# Uradni list L 192/2016

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 192 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 5916. julij 2016 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 192

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 5916. julij 2016

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1157 z dne 11. julija 2016 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 964/2014 v zvezi s standardnimi pogoji za finančne instrumente za instrument za sovlaganje in za sklad za razvoj mestnih območij | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2016/1158 z dne 15. julija 2016 o spremembi Uredbe (EU) št. 452/2014 v zvezi s črtanjem predlog za dovoljenja, izdana operatorjem iz tretjih držav, in za povezane specifikacije (
  1
  ) | 21 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1159 z dne 15. julija 2016 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki ga proizvajata družbi Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited in Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited | 23 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1160 z dne 15. julija 2016 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Indonezije na osnovi pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 | 49 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1161 z dne 15. julija 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 71 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2016/1162 z dne 30. junija 2016 o razkritju zaupnih informacij v okviru preiskovanja kaznivih dejanj (ECB/2016/19) | 73 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Sklep št. 3/2016 Odbora veleposlanikov AKP-EU z dne 12. julija 2016 o reviziji Priloge III k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU [2016/1163] | 77 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1157 z dne 11. julija 2016 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 964/2014 v zvezi s standardnimi pogoji za finančne instrumente za instrument za sovlaganje in za sklad za razvoj mestnih območij

1

*

Uredba Komisije (EU) 2016/1158 z dne 15. julija 2016 o spremembi Uredbe (EU) št. 452/2014 v zvezi s črtanjem predlog za dovoljenja, izdana operatorjem iz tretjih držav, in za povezane specifikacije (
  1
  )

1

21

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1159 z dne 15. julija 2016 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki ga proizvajata družbi Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited in Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited

23

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1160 z dne 15. julija 2016 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Indonezije na osnovi pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009

49

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1161 z dne 15. julija 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

71

SKLEPI

*

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2016/1162 z dne 30. junija 2016 o razkritju zaupnih informacij v okviru preiskovanja kaznivih dejanj (ECB/2016/19)

73

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Sklep št. 3/2016 Odbora veleposlanikov AKP-EU z dne 12. julija 2016 o reviziji Priloge III k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU [2016/1163]

77

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 16.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 192/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1157

z dne 11. julija 2016

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 964/2014 v zvezi s standardnimi pogoji za finančne instrumente za instrument za sovlaganje in za sklad za razvoj mestnih območij

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1), in zlasti drugega pododstavka člena 38(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za lažjo uporabo finančnih instrumentov, ki so vzpostavljeni na nacionalni, regionalni, transnacionalni ali čezmejni ravni in jih upravlja ali je zanje odgovoren organ upravljanja v skladu s členom 38(3)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013, so z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 964/2014 (2) določeni standardni pogoji za tri finančne instrumente: posojilo s porazdelitvijo tveganja v portfelju, omejeno portfeljsko jamstvo in posojilo za obnovo. |
| --- | --- |

(1)

Za lažjo uporabo finančnih instrumentov, ki so vzpostavljeni na nacionalni, regionalni, transnacionalni ali čezmejni ravni in jih upravlja ali je zanje odgovoren organ upravljanja v skladu s členom 38(3)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013, so z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 964/2014 (2) določeni standardni pogoji za tri finančne instrumente: posojilo s porazdelitvijo tveganja v portfelju, omejeno portfeljsko jamstvo in posojilo za obnovo.

| (2) | Za nadaljnje olajšanje uporabe evropskih strukturnih in investicijskih skladov za končne prejemnike je treba določiti pravila o standardnih pogojih za dva dodatna finančna instrumenta: instrument za sovlaganje in sklad za razvoj mestnih območij. |
| --- | --- |

(2)

Za nadaljnje olajšanje uporabe evropskih strukturnih in investicijskih skladov za končne prejemnike je treba določiti pravila o standardnih pogojih za dva dodatna finančna instrumenta: instrument za sovlaganje in sklad za razvoj mestnih območij.

| (3) | Instrument za sovlaganje je ustrezen finančni instrument za podpiranje podjetniškega razvoja malih in srednjih podjetij (MSP) na različnih razvojnih stopnjah. Instrumenti za sovlaganje naj bi razvili lokalni trg lastniških vrednostnih papirjev in privabili dodatne kapitalske naložbe v MSP s partnerskim odnosom z zasebnimi vlagatelji. |
| --- | --- |

(3)

Instrument za sovlaganje je ustrezen finančni instrument za podpiranje podjetniškega razvoja malih in srednjih podjetij (MSP) na različnih razvojnih stopnjah. Instrumenti za sovlaganje naj bi razvili lokalni trg lastniških vrednostnih papirjev in privabili dodatne kapitalske naložbe v MSP s partnerskim odnosom z zasebnimi vlagatelji.

| (4) | Sklad za razvoj mestnih območij je ustrezen finančni instrument za reševanje velikega števila gospodarskih, okoljskih in socialnih problemov mestnih območij na območjih, ki prejemajo pomoč in so opredeljena v karti regionalne pomoči v skladu s členoma 107(3)(a) in (c) Pogodbe. Sklade za razvoj mestnih območij bi bilo treba uporabiti za mobilizacijo sovlaganj zasebnih vlagateljev v podporo izvajanju projektov razvoja mestnih območij, ti skladi pa bi morali biti namenjeni odpravi nedelovanja trga s podpiranjem strategij za trajnostni razvoj mestnih območij, kjer so možnosti financiranja omejene ali obstaja razmeroma majhno zanimanje vlagateljev za podporo projektov razvoja mestnih območij. |
| --- | --- |

(4)

Sklad za razvoj mestnih območij je ustrezen finančni instrument za reševanje velikega števila gospodarskih, okoljskih in socialnih problemov mestnih območij na območjih, ki prejemajo pomoč in so opredeljena v karti regionalne pomoči v skladu s členoma 107(3)(a) in (c) Pogodbe. Sklade za razvoj mestnih območij bi bilo treba uporabiti za mobilizacijo sovlaganj zasebnih vlagateljev v podporo izvajanju projektov razvoja mestnih območij, ti skladi pa bi morali biti namenjeni odpravi nedelovanja trga s podpiranjem strategij za trajnostni razvoj mestnih območij, kjer so možnosti financiranja omejene ali obstaja razmeroma majhno zanimanje vlagateljev za podporo projektov razvoja mestnih območij.

| (5) | Izvedbeno uredbo (EU) št. 964/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Izvedbeno uredbo (EU) št. 964/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za usklajevanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za usklajevanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvedbena uredba (EU) št. 964/2014 se spremeni:

| 1. | Člen 1 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 1
  Vsebina
  Ta uredba določa pravila o standardnih pogojih za naslednje finančne instrumente:






  (a) | posojilo s porazdelitvijo tveganja v portfelju; |
| --- | --- | --- |

1.

Člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa pravila o standardnih pogojih za naslednje finančne instrumente:

(a)

posojilo s porazdelitvijo tveganja v portfelju;

| (b) | omejeno portfeljsko jamstvo; |
| --- | --- |

(b)

omejeno portfeljsko jamstvo;

| (c) | posojilo za obnovo; |
| --- | --- |

(c)

posojilo za obnovo;

| (d) | instrument za sovlaganje; |
| --- | --- |

(d)

instrument za sovlaganje;

| (e) | sklad za razvoj mestnih območij.“; |
| --- | --- |

(e)

sklad za razvoj mestnih območij.“;

| 2. | v členu 3 se naslov nadomesti z naslednjim:
  „Člen 3
  Nepovratna sredstva v skladu s standardnimi pogoji“; |
| --- | --- |

2.

v členu 3 se naslov nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

Nepovratna sredstva v skladu s standardnimi pogoji“;

| 3. | vstavita se naslednja člena 8a in 8b:

  „Člen 8a
  Instrument za sovlaganje

  1.   Instrument za sovlaganje je v obliki sklada lastniškega kapitala, s katerim upravlja finančni posrednik, za vlaganje prispevkov iz programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov v mala in srednja podjetja (MSP). Instrument za sovlaganje privablja dodatne naložbe v MSP s partnerskim odnosom z zasebnimi sovlagatelji za vsak posamezen posel.


  2.   Instrument za sovlaganje je v skladu s pogoji iz Priloge V.



  Člen 8b
  Sklad za razvoj mestnih območij

  1.   Sklad za razvoj mestnih območij je v obliki posojilnega sklada, ki ga vzpostavi in s katerim upravlja finančni posrednik s prispevki iz programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter mobilizacijo sofinanciranja v višini najmanj 30 % od finančnega posrednika in sovlagateljev. Sklad za razvoj mestnih območij zagotavlja financiranje in podporo za izvajanje projektov razvoja mestnih območij na območjih, ki prejemajo pomoč in so določena v karti regionalne pomoči za obdobje od 1. julija 2014 do 31. decembra 2020 v skladu s točkama (a) in (c) člena 107(3) Pogodbe, ter mobilizacijo sofinanciranja iz zasebnih virov.


  2.   Sklad za razvoj mestnih območij je v skladu s pogoji iz Priloge VI.“; |
| --- | --- |

3.

vstavita se naslednja člena 8a in 8b:

„Člen 8a

Instrument za sovlaganje

1.   Instrument za sovlaganje je v obliki sklada lastniškega kapitala, s katerim upravlja finančni posrednik, za vlaganje prispevkov iz programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov v mala in srednja podjetja (MSP). Instrument za sovlaganje privablja dodatne naložbe v MSP s partnerskim odnosom z zasebnimi sovlagatelji za vsak posamezen posel.

2.   Instrument za sovlaganje je v skladu s pogoji iz Priloge V.

Člen 8b

Sklad za razvoj mestnih območij

1.   Sklad za razvoj mestnih območij je v obliki posojilnega sklada, ki ga vzpostavi in s katerim upravlja finančni posrednik s prispevki iz programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter mobilizacijo sofinanciranja v višini najmanj 30 % od finančnega posrednika in sovlagateljev. Sklad za razvoj mestnih območij zagotavlja financiranje in podporo za izvajanje projektov razvoja mestnih območij na območjih, ki prejemajo pomoč in so določena v karti regionalne pomoči za obdobje od 1. julija 2014 do 31. decembra 2020 v skladu s točkama (a) in (c) člena 107(3) Pogodbe, ter mobilizacijo sofinanciranja iz zasebnih virov.

2.   Sklad za razvoj mestnih območij je v skladu s pogoji iz Priloge VI.“;

| 4. | dodata se prilogi V in VI iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

4.

dodata se prilogi V in VI iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. julija 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 964/2014 z dne 11. septembra 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s standardnimi pogoji za finančne instrumente (UL L 271, 12.9.2014, str. 16).

2

---

PRILOGA

„PRILOGA V

INSTRUMENT ZA SOVLAGANJE

Shematski prikaz načela instrumenta za sovlaganje

Prispevek

Skladi tveganega kapitala

Poslovni angeli in drugi

Udeležba (najmanj 10 %-40 %-60 %) *

- % vključuje najmanj 1-odstotni prispevek finančnega posrednika

Podjetja in banke

Dobički/izgube

Zasebno

MSP 2

MSP 1

MSP X

Dobički/izgube

Udeležba (90 %-60 %-40 %) + najmanj 1 % finančnega posrednika

Dobički/izgube

Prispevek finančnega posrednika

Prispevek iz programa

Prispevek iz programa

Zasebni prispevek OP in/ali zasebni prispevek (sovlagatelji)

Portfelj MSP

Instrument za sovlaganje, s katerim upravlja finančni posrednik

Pogoji za instrument za sovlaganje

| Struktura finančnega instrumenta | Instrument za sovlaganje vlaga v lastniški kapital MSP s prispevki iz programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov, lastnih sredstev finančnega posrednika in zasebnih sovlagateljev.
  Finančni posrednik je zasebni subjekt, ki sprejema vse odločitve o naložbah in odprodajah kot skrben poklicni upravljavec v dobri veri. Finančni posrednik je ekonomsko in pravno neodvisen od organa upravljanja in od sklada skladov.
  Zasebni sovlagatelji so zasebni subjekti, ki so pravno neodvisni od finančnega posrednika.
  Instrument za sovlaganje se da na voljo v okviru operacije, ki je del prednostne osi, opredeljene v programu, ki ga financirajo evropski strukturni in investicijski skladi, ter v okviru predhodne ocene iz člena 37 Uredbe (EU) št. 1303/2013. |
| --- | --- |
| Cilji instrumenta | Cilji instrumenta so:






  1. | vlagati v MSP v fazi zbiranja sredstev, zagona in širitve ali za izvedbo novih projektov, preboj na nove trge ali nove dosežke obstoječih podjetij s sporazumi s sovlagatelji o sovlaganju (partnerski pristop) za vsak posamezen posel. Takšne naložbe se opravljajo v okviru področja uporabe Uredbe Komisije (EU) št. 651/2014 (*1); |

Struktura finančnega instrumenta

Instrument za sovlaganje vlaga v lastniški kapital MSP s prispevki iz programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov, lastnih sredstev finančnega posrednika in zasebnih sovlagateljev.

Finančni posrednik je zasebni subjekt, ki sprejema vse odločitve o naložbah in odprodajah kot skrben poklicni upravljavec v dobri veri. Finančni posrednik je ekonomsko in pravno neodvisen od organa upravljanja in od sklada skladov.

Zasebni sovlagatelji so zasebni subjekti, ki so pravno neodvisni od finančnega posrednika.

Instrument za sovlaganje se da na voljo v okviru operacije, ki je del prednostne osi, opredeljene v programu, ki ga financirajo evropski strukturni in investicijski skladi, ter v okviru predhodne ocene iz člena 37 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

Cilji instrumenta

Cilji instrumenta so:

1.

vlagati v MSP v fazi zbiranja sredstev, zagona in širitve ali za izvedbo novih projektov, preboj na nove trge ali nove dosežke obstoječih podjetij s sporazumi s sovlagatelji o sovlaganju (partnerski pristop) za vsak posamezen posel. Takšne naložbe se opravljajo v okviru področja uporabe Uredbe Komisije (EU) št. 651/2014 (*1);

| 2. | zagotoviti več kapitala za povečanje obsega naložb v MSP. |
| --- | --- |

2.

zagotoviti več kapitala za povečanje obsega naložb v MSP.

Cilji so povezani z naslednjimi pogoji.

Prispevek iz programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov v instrument za sovlaganje ne sme izrivati financiranja, ki je na voljo od drugih javnih ali zasebnih vlagateljih.

Znesek in stopnje instrumenta za sovlaganje se določijo tako, da bi se zapolnila vrzel lastniškega kapitala, ugotovljena v predhodni oceni finančnega instrumenta v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

Program evropskih strukturnih in investicijskih skladov instrumentu za sovlaganje zagotovi financiranje za oblikovanje portfelja naložb v MSP. Instrument za sovlaganje sodeluje s finančnim posrednikom in sovlagatelji za vsak posamezen posel.

Če gre za strukturo sklada skladov, sklad skladov prispevek iz programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov prenese na finančnega posrednika, odgovornega za instrument za sovlaganje.

Sklad skladov lahko poleg prispevka iz programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov zagotovi tudi lastna sredstva. Če so sredstva, ki jih zagotovi sklad skladov, državna sredstva, se uporabljajo pravila o državni pomoči. Če se sredstva sklada skladov kombinirajo z drugimi državnimi sredstvi, se prav tako uporablja člen 21 Uredbe (EU) št. 651/2014.

Vidik državne pomoči

Naložba instrumenta za sovlaganje se izvaja kot instrument, ki vključuje državno pomoč. Zato se šteje, da je združljiva z notranjim trgom in ne zahteva ad hoc priglasitve, če so izpolnjeni pogoji za združljivost iz člena 21 Uredbe (EU) št. 651/2014.

Obstoj državne pomoči se oceni na ravni sklada skladov, finančnega posrednika, zasebnih vlagateljev in končnih prejemnikov.

Zlasti za vsak posamezen posel stopnja skupne zasebne udeležbe na ravni MSP dosega vsaj naslednje vrednosti:

| (a) | 10 % za financiranje tveganja, zagotovljeno upravičenim podjetjem pred njihovo prvo komercialno prodajo na katerem koli trgu; |
| --- | --- |

(a)

10 % za financiranje tveganja, zagotovljeno upravičenim podjetjem pred njihovo prvo komercialno prodajo na katerem koli trgu;

| (b) | 40 % za financiranje tveganja, zagotovljeno upravičenim podjetjem, ki delujejo na katerem koli trgu manj kot sedem let po njihovi prvi komercialni prodaji; |
| --- | --- |

(b)

40 % za financiranje tveganja, zagotovljeno upravičenim podjetjem, ki delujejo na katerem koli trgu manj kot sedem let po njihovi prvi komercialni prodaji;

| (c) | 60 % za financiranje tveganja, zagotovljeno upravičenim podjetjem, ki potrebujejo začetno naložbo za financiranje tveganja, ki je na podlagi poslovnega načrta, pripravljenega z namenom vstopa na nov proizvodni ali geografski trg, višja od 50 % njihovega povprečnega letnega prometa v zadnjih petih letih, ali za nadaljnje naložbe v upravičena podjetja po obdobju sedmih let po prvi komercialni prodaji. |
| --- | --- |

(c)

60 % za financiranje tveganja, zagotovljeno upravičenim podjetjem, ki potrebujejo začetno naložbo za financiranje tveganja, ki je na podlagi poslovnega načrta, pripravljenega z namenom vstopa na nov proizvodni ali geografski trg, višja od 50 % njihovega povprečnega letnega prometa v zadnjih petih letih, ali za nadaljnje naložbe v upravičena podjetja po obdobju sedmih let po prvi komercialni prodaji.

Zasebna udeležba tukaj pomeni naložbe zasebnih subjektov.

Za namene instrumenta za sovlaganje je dovoljena pomoč na ravni končnih prejemnikov, če:

| (a) | je dovoljena pomoč za zasebne sovlagatelje; |
| --- | --- |

(a)

je dovoljena pomoč za zasebne sovlagatelje;

| (b) | se finančni posrednik upravlja na komercialen način in so njegove odločitve o financiranju neodvisne in pridobitno naravnane; |
| --- | --- |

(b)

se finančni posrednik upravlja na komercialen način in so njegove odločitve o financiranju neodvisne in pridobitno naravnane;

| (c) | ni presežena zgornja meja zasebne udeležbe, kot je določena v členu 21(10) Uredbe (EU) št. 651/2014. |
| --- | --- |

(c)

ni presežena zgornja meja zasebne udeležbe, kot je določena v členu 21(10) Uredbe (EU) št. 651/2014.

Stroški, povezani z razvojem naložbenih projektov, za skrbni pregled in za spremljanje končnih prejemnikov se krijejo iz stroškov upravljanja in provizij finančnega posrednika, ki upravlja instrument za sovlaganje.

Za dejavnosti, ki jih podpira EKSRP, veljajo splošna pravila o državni pomoči.

Naložbena politika

(a)   Izplačilo organa upravljanja ali sklada skladov instrumentu za sovlaganje

Po podpisu sporazuma o financiranju med organom upravljanja ali skladom skladov in finančnim posrednikom zadevni organ upravljanja ali sklad skladov prenese prispevke iz programa v instrument za sovlaganje. Znesek prenosa pokriva potrebe v smislu naložb ter stroškov upravljanja in provizij. Prenos se izvede v tranšah.

Ciljni obseg naložb se potrdi v okviru predhodne ocene, ki se opravi v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

Naložbena politika instrumenta za sovlaganje vključuje jasno izhodno strategijo. Ta strategija je opisana v pogodbi o financiranju.

(b)   Izplačila instrumenta za sovlaganje upravičenim MSP

Instrument za sovlaganje v vnaprej določenem omejenem časovnem obdobju sovlaga s finančnim posrednikom in drugimi zasebnimi vlagatelji.

Za vsak posamezen posel izbrani finančni posrednik spodbuja dodatno financiranje finančnega posrednika ali instrumenta, povezanega s finančnim posrednikom, za najmanj 1 % zaradi uskladitve interesov; in dodatno financiranje sovlagateljev, tj. zasebnih vlagateljev.

Odločitve o naložbah morajo biti pridobitno naravnane. Da bi naložba veljala za pridobitno naravnano, mora izpolnjevati naslednje pogoje:

| (i) | finančni posrednik se določi v skladu z veljavno zakonodajo in poskrbi za izvedbo ustreznega postopka skrbnega pregleda, da se zagotovi tržno razumna naložbena politika, vključno z ustrezno politiko razpršenosti tveganja, katere cilj je doseči ekonomsko upravičenost in učinkovit obseg v smislu velikosti in geografske porazdelitve portfelja naložb; |
| --- | --- |

(i)

finančni posrednik se določi v skladu z veljavno zakonodajo in poskrbi za izvedbo ustreznega postopka skrbnega pregleda, da se zagotovi tržno razumna naložbena politika, vključno z ustrezno politiko razpršenosti tveganja, katere cilj je doseči ekonomsko upravičenost in učinkovit obseg v smislu velikosti in geografske porazdelitve portfelja naložb;

| (ii) | naložbe v upravičena MSP temeljijo na izvedljivem poslovnem načrtu, ki vsebuje podrobnosti o proizvodu, prodaji in izboljšanju donosnosti ter predhodno določa upravičenost naložbe; |
| --- | --- |

(ii)

naložbe v upravičena MSP temeljijo na izvedljivem poslovnem načrtu, ki vsebuje podrobnosti o proizvodu, prodaji in izboljšanju donosnosti ter predhodno določa upravičenost naložbe;

| (iii) | za vsako naložbo obstaja jasna in realistična izhodna strategija. |
| --- | --- |

(iii)

za vsako naložbo obstaja jasna in realistična izhodna strategija.

Finančni posrednik izvaja dosledno naložbeno politiko, ki je skladna z veljavnimi industrijskimi standardi in usklajena s finančnimi interesi in cilji politike organa upravljanja.

(c)   Izplačila sovlagateljev upravičenim MSP

Finančni posrednik išče, pregleduje in ocenjuje potencialne skupne naložbe v končne prejemnike kot tudi morebitne sovlagatelje. Finančni posrednik opravi skrbni pregled za vsak posamezen posel. Skrbni pregled oceni ključne vidike, kot so poslovni načrt, upravičenost naložbe in izhodna strategija. Poslovni načrt vsebuje podrobnosti o proizvodu, prodaji in izboljšanju donosnosti.

Stopnja zasebne udeležbe upravičenih MSP dosega minimalni prag iz člena 21 Uredbe (EU) št. 651/2014.

Sporazum o sovlaganju med finančnim posrednikom in sovlagatelji določa pogoje za naložbe v končne prejemnike in je v skladu s členom 1(3) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 821/2014 (*2), kadar je to ustrezno.

Prispevek iz sklada k finančnemu instrumentu: znesek in stopnja (podrobnosti o produktu)

Instrument za sovlaganje zagotavlja kapital za MSP, ki ne kotirajo na borzi in ki izpolnjujejo vsaj enega od naslednjih pogojev:

| (a) | MSP niso bila dejavna na nobenem trgu; |
| --- | --- |

(a)

MSP niso bila dejavna na nobenem trgu;

| (b) | MSP poslujejo na katerem koli trgu manj kot sedem let po njihovi prvi komercialni prodaji; |
| --- | --- |

(b)

MSP poslujejo na katerem koli trgu manj kot sedem let po njihovi prvi komercialni prodaji;

| (c) | MSP potrebujejo začetno naložbo za financiranje tveganja, ki je na podlagi poslovnega načrta, pripravljenega z namenom vstopa na nov proizvodni ali geografski trg, višja od 50 % njihovega povprečnega letnega prometa v zadnjih petih letih; |
| --- | --- |

(c)

MSP potrebujejo začetno naložbo za financiranje tveganja, ki je na podlagi poslovnega načrta, pripravljenega z namenom vstopa na nov proizvodni ali geografski trg, višja od 50 % njihovega povprečnega letnega prometa v zadnjih petih letih;

| (d) | MSP potrebujejo nadaljnje naložbe v upravičena podjetja, tudi po obdobju sedmih let po prvi komercialni prodaji. |
| --- | --- |

(d)

MSP potrebujejo nadaljnje naložbe v upravičena podjetja, tudi po obdobju sedmih let po prvi komercialni prodaji.

Znesek in stopnja sovlaganja na posamezen posel se določita z uporabo vsaj naslednjih dejavnikov:

| (a) | velikost in osredotočenost instrumenta za sovlaganje; |
| --- | --- |

(a)

velikost in osredotočenost instrumenta za sovlaganje;

| (b) | sodelovanje sovlagateljev; |
| --- | --- |

(b)

sodelovanje sovlagateljev;

| (c) | pričakovani spodbujevalni učinek instrumenta za sovlaganje; upoštevanje zgornjih mej iz člena 21(10) Uredbe (EU) št. 651/2014. |
| --- | --- |

(c)

pričakovani spodbujevalni učinek instrumenta za sovlaganje; upoštevanje zgornjih mej iz člena 21(10) Uredbe (EU) št. 651/2014.

Zneski, ki se povrnejo iz naložb v instrument za sovlaganje v časovnem okviru za naložbe, kot je določen v sporazumu o financiranju, se ponovno uporabijo, kot je določeno v členih 44 in 45 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

Preferenčno izplačilo zasebnih vlagateljev, ki je namenjeno zgolj asimetrični udeležbi pri dobičku, se določi v skladu s členom 44(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013 in členom 21(13)(b) Uredbe (EU) št. 651/2014.

Prispevek iz programa k finančnemu instrumentu (dejavnosti)

Portfelj osnovnih transakcij, ki se financirajo iz instrumenta za sovlaganje, vključuje naložbe, zagotovljene v korist končnih prejemnikov.

Merila za upravičenost za vključitev v portfelj se določijo v skladu s pravom Unije, programom evropskih strukturnih in investicijskih skladov, nacionalnimi pravili za upravičenost in skupaj s finančnim posrednikom. Finančni posrednik pripravi razumno oceno profila tveganja portfelja.

Sovlaganje se izvaja v končne prejemnike za zahtevano obdobje pred izstopom v skladu z naložbeno politiko.

Obveznost organa upravljanja

Obveznost organa upravljanja v zvezi s finančnim instrumentom ustreza obveznosti iz člena 6 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 480/2014 (*3).

V primeru likvidacije instrumenta za sovlaganje finančni posrednik opravi temeljito oceno tveganja terjatev do instrumenta za sovlaganje in zagotovi obstoj ustreznih zneskov na depozitnih računih za plačilo takih terjatev.

Trajanje

Okvirno trajanje instrumenta za sovlaganje je deset let in se lahko podaljša s soglasjem organa za upravljanje.

Naložbeno obdobje finančnega instrumenta se določi na način, s katerim se zagotovi, da se prispevek iz programa iz člena 42 Uredbe (EU) št. 1303/2013 uporabi za naložbe v končne prejemnike najpozneje do 31. decembra 2023.

Pri naložbah, opravljenih po 31. decembru 2020, se ocenjuje skladnost s pravili o državni pomoči, ki bodo začela veljati po tem datumu.

Naložbe in porazdelitev tveganja na ravni finančnega posrednika (uskladitev interesov)

Uskladitev interesov organa upravljanja in finančnega posrednika se doseže s:

| — | provizijami za uspešnost v skladu s členoma 12 in 13 Delegirane uredbe (EU) št. 480/2014, |
| --- | --- |

—

provizijami za uspešnost v skladu s členoma 12 in 13 Delegirane uredbe (EU) št. 480/2014,

| — | nadomestilom finančnemu posredniku, ki odraža trenutno tržno plačilo v primerljivih razmerah, vključno z morebitno udeležbo pri dobičku, |
| --- | --- |

—

nadomestilom finančnemu posredniku, ki odraža trenutno tržno plačilo v primerljivih razmerah, vključno z morebitno udeležbo pri dobičku,

| — | sofinanciranjem s strani zasebnih sovlagateljev, ki dosega najnižje stopnje iz člena 21(10) Uredbe (EU) št. 651/2014, |
| --- | --- |

—

sofinanciranjem s strani zasebnih sovlagateljev, ki dosega najnižje stopnje iz člena 21(10) Uredbe (EU) št. 651/2014,

| — | sofinanciranjem z lastnimi sredstvi finančnega posrednika v višini najmanj 1 % za vsak posel pod enakimi pogoji kot pri instrumentu za sovlaganje; za dodatno sovlaganje finančnega posrednika veljajo enaki pogoji kot za instrument za sovlaganje, |
| --- | --- |

—

sofinanciranjem z lastnimi sredstvi finančnega posrednika v višini najmanj 1 % za vsak posel pod enakimi pogoji kot pri instrumentu za sovlaganje; za dodatno sovlaganje finančnega posrednika veljajo enaki pogoji kot za instrument za sovlaganje,

| — | sofinanciranjem s strani drugih sovlagateljev, ki se opravi pod enakimi pogoji, kot veljajo za instrument za sovlaganje, razen če se v predhodni oceni iz člena 37(2)(c) Uredbe (EU) št. 1303/2013 opredeli, da se določi asimetrična udeležba pri dobičku med javnimi in zasebnimi vlagatelji; takšne ureditve so usklajene s členom 21(13)(b) Uredbe (EU) št. 651/2014, |
| --- | --- |

—

sofinanciranjem s strani drugih sovlagateljev, ki se opravi pod enakimi pogoji, kot veljajo za instrument za sovlaganje, razen če se v predhodni oceni iz člena 37(2)(c) Uredbe (EU) št. 1303/2013 opredeli, da se določi asimetrična udeležba pri dobičku med javnimi in zasebnimi vlagatelji; takšne ureditve so usklajene s členom 21(13)(b) Uredbe (EU) št. 651/2014,

| — | finančni posrednik ne opravlja naložbenih dejavnosti v okviru novega naložbenega instrumenta, ki je namenjen isti vrsti končnih prejemnikov, do trenutka, ko je vloženih 75 % obveznosti instrumenta za sovlaganje, za preostalih 25 % pa so prevzete obveznosti za naložbe, ali do konca naložbenega obdobja instrumenta za sovlaganje, če to nastopi prej. |
| --- | --- |

—

finančni posrednik ne opravlja naložbenih dejavnosti v okviru novega naložbenega instrumenta, ki je namenjen isti vrsti končnih prejemnikov, do trenutka, ko je vloženih 75 % obveznosti instrumenta za sovlaganje, za preostalih 25 % pa so prevzete obveznosti za naložbe, ali do konca naložbenega obdobja instrumenta za sovlaganje, če to nastopi prej.

Postopki za preprečevanje navzkrižja interesov med finančnim posrednikom, sovlagatelji in subjekti, v katere se vlaga, so določeni pred vsakršno naložbo v končnega prejemnika s strani izbranega finančnega posrednika.

Upravičeni finančni posredniki in sovlagatelji

Izbrani finančni posrednik (upravljavec sklada instrumenta za sovlaganje) je zasebni subjekt, ustanovljen na mednarodni, nacionalni ali regionalni ravni v državah članicah. Takšen organ mora biti zakonsko pooblaščen za zagotavljanje lastniškega kapitala podjetjem s sedežem v državah članicah, kot so finančne institucije ali katere koli druge institucije, pooblaščene za zagotavljanje finančnih instrumentov.

Za zasebne subjekte se štejejo zasebne pravne osebe, ki so v lasti zasebnih ali javnih vlagateljev, ki vlagajo na lastno odgovornost in iz lastnih sredstev.

Organ upravljanja in sklad skladov morata pri izbiri finančnih posrednikov ravnati skladno s pravom Unije. Izbira finančnih posrednikov je odprta, pregledna in nediskriminatorna. Izbira finančnih posrednikov vzpostavi ustrezne dogovore o porazdelitvi tveganja v primeru preferenčnega izplačila in določi morebitno udeležbo pri dobičku.

Finančni posrednik v okviru izbire določi pogoje in merila za ocenjevanje sovlagateljev. Ti morajo biti razumljivi in dostopni potencialnim sovlagateljem. Finančni posrednik dokaže nediskriminatorni pristop pri iskanju sovlagateljev in vlaganju z njimi. Ocena sovlagateljev se lahko naknadno preveri. Finančni posredniki se upravljajo na komercialni podlagi. Šteje se, da je ta zahteva izpolnjena, če so izpolnjeni pogoji iz člena 21(15) Uredbe (EU) št. 651/2014.

Instrument za sovlaganje si prizadeva privabiti sovlagatelje z uporabo najboljših praks. Sovlagatelji so dolgoročni zasebni vlagatelji, ki vlagajo lastna sredstva, vključno s skladi tveganega kapitala, poslovnimi angeli, premožnimi posamezniki, družinskimi podjetji ali podjetji z dokazanim strokovnim znanjem in operativnimi zmogljivostmi.

Za sovlagatelje se štejejo vsi vlagatelji, ki so po razumni presoji finančnega posrednika vlagatelji, ki poslujejo v razmerah, ki ustrezajo načelu vlagatelja v tržnem gospodarstvu na prostem trgu, ne glede na njihovo pravno naravo in lastništvo.

Sovlagatelji in finančni posrednik so neodvisni od končnih prejemnikov naložbe, razen v primeru nadaljnjih naložb v končne prejemnike, ki so že udeleženi pri instrumentu za sovlaganje.

Upravičenost končnih prejemnikov

Končni prejemniki so upravičeni na podlagi zakonodaje Unije in nacionalne zakonodaje, ustreznega programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov, sporazuma o financiranju in z izpolnjevanjem pogoja iz člena 21(5) Uredbe (EU) št. 651/2014. Na datum podpisa naložbene pogodbe morajo končni prejemniki izpolnjevati naslednja merila za upravičenost:

| (a) | končni prejemnik je mikro, malo ali srednje podjetje (v nadaljnjem besedilu: MSP (vključno s samostojnimi podjetniki/samozaposlenimi)) v smislu Priporočila Komisije 2003/361/ES (*4); |
| --- | --- |

(a)

končni prejemnik je mikro, malo ali srednje podjetje (v nadaljnjem besedilu: MSP (vključno s samostojnimi podjetniki/samozaposlenimi)) v smislu Priporočila Komisije 2003/361/ES (*4);

| (b) | končni prejemnik ni izključen s členi 1(2) do (5) Uredbe (EU) št. 651/2014; |
| --- | --- |

(b)

končni prejemnik ni izključen s členi 1(2) do (5) Uredbe (EU) št. 651/2014;

| (c) | končni prejemnik ne pripada kateremu od omejenih sektorjev (*5); |
| --- | --- |

(c)

končni prejemnik ne pripada kateremu od omejenih sektorjev (*5);

| (d) | končni prejemnik ni podjetje v težavah iz člena 2(18) Uredbe (EU) št. 651/2014; |
| --- | --- |

(d)

končni prejemnik ni podjetje v težavah iz člena 2(18) Uredbe (EU) št. 651/2014;

| (e) | iz preverjanj, ki jih izvede finančni posrednik v skladu z internimi smernicami in običajno kreditno politiko, izhaja, da končni prejemnik pravočasno izpolnjuje svoje finančne obveznosti v zvezi z drugimi posojili ali zakupi, ki jih je odobril finančni posrednik ali katera druga finančna institucija; |
| --- | --- |

(e)

iz preverjanj, ki jih izvede finančni posrednik v skladu z internimi smernicami in običajno kreditno politiko, izhaja, da končni prejemnik pravočasno izpolnjuje svoje finančne obveznosti v zvezi z drugimi posojili ali zakupi, ki jih je odobril finančni posrednik ali katera druga finančna institucija;

| (f) | končni prejemnik ima sedež in posluje v zadevni regiji/na ozemlju programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov; |
| --- | --- |

(f)

končni prejemnik ima sedež in posluje v zadevni regiji/na ozemlju programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov;

| (g) | iz razlogov, ki se nanašajo na državne pomoči, se ne vlaga v podjetja, ki kotirajo na borzi (za MSP, ki kotirajo na alternativni platformi za trgovanje, se za namene tega instrumenta ne šteje, da kotirajo na borzi); |
| --- | --- |

(g)

iz razlogov, ki se nanašajo na državne pomoči, se ne vlaga v podjetja, ki kotirajo na borzi (za MSP, ki kotirajo na alternativni platformi za trgovanje, se za namene tega instrumenta ne šteje, da kotirajo na borzi);

| (h) | končni prejemnik ne prejema naložb kot nadomestnega kapitala (vključno z notranjim ali zunanjim menedžerskim odkupom); |
| --- | --- |

(h)

končni prejemnik ne prejema naložb kot nadomestnega kapitala (vključno z notranjim ali zunanjim menedžerskim odkupom);

| (i) | končni prejemnik je v skladu s členoma 10 in 11 Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (*6), če je MSP, ki je dejavno v sektorju ribištva in ribogojstva. |
| --- | --- |

(i)

končni prejemnik je v skladu s členoma 10 in 11 Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (*6), če je MSP, ki je dejavno v sektorju ribištva in ribogojstva.

Značilnosti produkta za končne prejemnike

Znesek in stopnje instrumenta za sovlaganje se uskladijo z rezultati predhodne ocene iz člena 37(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013 in so v skladu z Uredbo (EU) št. 651/2014.

Finančni posrednik vlaga v MSP v obliki naložb v lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital, sofinanciranih z javnim prispevkom iz programa, lastnimi prispevki finančnega posrednika in prispevki sovlagateljev (zasebni prispevki se lahko vključijo za sofinanciranje evropskih strukturnih in investicijskih skladov kot zasebni prispevek iz programa) na podlagi sporazuma o sovlaganju, podpisanega med finančnim posrednikom in sovlagatelji. Take naložbe instrumenta za sovlaganje prispevajo k ciljem programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov.

Celotni obseg naložb (tj. enega ali več naložbenih krogov, vključno z nadaljnjimi naložbami), vključno z zagotovljenimi javnimi in zasebnimi sredstvi, ne sme presegati 15 000 000 EUR na upravičenega končnega prejemnika, kot je določeno v členu 21(9) Uredbe (EU) št. 651/2014. Celotni obseg naložb, ki jih lahko prejme upravičeni končni prejemnik, se preveri, tako da se upoštevajo naložbe financiranja tveganja v okviru drugih ukrepov za financiranje tveganja.

Poročanje in ciljni rezultati

Finančni posrednik organu upravljanja ali skladu skladov vsaj vsako četrtletje predloži informacije v standardizirani obliki in obsegu.

Poročilo vključuje vse ustrezne elemente, ki jih mora organ upravljanja predložiti za izpolnjevanje določb člena 46 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

Države članice prav tako izpolnijo svoje obveznosti poročanja in preglednosti v skladu z Uredbo (EU) št. 651/2014.

Kazalniki morajo biti usklajeni s posebnimi cilji ustrezne prednostne naloge programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ki financirajo finančni instrument, in s pričakovanimi rezultati, navedenimi v predhodni oceni. Pri instrumentu za sovlaganje se merjenje kazalnikov in poročanje o njih izvaja vsaj vsako četrtletje, usklajeni pa morajo biti vsaj z zahtevami Uredbe (EU) št. 1303/2013. Ostali kazalniki, poleg skupnih kazalnikov prednostne osi programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov, so:

| (a) | znesek, ki je bil naložen v MSP (z razčlenitvijo); |
| --- | --- |

(a)

znesek, ki je bil naložen v MSP (z razčlenitvijo);

| (b) | število financiranih MSP; |
| --- | --- |

(b)

število financiranih MSP;

| (c) | vrednost naložb, ki se financirajo; |
| --- | --- |

(c)

vrednost naložb, ki se financirajo;

| (d) | dobiček ali izguba, ki se ustvari z naložbo (če je ustrezno); |
| --- | --- |

(d)

dobiček ali izguba, ki se ustvari z naložbo (če je ustrezno);

| (e) | število zaposlenih ob ‚naložbi‘ in ‚število zaposlenih‘ ob ‚izstopu‘ v MSP, ki je prejelo podporo. |
| --- | --- |

(e)

število zaposlenih ob ‚naložbi‘ in ‚število zaposlenih‘ ob ‚izstopu‘ v MSP, ki je prejelo podporo.

Vrednotenje ekonomske koristi prispevka iz programa

Finančna podpora javnega prispevka iz programa instrumentu se prenese na končne prejemnike. To načelo je upoštevano v sporazumu o financiranju med organom upravljanja ali skladom skladov in finančnim posrednikom.

„PRILOGA VI

SKLAD ZA RAZVOJ MESTNIH OBMOČIJ

Shematski prikaz načela sklada za razvoj mestnih območij

Sklad za razvoj mestnih območij, s katerim upravlja finančni posrednik

Novi portfelj posojil sklada za razvoj mestnih območij

Mestni projekt X

Posojila

Posojila za mestne projekte pod tržno obrestno mero

Posojila sovlagateljev na ravni projektov

- Drugi sovlagatelji na ravni projektov

Mestni projekt 1

Mestni projekt 2

Mestni projekt 3

Izgube

Portfelj Izgube

Sporazum o sovlaganju

Izterjava

Prispevek posojila za razvoj mestnih območij (glede na stopnjo porazdelitve tveganja

Prispevek finančnega posrednika in sovlagateljev naravni sklada

Prispevek iz programa

Prispevek iz programa

Pogoji za sklad za razvoj mestnih območij

| Struktura finančnega instrumenta | Sklad za razvoj mestnih območij je v obliki posojilnega sklada, ki ga vzpostavi in s katerim upravlja finančni posrednik s prispevki iz programa ter prispevki finančnega posrednika in sovlagateljev za financiranje na novo odobrenih posojil za projekte razvoja mestnih območij.
  Sklad za razvoj mestnih območij se da na voljo v okviru operacije, ki je del prednostne osi, opredeljene v programu, ki ga sofinancirajo evropski strukturni in investicijski skladi, ter je opredeljena v okviru predhodne ocene iz Uredbe (EU) št. 1303/2013. |
| --- | --- |
| Cilj instrumenta | Cilji instrumenta so:






  1. | kombiniranje sredstev iz programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov, finančnega posrednika in sovlagateljev, da bi se podprlo financiranje projektov razvoja mestnih območij; |

Struktura finančnega instrumenta

Sklad za razvoj mestnih območij je v obliki posojilnega sklada, ki ga vzpostavi in s katerim upravlja finančni posrednik s prispevki iz programa ter prispevki finančnega posrednika in sovlagateljev za financiranje na novo odobrenih posojil za projekte razvoja mestnih območij.

Sklad za razvoj mestnih območij se da na voljo v okviru operacije, ki je del prednostne osi, opredeljene v programu, ki ga sofinancirajo evropski strukturni in investicijski skladi, ter je opredeljena v okviru predhodne ocene iz Uredbe (EU) št. 1303/2013.

Cilj instrumenta

Cilji instrumenta so:

1.

kombiniranje sredstev iz programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov, finančnega posrednika in sovlagateljev, da bi se podprlo financiranje projektov razvoja mestnih območij;

| 2. | zagotavljanje lažjega dostopa do financiranja projektom razvoja mestnih območij na območjih, ki prejemajo pomoč, kot so določena v odobreni karti regionalne pomoči za obdobje od 1. julija 2014 do 31. decembra 2020, ob uporabi določb iz točk (a) in (c) člena 107(3) Pogodbe, tako da imajo projekti na voljo sredstva po ugodnih pogojih. Takšne naložbe se opravljajo v okviru področja uporabe Uredbe (EU) št. 651/2014. |
| --- | --- |

2.

zagotavljanje lažjega dostopa do financiranja projektom razvoja mestnih območij na območjih, ki prejemajo pomoč, kot so določena v odobreni karti regionalne pomoči za obdobje od 1. julija 2014 do 31. decembra 2020, ob uporabi določb iz točk (a) in (c) člena 107(3) Pogodbe, tako da imajo projekti na voljo sredstva po ugodnih pogojih. Takšne naložbe se opravljajo v okviru področja uporabe Uredbe (EU) št. 651/2014.

Cilji so povezani z naslednjimi pogoji.

Instrument sklada za razvoj mestnih območij je del izvajanja intervencij, predvidenih v celovitem pristopu k strategiji za trajnostni razvoj mestnih območij.

Prispevek finančnemu posredniku iz programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov ne sme izrivati financiranja, ki je na voljo pri drugih zasebnih ali javnih vlagateljih.

Program evropskih strukturnih in investicijskih skladov finančnemu posredniku zagotovi financiranje za oblikovanje portfelja posojil za projekte razvoja mestnih območij. Program je udeležen tudi pri izgubah in neizpolnjevanju obveznosti ter prihodkih in izterjavah v zvezi s posojilom sklada za razvoj mestnih območij v tem portfelju za posamezno posojilo.

Sofinanciranje programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov se zagotovi z enim od naslednjega: s prispevkom iz programa s strani organa upravljanja, prispevkom finančnega posrednika in prispevki sovlagateljev na ravni sofinanciranja v sklad ter sovlaganji s posojili v projekte razvoja mestnih območij in sovlaganji drugih sovlagateljev.

Če gre za strukturo sklada skladov, sklad skladov prispevek iz programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov prenese na finančnega posrednika.

Sklad skladov lahko poleg prispevka iz programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov zagotovi tudi lastna sredstva, ki se kombinirajo s sredstvi finančnega posrednika. V tem primeru je sklad skladov udeležen pri porazdelitvi tveganja med prispevki v portfelju posojil. Člen 16 Uredbe (EU) št. 651/2014 bo treba uporabiti, če so sredstva, ki jih zagotovi sklad skladov, državna sredstva ali če se kombinirajo z drugimi državnimi sredstvi.

Projekt razvoja mestnih območij

Projekt razvoja mestnih območij je del izvajanja intervencij, predvidenih v celovitem pristopu k strategiji za trajnostni razvoj mestnih območij, ki prispeva k doseganju ciljev, ki so tam določeni.

Poleg tega vsi projekti razvoja mestnih območij dokažejo naslednje parametre:

Finančna vzdržnost:

| — | projekti razvoja mestnih območij temeljijo na poslovnem modelu, oceni denarnih tokov in iskanju potencialnih zasebnih vlagateljev, |
| --- | --- |

—

projekti razvoja mestnih območij temeljijo na poslovnem modelu, oceni denarnih tokov in iskanju potencialnih zasebnih vlagateljev,

| — | projekti razvoja mestnih območij so strukturirani tako, da ustvarjajo prihodke ali zmanjšujejo odhodke v zadostni meri za odplačilo posojila sklada za razvoj mestnih območij, in oblikovani tako, da je morebitna državna pomoč omejena na najnižji znesek, ki je potreben za izvedbo projekta, da se prepreči izkrivljanje konkurence. Projekti imajo interno stopnjo donosnosti, ki ni zadostna, da bi pritegnila financiranje na zgolj komercialni podlagi. |
| --- | --- |

—

projekti razvoja mestnih območij so strukturirani tako, da ustvarjajo prihodke ali zmanjšujejo odhodke v zadostni meri za odplačilo posojila sklada za razvoj mestnih območij, in oblikovani tako, da je morebitna državna pomoč omejena na najnižji znesek, ki je potreben za izvedbo projekta, da se prepreči izkrivljanje konkurence. Projekti imajo interno stopnjo donosnosti, ki ni zadostna, da bi pritegnila financiranje na zgolj komercialni podlagi.

Strateška usklajenost:

| — | projekti razvoja mestnih območij so del celostne strategije trajnostnega razvoja mestnih območij in imajo potencial za privabljanje dodatnega financiranja drugih javnih in zasebnih vlagateljev, |
| --- | --- |

—

projekti razvoja mestnih območij so del celostne strategije trajnostnega razvoja mestnih območij in imajo potencial za privabljanje dodatnega financiranja drugih javnih in zasebnih vlagateljev,

| — | projekti razvoja mestnih območij so skladni s cilji in intervencijami, predvidenimi v programu evropskih strukturnih in investicijskih skladov, in prispevajo k doseganju ustreznih kazalnikov rezultatov programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov, |
| --- | --- |

—

projekti razvoja mestnih območij so skladni s cilji in intervencijami, predvidenimi v programu evropskih strukturnih in investicijskih skladov, in prispevajo k doseganju ustreznih kazalnikov rezultatov programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov,

| — | projekti razvoja mestnih območij potekajo v zadevni regiji/na ozemlju in prispevajo k doseganju ciljev (vključno s kvantitativnimi rezultati) iz programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov. |
| --- | --- |

—

projekti razvoja mestnih območij potekajo v zadevni regiji/na ozemlju in prispevajo k doseganju ciljev (vključno s kvantitativnimi rezultati) iz programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov.

Sklad za razvoj mestnih območij lahko podpira naslednje prednostne naložbe:

| — | naložbe v nizkoogljične strategije za mestna območja, |
| --- | --- |

—

naložbe v nizkoogljične strategije za mestna območja,

| — | naložbe za zagotovitev pripravljenosti na nesreče, |
| --- | --- |

—

naložbe za zagotovitev pripravljenosti na nesreče,

| — | naložbe za prilagajanje podnebnim spremembam, |
| --- | --- |

—

naložbe za prilagajanje podnebnim spremembam,

| — | naložbe za izboljšanje mestnega okolja, vključno s sanacijo degradiranih območij in zmanjšanjem onesnaženosti zraka, |
| --- | --- |

—

naložbe za izboljšanje mestnega okolja, vključno s sanacijo degradiranih območij in zmanjšanjem onesnaženosti zraka,

| — | naložbe v trajnostno mobilnost v mestih, |
| --- | --- |

—

naložbe v trajnostno mobilnost v mestih,

| — | podporo za naložbe na področju samozaposlovanja in ustanavljanja podjetij, |
| --- | --- |

—

podporo za naložbe na področju samozaposlovanja in ustanavljanja podjetij,

| — | naložbe v infrastrukturo za javne službe za zaposlovanje, |
| --- | --- |

—

naložbe v infrastrukturo za javne službe za zaposlovanje,

| — | naložbe v zdravstveni in socialni sektor, in sicer v infrastrukturo, raziskave in razvoj ali inovativne storitve, ki prispevajo k lokalnemu razvoju in prehodu z institucionalnih na primarne oblike zdravstvenega varstva in zdravstveno oskrbo na domu ter izboljšujejo dostop do zdravstvenih in socialnih storitev, |
| --- | --- |

—

naložbe v zdravstveni in socialni sektor, in sicer v infrastrukturo, raziskave in razvoj ali inovativne storitve, ki prispevajo k lokalnemu razvoju in prehodu z institucionalnih na primarne oblike zdravstvenega varstva in zdravstveno oskrbo na domu ter izboljšujejo dostop do zdravstvenih in socialnih storitev,

| — | naložbe v fizično in gospodarsko oživitev ogroženih mestnih in podeželskih skupnosti, |
| --- | --- |

—

naložbe v fizično in gospodarsko oživitev ogroženih mestnih in podeželskih skupnosti,

| — | naložbe za ohranjanje, varovanje, promocijo in razvoj kulturne dediščine, |
| --- | --- |

—

naložbe za ohranjanje, varovanje, promocijo in razvoj kulturne dediščine,

| — | naložbe v visokošolsko izobraževanje, vključno s sodelovanjem s podjetji, |
| --- | --- |

—

naložbe v visokošolsko izobraževanje, vključno s sodelovanjem s podjetji,

| — | naložbe v razvoj IKT. |
| --- | --- |

—

naložbe v razvoj IKT.

Vidik državne pomoči

Šteje se, da je naložba združljiva z notranjim trgom in ne zahteva ad hoc priglasitve, če je skladna z določbami člena 16 Uredbe (EU) št. 651/2014.

Obstoj državne pomoči se oceni na ravni sklada skladov, finančnega posrednika, zasebnih vlagateljev in končnih prejemnikov. V zvezi s tem morata finančni posrednik in sklad skladov izpolnjevati naslednje pogoje:

| (a) | stroški upravljanja in provizije finančnega posrednika in sklada skladov odražajo trenutno tržno plačilo v primerljivih razmerah, tj. kadar je slednji izbran z odprtim, preglednim in nediskriminatornim razpisom ali je plačilo skladno s členoma 12 in 13 Delegirane uredbe (EU) št. 480/2014 in država ni dodelila nobenih drugih ugodnosti. Če sklad skladov zgolj prenese prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov na finančnega posrednika in deluje v javnem interesu ter ob izvajanju ukrepa ne opravlja komercialne dejavnosti in pri vlaganju ne sodeluje z lastnimi sredstvi, zaradi česar se ne šteje za upravičenca pomoči, je dovolj, da sklad skladov ne prejme prekomernega plačila; |
| --- | --- |

(a)

stroški upravljanja in provizije finančnega posrednika in sklada skladov odražajo trenutno tržno plačilo v primerljivih razmerah, tj. kadar je slednji izbran z odprtim, preglednim in nediskriminatornim razpisom ali je plačilo skladno s členoma 12 in 13 Delegirane uredbe (EU) št. 480/2014 in država ni dodelila nobenih drugih ugodnosti. Če sklad skladov zgolj prenese prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov na finančnega posrednika in deluje v javnem interesu ter ob izvajanju ukrepa ne opravlja komercialne dejavnosti in pri vlaganju ne sodeluje z lastnimi sredstvi, zaradi česar se ne šteje za upravičenca pomoči, je dovolj, da sklad skladov ne prejme prekomernega plačila;

| (b) | zasebni prispevek za vsak projekt razvoja mestnih območij ni nižji od 30 % skupnega financiranja, zagotovljenega v skladu s členom 16(6) Uredbe (EU) št. 651/2014; |
| --- | --- |

(b)

zasebni prispevek za vsak projekt razvoja mestnih območij ni nižji od 30 % skupnega financiranja, zagotovljenega v skladu s členom 16(6) Uredbe (EU) št. 651/2014;

| (c) | sklad za razvoj mestnih območij se upravlja na komercialni podlagi in zagotavlja pridobitno naravnane odločitve o financiranju. |
| --- | --- |

(c)

sklad za razvoj mestnih območij se upravlja na komercialni podlagi in zagotavlja pridobitno naravnane odločitve o financiranju.

Zasebni prispevek tukaj pomeni naložbe zasebnih subjektov.

Stroški skrbnega pregleda projektov razvoja mestnih območij se krijejo iz stroškov upravljanja in provizij finančnega posrednika, ki upravlja s skladom za razvoj mestnih območij.

Morebitna preferenčna izplačila (asimetrični pogoji glede dogovorov o porazdelitvi tveganja) za sklad skladov, prispevek finančnega posrednika in prispevke sovlagateljev na ravni sklada in na ravni projektov v obliki posojil se določijo v skladu s členom 44(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013 ter točkama (b) in (c) člena 16(8) Uredbe (EU) št. 651/2014, kot je natančneje določeno v okviru cenovne politike.

Asimetrični pogoji za druge sovlagatelje na ravni projektov niso mogoči, saj se njihovi prispevki ne vlagajo v posojila in dejavnosti zunaj sklada za razvoj mestnih območij.

Posojilna politika

(a)   Izplačilo organa upravljanja ali sklada skladov finančnemu posredniku

Po podpisu sporazuma o financiranju med organom upravljanja ali skladom skladov in finančnim posrednikom zadevni organ upravljanja ali sklad skladov prenese javne prispevke iz programa na finančnega posrednika, ki zadevne prispevke vloži v namenski sklad za razvoj mestnih območij. Prenos se izvede v tranšah in ob upoštevanju zgornjih mej iz člena 41 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

Ciljni obseg posojila in razpon obrestne mere se potrdita v okviru predhodne ocene v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1303/2013 in se upoštevata pri določitvi narave instrumenta (obnovljivi ali neobnovljivi instrument).

(b)   Oblikovanje portfelja posojil

Finančni posrednik mora v vnaprej določenem omejenem časovnem obdobju ob svojih trenutnih posojilnih dejavnostih oblikovati portfelj upravičenih posojil za projekte razvoja mestnih območij, ki je delno financiran z izplačanimi sredstvi iz programa po stopnji porazdelitve tveganja, dogovorjeni v sporazumu o financiranju.

Finančni posrednik izvaja skladno posojilno politiko, ki temelji na dogovorjeni naložbeni strategiji, ki omogoča dobro upravljanje kreditnega portfelja, ob upoštevanju veljavnih industrijskih standardov ter ohranjanju skladnosti s finančnimi interesi in cilji politike organa upravljanja. Naložbena strategija se določi v okviru celostne strategije trajnostnega razvoja mestnih območij, ciljnih dejavnosti, ciljnih prostorskih območij in upravičenih izdatkov.

Finančni posrednik opredelitev, izbor, skrbni pregled, vodenje evidence in izvedbo posojil končnim prejemnikom izvaja v skladu s svojimi običajnimi postopki in z načeli, določenimi v ustreznem sporazumu o financiranju.

Če sovlagatelji nudijo posojila za projekte razvoja mestnih območij, je potreben podpis sporazuma o sovlaganju med finančnim posrednikom in sovlagatelji, ki zagotovijo posojilo neposredno za projekt razvoja mestnih območij. Tak sporazum opredeljuje pogoje za naložbe v končne prejemnike in je, kadar je to ustrezno, skladen s členom 1(3) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 821/2014 (*7). V takem sporazumu o sovlaganju so določeni pogoji za morebitne dogovore o porazdelitvi tveganja.

(c)   Ponovna uporaba virov, vrnjenih finančnemu instrumentu

Viri, ki se vrnejo finančnemu instrumentu, se ponovno uporabijo v okviru istega finančnega instrumenta (se obnavljajo v okviru istega instrumenta), ali pa se po vračilu organu upravljanja ali skladu skladov uporabijo v skladu s členoma 44 in 45 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

Ta pristop obnavljanja iz členov 44 in 45 Uredbe (EU) št. 1303/2013 se vključi v sporazum o financiranju.

Če se viri obnavljajo v okviru istega finančnega instrumenta, se zneski, ki se lahko pripišejo podpori evropskih strukturnih in investicijskih skladov in jih finančni posrednik v časovnem okviru za naložbe povrne in/ali izterja iz naslova posojil končnim prejemnikom, praviloma dajo na voljo za novo uporabo v okviru istega finančnega instrumenta.

Če se viri organu upravljanja ali skladu skladov vrnejo neposredno, se vračila izvajajo redno in odražajo naslednje elemente: (i) vračila glavnice, (ii) morebitne izterjane zneske in odbitke izgub iz naslova posojil in (iii) morebitna plačila obrestnih mer. Ti viri morajo biti uporabljeni v skladu s členoma 44 in 45 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

(d)   Povračilo izgube

Finančni posrednik za vsako neodplačano posojilo, ki je financirano iz sklada za razvoj mestnih območij, izvede postopke izterjave v skladu s svojimi internimi smernicami in postopki.

Zneski, ki jih izterja finančni posrednik (brez morebitnih stroškov izterjave in zasega), se dodelijo finančnemu posredniku, organu upravljanja in skladu skladov.

(e)   Obresti in drugi dobički

Obresti in drugi dobički, ki jih ustvari podpora iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov finančnim instrumentom, se uporabijo v skladu s členom 43 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

Politika oblikovanja cen

Ko finančni posrednik predlaga oblikovanje cen, zniža splošno zahtevano zavarovanje s premoženjem in obrestno mero, ki se zaračuna za vsako posojilo, vključeno v portfelj, glede na dodeljena sredstva, ki jih zagotovi javni prispevek iz programa, in dogovore o porazdelitvi tveganja.

Politika oblikovanja cen vključuje vsaj naslednje elemente:

| 1. | Obrestna mera za udeležbo finančnega posrednika je določena na tržni osnovi (tj. v skladu s politiko samega finančnega posrednika). |
| --- | --- |

1.

Obrestna mera za udeležbo finančnega posrednika je določena na tržni osnovi (tj. v skladu s politiko samega finančnega posrednika).

| 2. | Splošna obrestna mera, ki se zaračuna za posojila upravičenim projektom razvoja mestnih območij, vključena v portfelj, se mora znižati sorazmerno z dodeljenimi sredstvi, ki jih zagotovi javni prispevek iz programa. Pri zadevnem znižanju se upoštevajo provizije, ki jih organ upravljanja morda obračuna za prispevek iz programa, in dogovori o porazdelitvi tveganja. |
| --- | --- |

2.

Splošna obrestna mera, ki se zaračuna za posojila upravičenim projektom razvoja mestnih območij, vključena v portfelj, se mora znižati sorazmerno z dodeljenimi sredstvi, ki jih zagotovi javni prispevek iz programa. Pri zadevnem znižanju se upoštevajo provizije, ki jih organ upravljanja morda obračuna za prispevek iz programa, in dogovori o porazdelitvi tveganja.

| 3. | Politika oblikovanja cen se v obdobju upravičenosti ne spreminja. |
| --- | --- |

3.

Politika oblikovanja cen se v obdobju upravičenosti ne spreminja.

Prispevek iz programa k finančnemu instrumentu: znesek in stopnja (podrobnosti o produktu)

Dejanska stopnja porazdelitve tveganja, javni prispevek iz programa, preferenčno izplačilo in obrestna mera za posojila temeljijo na ugotovitvah iz predhodne ocene in zagotovijo, da je korist za končne prejemnike v skladu s členom 16(8)(b) Uredbe (EU) št. 651/2014.

Obseg ciljnega portfelja sklada za razvoj mestnih območij se določi na podlagi predhodne ocene, ki utemeljuje podporo finančnemu instrumentu v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1303/2013, in upošteva pristop obnavljanja instrumenta, če je primerno.

Sredstva v okviru sklada za razvoj mestnih območij in stopnja porazdelitve tveganja se določijo tako, da zapolnijo vrzel, ugotovljeno v okviru predhodne ocene, in so v skladu s pogoji izvajanja v tej prilogi.

Minimalna stopnja sofinanciranja, ki je bila dogovorjena s finančnim posrednikom, se določi za vsako upravičeno posojilo, vključeno v portfelj, glede na največji delež glavnice upravičenega posojila, ki ga financira program. S stopnjo porazdelitve tveganja, ki je bila dogovorjena s finančnim posrednikom, se določi delež izgub, ki se porazdelijo med finančnega posrednika, sovlagatelje (na ravni sklada in na ravni projekta) in prispevek iz programa, če ne obstaja drugačen dogovor.

Podrobni pogoji financiranja, ki ga zagotovi sklad za razvoj mestnih območij, se določijo pred izvedbo naložbe za vsak projekt razvoja mestnih območij na podlagi finančnih napovedi, pripravljenih za projekt razvoja mestnih območij, ki jih preveri finančni posrednik.

Prispevek iz programa k finančnemu instrumentu (dejavnosti)

Portfelj osnovnih transakcij, ki jih financira sklad za razvoj mestnih območij, vključuje posojila za projekte razvoja mestnih območij.

Merila za upravičenost za vključitev v portfelj se določijo v skladu s pravom Unije, programom evropskih strukturnih in investicijskih skladov, nacionalnimi pravili za upravičenost, naložbeno strategijo (del celovitega pristopa k strategiji za trajnostni razvoj mestnih območij) in skupaj s finančnim posrednikom. Finančni posrednik pripravi razumno oceno profila tveganja portfelja.

Finančni posrednik mora opredeliti portfelj projektov razvoja mestnih območij na podlagi naložbene strategije, potrjene v okviru predhodne ocene, vlagati vanj in upravljati z njim na trajnosten način. Finančni posrednik upravlja s portfeljem projektov razvoja mestnih območij, ki so del izvajanja intervencij, predvidenih v celovitem pristopu k strategiji za trajnostni razvoj mestnih območij.

Za vsak projekt razvoja mestnih območij finančni posrednik zagotovi vsaj naslednje:

| (a) | splošen opis in časovni razpored projekta, vključno z opisom partnerjev pri sofinanciranju in delničarjev, ter podroben finančni načrt projekta; |
| --- | --- |

(a)

splošen opis in časovni razpored projekta, vključno z opisom partnerjev pri sofinanciranju in delničarjev, ter podroben finančni načrt projekta;

| (b) | utemeljitev izbire za prispevek iz programa, vključno z začetno oceno upravičenosti projekta in posledično potrebo po naložbah sklada za razvoj mestnih območij; |
| --- | --- |

(b)

utemeljitev izbire za prispevek iz programa, vključno z začetno oceno upravičenosti projekta in posledično potrebo po naložbah sklada za razvoj mestnih območij;

| (c) | opredelitev tveganj; |
| --- | --- |

(c)

opredelitev tveganj;

| (d) | skladnost s cilji projekta, ki so opisani v ustreznem programu. To pomeni, da izbrani projekti razvoja mestnih območij prispevajo k uresničevanju ciljev programa, vključno s kvantitativnimi učinki, kot so določeni v zadevnih prednostnih oseh programa. |
| --- | --- |

(d)

skladnost s cilji projekta, ki so opisani v ustreznem programu. To pomeni, da izbrani projekti razvoja mestnih območij prispevajo k uresničevanju ciljev programa, vključno s kvantitativnimi učinki, kot so določeni v zadevnih prednostnih oseh programa.

Pri izvajanju portfelja finančni posrednik zlasti:

| (a) | opredeli finančne naložbe v izvedljive projekte razvoja mestnih območij, ki izpolnjujejo zahteve in merila, ki veljajo za zadevni program, vlaga vanje ter vodi pogajanja o njih in njihovo strukturiranje; |
| --- | --- |

(a)

opredeli finančne naložbe v izvedljive projekte razvoja mestnih območij, ki izpolnjujejo zahteve in merila, ki veljajo za zadevni program, vlaga vanje ter vodi pogajanja o njih in njihovo strukturiranje;

| (b) | izvede oceno rentabilnosti naložbe in skladnosti z zahtevami naložbene strategije. Preskus upravičenosti mora dokazati, da izvedba projekta ne bi bila mogoča brez naložb sklada za razvoj mestnih območij; |
| --- | --- |

(b)

izvede oceno rentabilnosti naložbe in skladnosti z zahtevami naložbene strategije. Preskus upravičenosti mora dokazati, da izvedba projekta ne bi bila mogoča brez naložb sklada za razvoj mestnih območij;

| (c) | poroča o projektih razvoja mestnih območij v skladu s členom 46 Uredbe (EU) št. 1303/2013; |
| --- | --- |

(c)

poroča o projektih razvoja mestnih območij v skladu s členom 46 Uredbe (EU) št. 1303/2013;

| (d) | zagotovi, da je najmanj 30 % skupnega financiranja, zagotovljenega za projekt razvoja mestnih območij, zasebnega izvora in da se v največji možni meri spodbudi vlaganje zasebnih sredstev. |
| --- | --- |

(d)

zagotovi, da je najmanj 30 % skupnega financiranja, zagotovljenega za projekt razvoja mestnih območij, zasebnega izvora in da se v največji možni meri spodbudi vlaganje zasebnih sredstev.

Obveznost organa upravljanja

Obveznost organa upravljanja v zvezi s finančnim instrumentom ustreza obveznosti iz člena 6 Delegirane uredbe (EU) št. 480/2014.

Krite izgube so zapadli, plačljivi in neporavnani zneski glavnice ter standardne obresti (brez zamudnih obresti ter morebitnih drugih stroškov in izdatkov).

Trajanje

Kreditno obdobje finančnega instrumenta se določi na način, s katerim se zagotovi, da se prispevek iz programa iz člena 42 Uredbe (EU) št. 1303/2013 uporabi za posojila, ki se končnim prejemnikom izplačajo najpozneje do 31. decembra 2023.

Pri naložbah, opravljenih po 31. decembru 2020, je treba preveriti skladnost s pravili o državni pomoči, ki bodo začela veljati po tem datumu.

Posojila in porazdelitev tveganja na ravni finančnega posrednika (uskladitev interesov)

Uskladitev interesov organa upravljanja, sovlagateljev in finančnega posrednika se doseže s:

| — | provizijami za uspešnost v skladu s členoma 12 in 13 Delegirane uredbe (EU) št. 480/2014, |
| --- | --- |

—

provizijami za uspešnost v skladu s členoma 12 in 13 Delegirane uredbe (EU) št. 480/2014,

| — | nadomestilom finančnemu posredniku, ki odraža trenutno tržno plačilo v primerljivih razmerah, |
| --- | --- |

—

nadomestilom finančnemu posredniku, ki odraža trenutno tržno plačilo v primerljivih razmerah,

| — | finančni posrednik zagotovi financiranje vsaj 30 % skupne finančne obveznosti za kreditiranje projektov razvoja mestnih območij. Od teh 30 % najmanj 1 % skupne finančne obveznosti sklada za razvoj mestnih območij za vsak projekt vloži finančni posrednik iz lastnih sredstev pod enakimi pogoji, kot veljajo za prispevek iz programa. Ostalih najmanj 29 % zagotovi finančni posrednik, sovlagatelji na ravni sklada ali sovlagatelji na ravni projektov s posojili, |
| --- | --- |

—

finančni posrednik zagotovi financiranje vsaj 30 % skupne finančne obveznosti za kreditiranje projektov razvoja mestnih območij. Od teh 30 % najmanj 1 % skupne finančne obveznosti sklada za razvoj mestnih območij za vsak projekt vloži finančni posrednik iz lastnih sredstev pod enakimi pogoji, kot veljajo za prispevek iz programa. Ostalih najmanj 29 % zagotovi finančni posrednik, sovlagatelji na ravni sklada ali sovlagatelji na ravni projektov s posojili,

| — | skupni znesek zasebnega sofinanciranja je najmanj 30 % skupnega financiranja, zagotovljenega za projekt razvoja mestnih območij, |
| --- | --- |

—

skupni znesek zasebnega sofinanciranja je najmanj 30 % skupnega financiranja, zagotovljenega za projekt razvoja mestnih območij,

| — | sofinanciranje sovlagateljev bi lahko šteli za nacionalno sofinanciranje evropskih strukturnih in investicijskih skladov, če ne prihaja iz lastnih sredstev končnih prejemnikov (če se takšno sofinanciranje nato vloži v upravičene izdatke projekta), ali dopolnilo javnega prispevka iz programa, |
| --- | --- |

—

sofinanciranje sovlagateljev bi lahko šteli za nacionalno sofinanciranje evropskih strukturnih in investicijskih skladov, če ne prihaja iz lastnih sredstev končnih prejemnikov (če se takšno sofinanciranje nato vloži v upravičene izdatke projekta), ali dopolnilo javnega prispevka iz programa,

| — | porazdelitev tveganja s finančnim posrednikom in s sovlagatelji (na ravni sklada ali na ravni projektov razvoja mestnih območij) se izvede sorazmerno kot za prispevek iz programa, razen če je v predhodni oceni iz člena 37(2)(c) Uredbe (EU) št. 1303/2013 ocenjeno, da je potrebno preferenčno izplačilo v obliki asimetrične porazdelitve tveganja med javnimi in zasebnimi sovlagatelji. Takšni dogovori so usklajeni s členoma 16(8)(b) in (c) Uredbe (EU) št. 651/2014 in se vključijo v sporazum o sovlaganju med pogodbenicami. Takšni dogovori se ne uporabljajo za 1 %, ki ga finančni posrednik vloži iz lastnih sredstev, kot je opredeljeno zgoraj za uskladitev interesov. |
| --- | --- |

—

porazdelitev tveganja s finančnim posrednikom in s sovlagatelji (na ravni sklada ali na ravni projektov razvoja mestnih območij) se izvede sorazmerno kot za prispevek iz programa, razen če je v predhodni oceni iz člena 37(2)(c) Uredbe (EU) št. 1303/2013 ocenjeno, da je potrebno preferenčno izplačilo v obliki asimetrične porazdelitve tveganja med javnimi in zasebnimi sovlagatelji. Takšni dogovori so usklajeni s členoma 16(8)(b) in (c) Uredbe (EU) št. 651/2014 in se vključijo v sporazum o sovlaganju med pogodbenicami. Takšni dogovori se ne uporabljajo za 1 %, ki ga finančni posrednik vloži iz lastnih sredstev, kot je opredeljeno zgoraj za uskladitev interesov.

Upravičeni finančni posredniki

Izbrani finančni posrednik je javni ali zasebni subjekt s sedežem v državi članici, ki je zakonsko pooblaščen za zagotavljanje posojil projektom razvoja mestnih območij na ozemlju izvajanja programa, ki prispeva k finančnemu instrumentu. Upravičeni finančni posrednik dokaže tudi sposobnost upravljanja s skladom za razvoj mestnih območij in spremljanja portfelja projektov razvoja mestnih območij. Gre za elemente, zahtevane v členu 7 Delegirane uredbe (EU) št. 480/2014. Upravičeni finančni posrednik mora dokazati tudi izkušnje na zadevnem ciljnem trgu in ustrezne dosežke na področju upravljanja enakovrednih ali podobnih projektov ali finančnih instrumentov, ki vlagajo v podobne projekte, kot jih predvideva sklad za razvoj mestnih območij, vključno z izkušnjami pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov.

Finančni posrednik je pod ustreznim nadzorom pristojnega nacionalnega regulativnega organa za finančne storitve in upošteva najboljše prakse profesionalnega upravljanja skladov.

Finančni posrednik se upravlja na komercialni podlagi. Šteje se, da je ta zahteva izpolnjena, če so izpolnjeni pogoji iz člena 16(9) Uredbe (EU) št. 651/2014.

Za zasebne subjekte se štejejo zasebne pravne osebe, ki so v lasti zasebnih ali javnih vlagateljev, ki vlagajo na lastno odgovornost in iz lastnih sredstev.

Pravna struktura sklada za razvoj mestnih območij omogoča dodatno financiranje za spodbujanje prispevkov drugih vlagateljev iz programa v projekte razvoja mestnih območij.

Organ upravljanja in sklad skladov morata pri izbiri finančnih posrednikov ravnati skladno s pravom Unije. Izbira finančnih posrednikov je odprta, pregledna in nediskriminatorna. Izbira finančnih posrednikov stremi k vzpostavitvi ustreznih dogovorov o porazdelitvi tveganja v primeru preferenčnega izplačila.

V postopku izbire finančnega posrednika se oceni naložbena strategija sklada za razvoj mestnih območij, sprejemanje odločitev in splošni pristop k upravljanju, sposobnost upravljanja finančnega posrednika in njegov prispevek iz lastnih sredstev v sklad za razvoj mestnih območij. V izbirnem postopku je eno od meril za upravičenost za izbiro finančnega posrednika njegova sposobnost, da predlaga in razvije portfelj projektov razvoja mestnih območij, ki bodo financirani, ob upoštevanju najbolj konkurenčne cenovne politike, ki jo predlaga finančni posrednik, ki sodeluje v izbirnem postopku.

Finančni posrednik je odgovoren za opredelitev in oceno projektov razvoja mestnih območij. Izbrani finančni posrednik upravlja nabor projektov razvoja mestnih območij.

Nabor projektov razvoja mestnih območij vsebuje projekte, ki se jih finančni posrednik zaveže financirati na podlagi informacij, ki so takrat na voljo.

Za vlagatelje se štejejo vsi vlagatelji, ki so po razumni presoji finančnega posrednika vlagatelji, ki poslujejo v razmerah, ki ustrezajo načelu vlagatelja v tržnem gospodarstvu na prostem trgu, ne glede na njihovo pravno naravo in lastništvo.

Finančni posrednik v okviru izbire določi pogoje in merila za ocenjevanje sovlagateljev. Ti morajo biti razumljivi in dostopni potencialnim sovlagateljem. Finančni posrednik dokaže nediskriminatorni pristop pri iskanju sovlagateljev in vlaganju z njimi. Ocena sovlagateljev se lahko naknadno preveri.

Upravičenost končnih prejemnikov

Končni prejemniki so upravičeni na podlagi zakonodaje Unije in nacionalne zakonodaje, ustreznega programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov, sporazuma o financiranju in izpolnjevanja pogoja iz člena 16 Uredbe (EU) št. 651/2014. Na datum podpisa posojilne pogodbe morajo končni prejemniki izpolnjevati naslednja merila za upravičenost:

| (a) | biti morajo akterji razvoja mestnih območij, kar pomeni podjetja s pravnim statusom, ki omogoča zadolževanje in izvajanje projektov razvoja mestnih območij, z različnimi lastniškimi strukturami, na primer kombinacija javnega in zasebnega kapitala; |
| --- | --- |

(a)

biti morajo akterji razvoja mestnih območij, kar pomeni podjetja s pravnim statusom, ki omogoča zadolževanje in izvajanje projektov razvoja mestnih območij, z različnimi lastniškimi strukturami, na primer kombinacija javnega in zasebnega kapitala;

| (b) | biti morajo aktivni partnerji regionalnih in lokalnih oblasti, ki spodbujajo razvoj mestnih območij z naložbami v projekte razvoja mestnih območij. Končni prejemniki morajo imeti ustrezen pravni interes za sredstvo, ki je predmet naložbe; |
| --- | --- |

(b)

biti morajo aktivni partnerji regionalnih in lokalnih oblasti, ki spodbujajo razvoj mestnih območij z naložbami v projekte razvoja mestnih območij. Končni prejemniki morajo imeti ustrezen pravni interes za sredstvo, ki je predmet naložbe;

| (c) | ne smejo biti izključeni s členi 1(2) do (5) Uredbe (EU) št. 651/2014; |
| --- | --- |

(c)

ne smejo biti izključeni s členi 1(2) do (5) Uredbe (EU) št. 651/2014;

| (d) | ne smejo pripadati kateremu od omejenih sektorjev (*8); |
| --- | --- |

(d)

ne smejo pripadati kateremu od omejenih sektorjev (*8);

| (e) | ne smejo biti podjetje v težavah iz člena 2(18) Uredbe (EU) št. 651/2014; |
| --- | --- |

(e)

ne smejo biti podjetje v težavah iz člena 2(18) Uredbe (EU) št. 651/2014;

| (f) | iz preverjanj, ki jih izvede finančni posrednik v skladu z internimi smernicami in običajno kreditno politiko, izhaja, da pravočasno izpolnjujejo svoje finančne obveznosti v zvezi s kakršnimi koli posojili ali zakupi, ki jih je odobril finančni posrednik ali katera druga finančna institucija; |
| --- | --- |

(f)

iz preverjanj, ki jih izvede finančni posrednik v skladu z internimi smernicami in običajno kreditno politiko, izhaja, da pravočasno izpolnjujejo svoje finančne obveznosti v zvezi s kakršnimi koli posojili ali zakupi, ki jih je odobril finančni posrednik ali katera druga finančna institucija;

| (g) | vlagati morajo v projekte razvoja mestnih območij, ki se izvajajo na območjih, ki prejemajo pomoč, kot so določena v odobreni karti regionalne pomoči za obdobje od 1. julija 2014 do 31. decembra 2020 v skladu s členoma 107(3)(a) in (c) Pogodbe. |
| --- | --- |

(g)

vlagati morajo v projekte razvoja mestnih območij, ki se izvajajo na območjih, ki prejemajo pomoč, kot so določena v odobreni karti regionalne pomoči za obdobje od 1. julija 2014 do 31. decembra 2020 v skladu s členoma 107(3)(a) in (c) Pogodbe.

Končni prejemniki imajo v času naložbe in med vračanjem posojila registrirani sedež v državi članici, dejavnost, za katero je bilo posojilo izplačano, pa se izvaja v zadevni državi članici in regiji/na ozemlju izvajanja programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov.

Značilnosti produkta za končne prejemnike

Sklad za razvoj mestnih območij končnim prejemnikom zagotovi posojila, ki prispevajo k ciljem programa in jih program sofinancira. Znesek in stopnje sklada za razvoj mestnih območij se uskladijo z rezultati predhodne ocene iz člena 37(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013 in so v skladu z Uredbo (EU) št. 651/2014.

Posojila se uporabijo izključno v naslednje odobrene namene:

| (a) | naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva; |
| --- | --- |

(a)

naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva;

| (b) | obratni kapital, povezan z razvojnimi ali razširitvenimi dejavnostmi, ki so pomožne dejavnostim iz točke (a) (in z njimi povezane) (njihova pomožna narava je med drugim razvidna iz poslovnega načrta projekta razvoja mestnih območij in zneska financiranja). |
| --- | --- |

(b)

obratni kapital, povezan z razvojnimi ali razširitvenimi dejavnostmi, ki so pomožne dejavnostim iz točke (a) (in z njimi povezane) (njihova pomožna narava je med drugim razvidna iz poslovnega načrta projekta razvoja mestnih območij in zneska financiranja).

Posojila sklada za razvoj mestnih območij, vključena v portfelj, vedno izpolnjujejo naslednja merila za upravičenost:

| (c) | posojila so na novo odobrena in ne vključujejo refinanciranja obstoječih posojil ali financiranja zaključenih projektov; |
| --- | --- |

(c)

posojila so na novo odobrena in ne vključujejo refinanciranja obstoječih posojil ali financiranja zaključenih projektov;

| (d) | skupni znesek naložb sklada za razvoj mestnih območij za projekte razvoja mestnih območij ne presega 20 000 000 EUR, kot je določeno v členu 16(3) Uredbe (EU) št. 651/2014; |
| --- | --- |

(d)

skupni znesek naložb sklada za razvoj mestnih območij za projekte razvoja mestnih območij ne presega 20 000 000 EUR, kot je določeno v členu 16(3) Uredbe (EU) št. 651/2014;

| (e) | posojila zagotavljajo financiranje za enega ali več odobrenih namenov v EUR in/ali nacionalni valuti na zadevnem ozemlju in/ali, po potrebi, v kateri drugi valuti; |
| --- | --- |

(e)

posojila zagotavljajo financiranje za enega ali več odobrenih namenov v EUR in/ali nacionalni valuti na zadevnem ozemlju in/ali, po potrebi, v kateri drugi valuti;

| (f) | posojila niso v obliki mezaninskih (dolžniško-lastniških) posojil, podrejenih dolgov ali navideznega lastniškega kapitala; |
| --- | --- |

(f)

posojila niso v obliki mezaninskih (dolžniško-lastniških) posojil, podrejenih dolgov ali navideznega lastniškega kapitala;

| (g) | posojila niso v obliki obnavljajočih se kreditnih linij; |
| --- | --- |

(g)

posojila niso v obliki obnavljajočih se kreditnih linij;

| (h) | posojila se odplačujejo v skladu z načrtom odplačevanja: vključno z rednimi amortizacijskimi odplačili in/ali odplačili v enkratnem znesku; |
| --- | --- |

(h)

posojila se odplačujejo v skladu z načrtom odplačevanja: vključno z rednimi amortizacijskimi odplačili in/ali odplačili v enkratnem znesku;

| (i) | posojila ne financirajo izključno finančnih dejavnosti in ne financirajo zagotavljanja potrošniškega financiranja; |
| --- | --- |

(i)

posojila ne financirajo izključno finančnih dejavnosti in ne financirajo zagotavljanja potrošniškega financiranja;

| (j) | zapadlost posojil je najmanj 12 mesecev (vključno z ustreznim obdobjem odloga, če je potrebno) in največ 360 mesecev. |
| --- | --- |

(j)

zapadlost posojil je najmanj 12 mesecev (vključno z ustreznim obdobjem odloga, če je potrebno) in največ 360 mesecev.

Poročanje in ciljni rezultati

Finančni posrednik organu upravljanja ali skladu skladov vsaj vsako četrtletje predloži informacije v standardizirani obliki in obsegu.

Poročilo vključuje vse ustrezne elemente, ki jih mora organ upravljanja predložiti za izpolnjevanje določb člena 46 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

Države članice prav tako izpolnijo svoje obveznosti poročanja in preglednosti v skladu z Uredbo (EU) št. 651/2014.

Kazalniki morajo biti usklajeni s posebnimi cilji ustrezne prednostne naloge programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ki financirajo finančni instrument, in s pričakovanimi rezultati, navedenimi v predhodni oceni. Pri skladu za razvoj mestnih območij se merjenje kazalnikov in poročanje o njih izvaja vsaj vsako četrtletje, usklajeni pa morajo biti vsaj z zahtevami Uredbe (EU) št. 1303/2013. Ostali kazalniki, poleg skupnih kazalnikov prednostne osi programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov, so:

| (a) | število financiranih posojil/projektov; |
| --- | --- |

(a)

število financiranih posojil/projektov;

| (b) | zneski financiranih posojil; |
| --- | --- |

(b)

zneski financiranih posojil;

| (c) | neizpolnjene obveznosti (število in zneski); |
| --- | --- |

(c)

neizpolnjene obveznosti (število in zneski);

| (d) | poplačani viri in dobički. |
| --- | --- |

(d)

poplačani viri in dobički.

Vrednotenje ekonomske koristi prispevka iz programa

Finančna ugodnost javnega prispevka iz programa v instrument se prenese na končne prejemnike, ob upoštevanju, če je to primerno, ugodnih pogojev financiranja, ki jih zagotavlja javni prispevek iz programa v sklad za razvoj mestnih območij.

Finančni posrednik po potrebi zniža splošno efektivno obrestno mero in politiko zavarovanj s premoženjem, ki se končnim prejemnikom zaračuna v okviru posameznega, v portfelj vključenega upravičenega posojila, kar odraža ugodne pogoje financiranja prispevka iz programa v sklad za razvoj mestnih območij.

To načelo je upoštevano v sporazumu o financiranju med organom upravljanja ali skladom skladov in finančnim posrednikom.

---

(*1)  Uredba Komisije (EU) št. 651/2014 z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (UL L 187, 26.6.2014, str. 1).

*1

(*2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 821/2014 z dne 28. julija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede podrobne ureditve prenosa in upravljanja prispevkov iz programov, poročanja o finančnih instrumentih, tehničnih značilnosti ukrepov obveščanja in komuniciranja za operacije ter sistema za beleženje in shranjevanje podatkov (UL L 223, 29.7.2014, str. 7).

*2

(*3)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 480/2014 z dne 3. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo (UL L 138, 13.5.2014, str. 5).

*3

(*4)  Priporočilo Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

*4

Podjetja z manj kot 250 zaposlenimi in prometom, manjšim od 50 milijonov EUR, ali skupnimi sredstvi, ki znašajo manj kot 43 milijonov EUR; prav tako niso del skupine, ki presega navedene pragove. V skladu s Priporočilom Komisije ‚za podjetje velja vsak subjekt, vključen v gospodarsko dejavnost, ne glede na njegovo pravno obliko.‘

(*5)  Izraz ‚omejeni sektorji‘ se skupaj nanaša na naslednje gospodarske sektorje:

*5

| (a) | nezakonite gospodarske dejavnosti: vsaka proizvodnja, trgovanje ali druga dejavnost, ki je nezakonita v skladu z nacionalnimi zakoni ali predpisi, veljavnimi za zadevno proizvodnjo, trgovanje ali dejavnost. |
| --- | --- |

(a)

nezakonite gospodarske dejavnosti: vsaka proizvodnja, trgovanje ali druga dejavnost, ki je nezakonita v skladu z nacionalnimi zakoni ali predpisi, veljavnimi za zadevno proizvodnjo, trgovanje ali dejavnost.

| (b) | Tobak in destilirane alkoholne pijače. Proizvodnja tobaka ter destiliranih alkoholnih pijač in povezanih proizvodov ter trgovanje z njimi. |
| --- | --- |

(b)

Tobak in destilirane alkoholne pijače. Proizvodnja tobaka ter destiliranih alkoholnih pijač in povezanih proizvodov ter trgovanje z njimi.

| (c) | Proizvodnja orožja in streliva ter trgovanje z njima: financiranje proizvodnje vsega orožja in streliva ter trgovanja z njima. Omejitev ne velja, če so zadevne dejavnosti del izrecnih politik Evropske unije ali jih dopolnjujejo. |
| --- | --- |

(c)

Proizvodnja orožja in streliva ter trgovanje z njima: financiranje proizvodnje vsega orožja in streliva ter trgovanja z njima. Omejitev ne velja, če so zadevne dejavnosti del izrecnih politik Evropske unije ali jih dopolnjujejo.

| (d) | Igralnice. Igralnice in enakovredna podjetja. |
| --- | --- |

(d)

Igralnice. Igralnice in enakovredna podjetja.

| (e) | Omejitve sektorja IT. Raziskave, razvoj ali tehnične aplikacije, povezane s programi ali rešitvami za elektronske podatke, ki so (i) izključno namenjeni: (a) podpori katere od dejavnosti, vključenih v omejene sektorje iz točk a do d; (b) igram na srečo na internetu in spletnim igralnicam; ali (c) pornografiji, ali katerih (ii) namen je omogočiti (a) nezakonit vstop v omrežja z elektronskimi podatki; ali (b) nezakonito prenašanje elektronskih podatkov. |
| --- | --- |

(e)

Omejitve sektorja IT. Raziskave, razvoj ali tehnične aplikacije, povezane s programi ali rešitvami za elektronske podatke, ki so (i) izključno namenjeni: (a) podpori katere od dejavnosti, vključenih v omejene sektorje iz točk a do d; (b) igram na srečo na internetu in spletnim igralnicam; ali (c) pornografiji, ali katerih (ii) namen je omogočiti (a) nezakonit vstop v omrežja z elektronskimi podatki; ali (b) nezakonito prenašanje elektronskih podatkov.

| (f) | Omejitve sektorja za biološke vede. Pri zagotavljanju podpore financiranju raziskav, razvoja ali tehničnih aplikacij v zvezi s: (i) kloniranjem ljudi iz raziskovalnih ali zdravstvenih razlogov ali (ii) gensko spremenjenimi organizmi (GSO). |
| --- | --- |

(f)

Omejitve sektorja za biološke vede. Pri zagotavljanju podpore financiranju raziskav, razvoja ali tehničnih aplikacij v zvezi s: (i) kloniranjem ljudi iz raziskovalnih ali zdravstvenih razlogov ali (ii) gensko spremenjenimi organizmi (GSO).

(*6)  Uredba (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 20.5.2014, str. 1).

*6

(*7)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 821/2014 z dne 28. julija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede podrobne ureditve prenosa in upravljanja prispevkov iz programov, poročanja o finančnih instrumentih, tehničnih značilnosti ukrepov obveščanja in komuniciranja za operacije ter sistema za beleženje in shranjevanje podatkov (UL L 223, 29.7.2014, str. 7).

*7

(*8)  Izraz ‚omejeni sektorji‘ se skupaj nanaša na naslednje gospodarske sektorje:

*8

| (a) | nezakonite gospodarske dejavnosti: vsaka proizvodnja, trgovanje ali druga dejavnost, ki je nezakonita v skladu z nacionalnimi zakoni ali predpisi, veljavnimi za zadevno proizvodnjo, trgovanje ali dejavnost. |
| --- | --- |

(a)

nezakonite gospodarske dejavnosti: vsaka proizvodnja, trgovanje ali druga dejavnost, ki je nezakonita v skladu z nacionalnimi zakoni ali predpisi, veljavnimi za zadevno proizvodnjo, trgovanje ali dejavnost.

| (b) | Tobak in destilirane alkoholne pijače. Proizvodnja tobaka ter destiliranih alkoholnih pijač in povezanih proizvodov ter trgovanje z njimi. |
| --- | --- |

(b)

Tobak in destilirane alkoholne pijače. Proizvodnja tobaka ter destiliranih alkoholnih pijač in povezanih proizvodov ter trgovanje z njimi.

| (c) | Proizvodnja orožja in streliva ter trgovanje z njima: financiranje proizvodnje vsega orožja in streliva ter trgovanja z njima. Omejitev ne velja, če so zadevne dejavnosti del izrecnih politik Evropske unije ali jih dopolnjujejo. |
| --- | --- |

(c)

Proizvodnja orožja in streliva ter trgovanje z njima: financiranje proizvodnje vsega orožja in streliva ter trgovanja z njima. Omejitev ne velja, če so zadevne dejavnosti del izrecnih politik Evropske unije ali jih dopolnjujejo.

| (d) | Igralnice. Igralnice in enakovredna podjetja. |
| --- | --- |

(d)

Igralnice. Igralnice in enakovredna podjetja.

| (e) | Omejitve sektorja IT. Raziskave, razvoj ali tehnične aplikacije, povezane s programi ali rešitvami za elektronske podatke, ki so (i) izključno namenjeni: (a) podpori katere od dejavnosti, vključenih v omejene sektorje iz točk a do d; (b) igram na srečo na internetu in spletnim igralnicam; ali (c) pornografiji, ali katerih (ii) namen je omogočiti (a) nezakonit vstop v omrežja z elektronskimi podatki; ali (b) nezakonito prenašanje elektronskih podatkov. |
| --- | --- |

(e)

Omejitve sektorja IT. Raziskave, razvoj ali tehnične aplikacije, povezane s programi ali rešitvami za elektronske podatke, ki so (i) izključno namenjeni: (a) podpori katere od dejavnosti, vključenih v omejene sektorje iz točk a do d; (b) igram na srečo na internetu in spletnim igralnicam; ali (c) pornografiji, ali katerih (ii) namen je omogočiti (a) nezakonit vstop v omrežja z elektronskimi podatki; ali (b) nezakonito prenašanje elektronskih podatkov.

| (f) | Omejitve sektorja za biološke vede. Pri zagotavljanju podpore financiranju raziskav, razvoja ali tehničnih aplikacij v zvezi s: (i) kloniranjem ljudi iz raziskovalnih ali zdravstvenih razlogov ali (ii) gensko spremenjenimi organizmi (GSO). |
| --- | --- |

(f)

Omejitve sektorja za biološke vede. Pri zagotavljanju podpore financiranju raziskav, razvoja ali tehničnih aplikacij v zvezi s: (i) kloniranjem ljudi iz raziskovalnih ali zdravstvenih razlogov ali (ii) gensko spremenjenimi organizmi (GSO).

---

| 16.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 192/21 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 192/21

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1158

z dne 15. julija 2016

o spremembi Uredbe (EU) št. 452/2014 v zvezi s črtanjem predlog za dovoljenja, izdana operatorjem iz tretjih držav, in za povezane specifikacije

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES (1), zlasti člena 9(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (EU) št. 452/2014 (2) določa, kako se operatorjem tretjih držav, ki uporabljajo zrakoplove iz člena 4(1)(d) Uredbe (ES) št. 216/2008 za opravljanje operacij komercialnega zračnega prevoza na ozemlje, za katero veljajo določbe Pogodbe, znotraj in z njega, izdajo dovoljenja glede na veljavne standarde Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO). Navedena uredba v dodatkih I in II k Prilogi 2 (del ART) vsebuje predlogi za takšno dovoljenje in z njim povezane specifikacije. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (EU) št. 452/2014 (2) določa, kako se operatorjem tretjih držav, ki uporabljajo zrakoplove iz člena 4(1)(d) Uredbe (ES) št. 216/2008 za opravljanje operacij komercialnega zračnega prevoza na ozemlje, za katero veljajo določbe Pogodbe, znotraj in z njega, izdajo dovoljenja glede na veljavne standarde Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO). Navedena uredba v dodatkih I in II k Prilogi 2 (del ART) vsebuje predlogi za takšno dovoljenje in z njim povezane specifikacije.

| (2) | Izkušnje z uporabo Uredbe (EU) št. 452/2014 so pokazale, da bi bilo treba navedeni predlogi zaradi pogostih sprememb standardov ICAO redno posodabljati, kar bi povzročilo nepotrebno upravno breme. Zahteva po uporabi navedenih predlog ni utemeljena, saj lahko Evropska agencija za varnost v letalstvu tudi brez nje pripravi in sama posodablja potrebne predloge. Zato bi bilo treba to zahtevo in predlogi črtati iz Uredbe (EU) št. 452/2014. |
| --- | --- |

(2)

Izkušnje z uporabo Uredbe (EU) št. 452/2014 so pokazale, da bi bilo treba navedeni predlogi zaradi pogostih sprememb standardov ICAO redno posodabljati, kar bi povzročilo nepotrebno upravno breme. Zahteva po uporabi navedenih predlog ni utemeljena, saj lahko Evropska agencija za varnost v letalstvu tudi brez nje pripravi in sama posodablja potrebne predloge. Zato bi bilo treba to zahtevo in predlogi črtati iz Uredbe (EU) št. 452/2014.

| (3) | Uredbo (EU) št. 452/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (EU) št. 452/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 65 Uredbe (ES) št. 216/2008 – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 65 Uredbe (ES) št. 216/2008 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga 2 k Uredbi (EU) št. 452/2014 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. julija 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 79, 19.3.2008, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 452/2014 z dne 29. aprila 2014 o določitvi tehničnih zahtev in upravnih postopkov v zvezi z zračnimi operacijami operatorjev iz tretjih držav v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 133, 6.5.2014, str. 12).

2

---

PRILOGA

Priloga 2 k Uredbi (EU) št. 452/2014 se spremeni:

| 1. | Točka ART.210(a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | Agencija izda dovoljenje, vključno s povezanimi specifikacijami, kadar:






  1. | se prepriča, da ima operator iz tretje države veljavno spričevalo letalskega prevoznika ali enakovreden dokument in povezane operativne specifikacije, ki jih izda država operatorja; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Točka ART.210(a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

1.

se prepriča, da ima operator iz tretje države veljavno spričevalo letalskega prevoznika ali enakovreden dokument in povezane operativne specifikacije, ki jih izda država operatorja;

| 2. | se prepriča, da je operator iz tretje države pridobil dovoljenje države operatorja za izvajanje operacij v EU; |
| --- | --- |

2.

se prepriča, da je operator iz tretje države pridobil dovoljenje države operatorja za izvajanje operacij v EU;

| 3. | se prepriča, da je operator iz tretje države:






  (i) | vzpostavil skladnost z veljavnimi zahtevami iz dela TCO; |
| --- | --- | --- |

3.

se prepriča, da je operator iz tretje države:

(i)

vzpostavil skladnost z veljavnimi zahtevami iz dela TCO;

| (ii) | zagotovil pregledno, ustrezno in pravočasno komunikacijo v odgovor na nadaljnje ocenjevanje in/ali revizijo, ki ga/jo izvaja agencija, če je potrebno, in |
| --- | --- |

(ii)

zagotovil pregledno, ustrezno in pravočasno komunikacijo v odgovor na nadaljnje ocenjevanje in/ali revizijo, ki ga/jo izvaja agencija, če je potrebno, in

| (iii) | v odgovor na morebitno ugotovljeno neskladnost predložil pravočasen in uspešen korektivni ukrep; |
| --- | --- |

(iii)

v odgovor na morebitno ugotovljeno neskladnost predložil pravočasen in uspešen korektivni ukrep;

| 4. | ni nobenih dokazov o večjih pomanjkljivostih pri sposobnosti države operatorja oziroma države registracije, da potrdi in nadzoruje operatorja in/ali zrakoplov v skladu z veljavnimi standardi ICAO, in |
| --- | --- |

4.

ni nobenih dokazov o večjih pomanjkljivostih pri sposobnosti države operatorja oziroma države registracije, da potrdi in nadzoruje operatorja in/ali zrakoplov v skladu z veljavnimi standardi ICAO, in

| 5. | za vložnika ne velja prepoved opravljanja letov v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005.“ |
| --- | --- |

5.

za vložnika ne velja prepoved opravljanja letov v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005.“

| 2. | Dodatka I in II se črtata. |
| --- | --- |

2.

Dodatka I in II se črtata.

---

| 16.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 192/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 192/23

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1159

z dne 15. julija 2016

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki ga proizvajata družbi Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited in Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   Prejšnje preiskave in veljavni ukrepi

Prejšnje preiskave in veljavni ukrepi

| (1) | Svet je po protidampinški preiskavi v skladu s členom 5 osnovne uredbe z Uredbo (ES) št. 435/2004 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) in Indonezije. |
| --- | --- |

(1)

Svet je po protidampinški preiskavi v skladu s členom 5 osnovne uredbe z Uredbo (ES) št. 435/2004 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) in Indonezije.

2

| (2) | Od takrat so se ti ukrepi junija 2010 prvič podaljšali za obdobje nadaljnjih pet let (3), maja 2012 po delnem vmesnem pregledu pa je bila spremenjena stopnja dajatve enega kitajskega proizvajalca izvoznika (4). Na podlagi tega se je stopnja dajatve, ki se je uporabljala za Indonezijo, gibala med 0,24 EUR/kg in 0,27 EUR/kg, za LRK pa med 0,23 EUR/kg in 0,26 EUR/kg („veljavni ukrepi“). |
| --- | --- |

(2)

Od takrat so se ti ukrepi junija 2010 prvič podaljšali za obdobje nadaljnjih pet let (3), maja 2012 po delnem vmesnem pregledu pa je bila spremenjena stopnja dajatve enega kitajskega proizvajalca izvoznika (4). Na podlagi tega se je stopnja dajatve, ki se je uporabljala za Indonezijo, gibala med 0,24 EUR/kg in 0,27 EUR/kg, za LRK pa med 0,23 EUR/kg in 0,26 EUR/kg („veljavni ukrepi“).

3

4

| (3) | Veljavni ukrepi se uporabljajo za ves uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz LRK in Indonezije, razen za uvoz natrijevega ciklamata, ki ga proizvajata kitajska proizvajalca izvoznika Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited in Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited. Za ti družbi je bila prvotno določena ničelna stopnja dajatve, saj zanju ni bil ugotovljen damping (Uredba (ES) št. 435/2004). |
| --- | --- |

(3)

Veljavni ukrepi se uporabljajo za ves uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz LRK in Indonezije, razen za uvoz natrijevega ciklamata, ki ga proizvajata kitajska proizvajalca izvoznika Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited in Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited. Za ti družbi je bila prvotno določena ničelna stopnja dajatve, saj zanju ni bil ugotovljen damping (Uredba (ES) št. 435/2004).

| (4) | V skladu s poročilom pritožbenega organa STO v zadevi Mehika – dokončni protidampinški ukrepi za goveje meso in riž („poročilo pritožbenega organa STO“) (5) se kitajska proizvajalca izvoznika Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited in Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited nista proučila v okviru poznejših pregledov ukrepov, uvedenih z Uredbo (ES) št. 435/2004, in veljavni ukrepi se v zvezi z njima ne uporabljajo. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s poročilom pritožbenega organa STO v zadevi Mehika – dokončni protidampinški ukrepi za goveje meso in riž („poročilo pritožbenega organa STO“) (5) se kitajska proizvajalca izvoznika Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited in Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited nista proučila v okviru poznejših pregledov ukrepov, uvedenih z Uredbo (ES) št. 435/2004, in veljavni ukrepi se v zvezi z njima ne uporabljajo.

5

| (5) | Prejšnja preiskava, omejena na družbi Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited in Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, se je začela 17. februarja 2011 (6). Po umiku pritožbe je Komisija zaključila postopek s sklepom z dne 5. aprila 2012 (7), pri čemer ni uvedla ukrepov. |
| --- | --- |

(5)

Prejšnja preiskava, omejena na družbi Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited in Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, se je začela 17. februarja 2011 (6). Po umiku pritožbe je Komisija zaključila postopek s sklepom z dne 5. aprila 2012 (7), pri čemer ni uvedla ukrepov.

6

7

| (6) | Drugi pregled zaradi izteka veljavnih ukrepov se je začel junija 2015 (8) v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Drugi pregled zaradi izteka veljavnih ukrepov se je začel junija 2015 (8) v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

8

1.2   Začetek preiskave

Začetek preiskave

| (7) | Evropska komisija („Komisija“) je 12. avgusta 2015 začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) v Unijo, omejeno na Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited in Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, tj. dve družbi, ki pripadata isti skupini (obe družbi se skupaj navajata kot „zadevna proizvajalca izvoznika“ ali „Fang Da“), na podlagi člena 5 osnovne uredbe. Obvestilo o začetku („obvestilo o začetku“) je bilo objavljeno v Uradnem listu Evropske unije (9). |
| --- | --- |

(7)

Evropska komisija („Komisija“) je 12. avgusta 2015 začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) v Unijo, omejeno na Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited in Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, tj. dve družbi, ki pripadata isti skupini (obe družbi se skupaj navajata kot „zadevna proizvajalca izvoznika“ ali „Fang Da“), na podlagi člena 5 osnovne uredbe. Obvestilo o začetku („obvestilo o začetku“) je bilo objavljeno v Uradnem listu Evropske unije (9).

Uradnem listu Evropske unije

9

| (8) | Komisija je začela preiskavo na podlagi pritožbe, ki jo je 30. junija 2015 vložila družba Productos Aditivos S.A. („pritožnik“ ali „proizvajalec Unije“), ki je edini proizvajalec natrijevega ciklamata v Uniji in zato predstavlja 100 % celotne proizvodnje v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za začetek preiskave. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je začela preiskavo na podlagi pritožbe, ki jo je 30. junija 2015 vložila družba Productos Aditivos S.A. („pritožnik“ ali „proizvajalec Unije“), ki je edini proizvajalec natrijevega ciklamata v Uniji in zato predstavlja 100 % celotne proizvodnje v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za začetek preiskave.

| (9) | Družbi Fang Da sta po razkritju navedli, da so dokazi o škodi, vključeni v pritožbi, pomanjkljivi in da je uvedba več zaporednih preiskav zoper družbi Fang Da zloraba. Navedli sta tudi, da v skladu s tem začetek sedanje zadeve iz člena 5 osnovne uredbe ni primeren. Poleg tega sta v javnih dokumentih poskušali najti pojasnitev gibanj nekaterih kazalnikov. |
| --- | --- |

(9)

Družbi Fang Da sta po razkritju navedli, da so dokazi o škodi, vključeni v pritožbi, pomanjkljivi in da je uvedba več zaporednih preiskav zoper družbi Fang Da zloraba. Navedli sta tudi, da v skladu s tem začetek sedanje zadeve iz člena 5 osnovne uredbe ni primeren. Poleg tega sta v javnih dokumentih poskušali najti pojasnitev gibanj nekaterih kazalnikov.

| (10) | Kot je že pojasnjeno v uvodni izjavi 8, Komisija meni, da je pritožba vključevala dovolj dokazov za utemeljitev začetka preiskave, kar je samo po sebi merilo za sklep o začetku, in ne obstoj ali rezultati prejšnjih preiskav. Posebna analiza škode v okviru pritožbe je dejansko pokazala, da je dovolj dokazov o znatnem prodoru uvoza družb Fang Da na trg EU po cenah, ki močno nelojalno nižajo prodajne cene industrije Unije. Poleg tega za ugotovitev znatne škode ni potrebno, da vsi dejavniki kažejo poslabšanje. Prav tako obstoj drugih dejavnikov, ki morda vplivajo na položaj industrije Unije, ne pomeni nujno, da vpliv dampinškega uvoza na to industrijo ni znaten. V skladu s tem je začetek preiskave zakonsko veljaven. V zvezi s pripombami o možni neskladnosti treh kazalnikov v javni dokumentaciji je to neskladnost mogoče pojasniti z znatno razliko v obsegu, vključenem v te izračune, in z rezultatom zaokroženja uporabljenih zaupnih zneskov (navzgor ali navzdol, odvisno od leta). |
| --- | --- |

(10)

Kot je že pojasnjeno v uvodni izjavi 8, Komisija meni, da je pritožba vključevala dovolj dokazov za utemeljitev začetka preiskave, kar je samo po sebi merilo za sklep o začetku, in ne obstoj ali rezultati prejšnjih preiskav. Posebna analiza škode v okviru pritožbe je dejansko pokazala, da je dovolj dokazov o znatnem prodoru uvoza družb Fang Da na trg EU po cenah, ki močno nelojalno nižajo prodajne cene industrije Unije. Poleg tega za ugotovitev znatne škode ni potrebno, da vsi dejavniki kažejo poslabšanje. Prav tako obstoj drugih dejavnikov, ki morda vplivajo na položaj industrije Unije, ne pomeni nujno, da vpliv dampinškega uvoza na to industrijo ni znaten. V skladu s tem je začetek preiskave zakonsko veljaven. V zvezi s pripombami o možni neskladnosti treh kazalnikov v javni dokumentaciji je to neskladnost mogoče pojasniti z znatno razliko v obsegu, vključenem v te izračune, in z rezultatom zaokroženja uporabljenih zaupnih zneskov (navzgor ali navzdol, odvisno od leta).

| (11) | Prav tako je bilo zakonsko mogoče začeti preiskavo v skladu s členom 5 osnovne uredbe v zvezi z le eno družbo, kot potrjuje sodna praksa (10). |
| --- | --- |

(11)

Prav tako je bilo zakonsko mogoče začeti preiskavo v skladu s členom 5 osnovne uredbe v zvezi z le eno družbo, kot potrjuje sodna praksa (10).

10

1.3   Naknadni postopek

Naknadni postopek

| (12) | Komisija med to preiskavo ni uvedla začasnih protidampinških ukrepov, da bi časovno uskladila dokončne ugotovitve v okviru tega postopka in pregled zaradi izteka ukrepa iz uvodne izjave 6. |
| --- | --- |

(12)

Komisija med to preiskavo ni uvedla začasnih protidampinških ukrepov, da bi časovno uskladila dokončne ugotovitve v okviru tega postopka in pregled zaradi izteka ukrepa iz uvodne izjave 6.

1.4   Zainteresirane strani

Zainteresirane strani

| (13) | Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave posebej obvestila pritožnika, zadevna proizvajalca izvoznika in kitajske organe, znane uvoznike, dobavitelje, uporabnike in trgovce, za katere je znano, da jih to zadeva, ter jih pozvala k sodelovanju. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave posebej obvestila pritožnika, zadevna proizvajalca izvoznika in kitajske organe, znane uvoznike, dobavitelje, uporabnike in trgovce, za katere je znano, da jih to zadeva, ter jih pozvala k sodelovanju.

| (14) | Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(14)

Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

1.5   Proizvajalci iz primerljive države

Proizvajalci iz primerljive države

| (15) | Komisija je o začetku obvestila tudi proizvajalce v Indoneziji in jih povabila k sodelovanju. V obvestilu o začetku je Komisija obvestila zainteresirane strani, da namerava uporabiti Indonezijo kot tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“) v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe. V dokumentaciji ni nobenih dokazov o morebitni proizvodnji natrijevega ciklamata v drugih tretjih državah. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je o začetku obvestila tudi proizvajalce v Indoneziji in jih povabila k sodelovanju. V obvestilu o začetku je Komisija obvestila zainteresirane strani, da namerava uporabiti Indonezijo kot tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“) v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe. V dokumentaciji ni nobenih dokazov o morebitni proizvodnji natrijevega ciklamata v drugih tretjih državah.

1.6   Vzorčenje

Vzorčenje

| (16) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zadevnih uvoznikov v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zadevnih uvoznikov v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

| (17) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(17)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku.

| (18) | Trije nepovezani uvozniki so predložili zahtevane informacije in se strinjali z vključitvijo v vzorec. Zaradi majhnega števila uvoznikov se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(18)

Trije nepovezani uvozniki so predložili zahtevane informacije in se strinjali z vključitvijo v vzorec. Zaradi majhnega števila uvoznikov se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno.

1.7   Obrazci zahtevka za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“)

Obrazci zahtevka za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“)

| (19) | Komisija je za namene člena 2(7)(b) osnovne uredbe zadevnima proizvajalcema izvoznikoma v LRK poslala obrazce zahtevkov za TGO. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je za namene člena 2(7)(b) osnovne uredbe zadevnima proizvajalcema izvoznikoma v LRK poslala obrazce zahtevkov za TGO.

1.8   Izpolnjeni vprašalniki

Izpolnjeni vprašalniki

| (20) | Komisija je poslala vprašalnike edinemu proizvajalcu Unije, zadevnima kitajskima proizvajalcema izvoznikoma in trem nepovezanim uvoznikom. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je poslala vprašalnike edinemu proizvajalcu Unije, zadevnima kitajskima proizvajalcema izvoznikoma in trem nepovezanim uvoznikom.

| (21) | Izpolnjene vprašalnike so predložili edini proizvajalec Unije, eden od zadevnih kitajskih proizvajalcev izvoznikov (vključno z dvema njegovima povezanima uradoma za izvoz v Hongkongu) in dva nepovezana uvoznika. Drugi zadevni kitajski proizvajalec izvoznik je prenehal proizvajati in prodajati zadevni izdelek pred obdobjem preiskave, zato ga vprašalnik v zvezi z obdobjem preiskave ni zadeval. |
| --- | --- |

(21)

Izpolnjene vprašalnike so predložili edini proizvajalec Unije, eden od zadevnih kitajskih proizvajalcev izvoznikov (vključno z dvema njegovima povezanima uradoma za izvoz v Hongkongu) in dva nepovezana uvoznika. Drugi zadevni kitajski proizvajalec izvoznik je prenehal proizvajati in prodajati zadevni izdelek pred obdobjem preiskave, zato ga vprašalnik v zvezi z obdobjem preiskave ni zadeval.

1.9   Preveritveni obiski

Preveritveni obiski

| (22) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za ugotavljanje dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski na podlagi člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb: | proizvajalec Unije







  — | Productos Aditivos S.A., Barcelona, Španija |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za ugotavljanje dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski na podlagi člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

proizvajalec Unije

proizvajalec Unije

—

Productos Aditivos S.A., Barcelona, Španija

| | uvoznika







  — | DKSH GmbH, Hamburg, Nemčija |
| --- | --- | --- |

uvoznika

uvoznika

—

DKSH GmbH, Hamburg, Nemčija

| — | Emilio Peña S.A., Torrente (Valencija), Španija |
| --- | --- |

—

Emilio Peña S.A., Torrente (Valencija), Španija

| | proizvajalci izvozniki iz LRK







  — | Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Yang Quan, LRK |
| --- | --- | --- |

proizvajalci izvozniki iz LRK

proizvajalci izvozniki iz LRK

—

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Yang Quan, LRK

| | urad za izvoz (povezan z družbama Fang Da) v Hongkongu







  — | Zhong Hua Fang Da Ltd., Hongkong |
| --- | --- | --- |

urad za izvoz (povezan z družbama Fang Da) v Hongkongu

urad za izvoz (povezan z družbama Fang Da) v Hongkongu

—

Zhong Hua Fang Da Ltd., Hongkong

1.10   Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

| (23) | Preiskava dampinga in škode je zajemala obdobje od 1. aprila 2014 do 31. marca 2015 („obdobje preiskave“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2011 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(23)

Preiskava dampinga in škode je zajemala obdobje od 1. aprila 2014 do 31. marca 2015 („obdobje preiskave“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2011 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

Zadevni izdelek

| (24) | Zadevni izdelek je natrijev ciklamat s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki ga proizvajata zadevna proizvajalca izvoznika in je trenutno uvrščen pod oznako KN ex 2929 90 00 (oznaka TARIC 2929900010) („zadevni izdelek“). |
| --- | --- |

(24)

Zadevni izdelek je natrijev ciklamat s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki ga proizvajata zadevna proizvajalca izvoznika in je trenutno uvrščen pod oznako KN ex 2929 90 00 (oznaka TARIC 2929900010) („zadevni izdelek“).

| (25) | Natrijev ciklamat je izdelek, ki se uporablja kot živilski aditiv, živilska industrija in proizvajalci nizkokaloričnih in dietetičnih namiznih sladil pa ga na splošno uporabljajo kot sladilo. Majhne količine se uporabljajo tudi v farmacevtski industriji. |
| --- | --- |

(25)

Natrijev ciklamat je izdelek, ki se uporablja kot živilski aditiv, živilska industrija in proizvajalci nizkokaloričnih in dietetičnih namiznih sladil pa ga na splošno uporabljajo kot sladilo. Majhne količine se uporabljajo tudi v farmacevtski industriji.

| (26) | Natrijev ciklamat je kemično čista snov. Vendar tako kot vsaka čista kemikalija lahko vsebuje majhen delež nečistoč v količinah mg/kg izdelka. Vsebnost nečistoč, ki jo določa zakonodaja Unije, opredeljuje kakovost natrijevega ciklamata. Natrijev ciklamat se pojavlja v dveh različnih oblikah: hidriran (HC) s 15 % vlage in brezvodni (AC) z vsebnostjo vlage do 1 %. Ti obliki natrijevega ciklamata imata enake glavne značilnosti in uporabe. Razlikujeta se le po sladkosti, pri čemer je vrsta HC manj sladka zaradi vsebnosti vode. Iz istega razloga se razlikujeta tudi ceni. Natrijev ciklamat v obliki AC je dražji kot v obliki HC. Zato bi bilo treba za namene tega postopka obe obliki obravnavati kot en izdelek. |
| --- | --- |

(26)

Natrijev ciklamat je kemično čista snov. Vendar tako kot vsaka čista kemikalija lahko vsebuje majhen delež nečistoč v količinah mg/kg izdelka. Vsebnost nečistoč, ki jo določa zakonodaja Unije, opredeljuje kakovost natrijevega ciklamata. Natrijev ciklamat se pojavlja v dveh različnih oblikah: hidriran (HC) s 15 % vlage in brezvodni (AC) z vsebnostjo vlage do 1 %. Ti obliki natrijevega ciklamata imata enake glavne značilnosti in uporabe. Razlikujeta se le po sladkosti, pri čemer je vrsta HC manj sladka zaradi vsebnosti vode. Iz istega razloga se razlikujeta tudi ceni. Natrijev ciklamat v obliki AC je dražji kot v obliki HC. Zato bi bilo treba za namene tega postopka obe obliki obravnavati kot en izdelek.

2.2   Podobni izdelek

Podobni izdelek

| (27) | Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti ter enake osnovne uporabe:






  — | zadevni izdelek, |
| --- | --- | --- |

(27)

Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti ter enake osnovne uporabe:

—

zadevni izdelek,

| — | izdelek, ki ga proizvajalec izvoznik proizvaja in prodaja na domačem trgu Ljudske republike Kitajske, |
| --- | --- |

—

izdelek, ki ga proizvajalec izvoznik proizvaja in prodaja na domačem trgu Ljudske republike Kitajske,

| — | izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije. |
| --- | --- |

—

izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

| (28) | Komisija je zato sklenila, da so navedeni izdelki podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je zato sklenila, da so navedeni izdelki podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3.   DAMPING

DAMPING

3.1   Uvodne opombe

Uvodne opombe

| (29) | Eden od zadevnih proizvajalcev izvoznikov, tj. Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, je leta 2012 prenehal proizvajati zadevni izdelek. Zato je obrazec zahtevka za TGO in izpolnjen vprašalnik predložila le družba Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited. |
| --- | --- |

(29)

Eden od zadevnih proizvajalcev izvoznikov, tj. Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, je leta 2012 prenehal proizvajati zadevni izdelek. Zato je obrazec zahtevka za TGO in izpolnjen vprašalnik predložila le družba Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited.

| (30) | Uradniki Komisije so obiskali družbo Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, da bi preverili, ali je prenehala proizvajati in prodajati zadevni izdelek, kar so dejansko potrdili. Tako je analiza dampinga temeljila na podatkih, ki jih je predložila družba Fang Da Food Additive (Yang Quan). |
| --- | --- |

(30)

Uradniki Komisije so obiskali družbo Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, da bi preverili, ali je prenehala proizvajati in prodajati zadevni izdelek, kar so dejansko potrdili. Tako je analiza dampinga temeljila na podatkih, ki jih je predložila družba Fang Da Food Additive (Yang Quan).

| (31) | Vendar se ob upoštevanju razmerja med družbama, ki spadata v skupino Fang Da in sta v lasti iste matične družbe, ugotovitve uporabljajo za obe družbi, ki sestavljata skupino Fang Da. |
| --- | --- |

(31)

Vendar se ob upoštevanju razmerja med družbama, ki spadata v skupino Fang Da in sta v lasti iste matične družbe, ugotovitve uporabljajo za obe družbi, ki sestavljata skupino Fang Da.

3.2   Tržnogospodarska obravnava („TGO“)

Tržnogospodarska obravnava („TGO“)

| (32) | Komisija je ocenila zahtevek proizvajalca izvoznika za TGO in v njegovih prostorih izvedla preveritveni obisk. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je ocenila zahtevek proizvajalca izvoznika za TGO in v njegovih prostorih izvedla preveritveni obisk.

| (33) | V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se normalna vrednost v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce izvoznike, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(33)

V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se normalna vrednost v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce izvoznike, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (34) | Pri preiskavi je bilo ugotovljeno, da proizvajalec izvoznik, ki je zahteval TGO, ni dokazal, da izpolnjuje vsa merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(34)

Pri preiskavi je bilo ugotovljeno, da proizvajalec izvoznik, ki je zahteval TGO, ni dokazal, da izpolnjuje vsa merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (35) | Natančneje, ugotovljeno je bilo neizpolnjevanje drugega merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, saj se računovodske transakcije niso knjižile na podlagi obračunskega načela. Poleg tega se ni pošteno predstavil finančni položaj družbe. Komisija je opredelila tudi težavo v zvezi z računovodsko obravnavo nepremičnine, naprave in opreme. Ugotovila je tudi, da se za nekatere izdatke niso priznale nobene določbe. Nazadnje je ugotovila, da se nobeni računovodski izkazi niso konsolidirali na ustrezni (matični) ravni. |
| --- | --- |

(35)

Natančneje, ugotovljeno je bilo neizpolnjevanje drugega merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, saj se računovodske transakcije niso knjižile na podlagi obračunskega načela. Poleg tega se ni pošteno predstavil finančni položaj družbe. Komisija je opredelila tudi težavo v zvezi z računovodsko obravnavo nepremičnine, naprave in opreme. Ugotovila je tudi, da se za nekatere izdatke niso priznale nobene določbe. Nazadnje je ugotovila, da se nobeni računovodski izkazi niso konsolidirali na ustrezni (matični) ravni.

| (36) | Komisija je proizvajalcu izvozniku, organom zadevne države in industriji Unije razkrila ugotovitve o TGO. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe na ugotovitve in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je proizvajalcu izvozniku, organom zadevne države in industriji Unije razkrila ugotovitve o TGO. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe na ugotovitve in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

| (37) | Po razkritju je zadevni proizvajalec izvoznik predložil pripombe, v katerih je ugovarjal vsem navedenim ugotovitvam. Prejete pripombe so se ustrezno analizirale, vendar niso zadostovale za spremembo predhodnih ugotovitev Komisije, o čemer je bil proizvajalec izvoznik obveščen 11. aprila 2016. Po dokončnem razkritju je proizvajalec izvoznik vztrajal pri svojih ugovorih, ne da bi predložil nadaljnje dokaze ali utemeljitve. |
| --- | --- |

(37)

Po razkritju je zadevni proizvajalec izvoznik predložil pripombe, v katerih je ugovarjal vsem navedenim ugotovitvam. Prejete pripombe so se ustrezno analizirale, vendar niso zadostovale za spremembo predhodnih ugotovitev Komisije, o čemer je bil proizvajalec izvoznik obveščen 11. aprila 2016. Po dokončnem razkritju je proizvajalec izvoznik vztrajal pri svojih ugovorih, ne da bi predložil nadaljnje dokaze ali utemeljitve.

| (38) | Zadevni proizvajalec izvoznik ni mogel dokazati, da izpolnjuje vsa merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, zato je bil njegov zahtevek za TGO zavrnjen. |
| --- | --- |

(38)

Zadevni proizvajalec izvoznik ni mogel dokazati, da izpolnjuje vsa merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, zato je bil njegov zahtevek za TGO zavrnjen.

3.3   Primerljiva država

Primerljiva država

| (39) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bilo treba normalno vrednost določiti na podlagi cen v ustrezni tretji državi s tržnim gospodarstvom ali cen izvoza iz take tretje države v druge države, vključno z Unijo, kadar to ni mogoče, pa na kateri koli drugi razumni podlagi, vključno s ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje v Uniji za podoben izdelek in je po potrebi ustrezno prilagojena, da vključuje razumno stopnjo dobička. |
| --- | --- |

(39)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bilo treba normalno vrednost določiti na podlagi cen v ustrezni tretji državi s tržnim gospodarstvom ali cen izvoza iz take tretje države v druge države, vključno z Unijo, kadar to ni mogoče, pa na kateri koli drugi razumni podlagi, vključno s ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje v Uniji za podoben izdelek in je po potrebi ustrezno prilagojena, da vključuje razumno stopnjo dobička.

| (40) | Tretja država s tržnim gospodarstvom za določitev normalne vrednosti na podlagi cen ali računsko določene vrednosti se je opredelila z ustrezno skrbnostjo. |
| --- | --- |

(40)

Tretja država s tržnim gospodarstvom za določitev normalne vrednosti na podlagi cen ali računsko določene vrednosti se je opredelila z ustrezno skrbnostjo.

| (41) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 15, je Komisija v obvestilu o začetku zainteresirane strani obvestila, da namerava uporabiti Indonezijo kot primerno primerljivo državo, in jih pozvala, naj predložijo pripombe. Prejela ni nobenih pripomb. Komisija je k sodelovanju pozvala proizvajalce iz Indonezije. Dopisi in ustrezni vprašalniki so bili poslani trem znanim indonezijskim proizvajalcem izvoznikom. |
| --- | --- |

(41)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 15, je Komisija v obvestilu o začetku zainteresirane strani obvestila, da namerava uporabiti Indonezijo kot primerno primerljivo državo, in jih pozvala, naj predložijo pripombe. Prejela ni nobenih pripomb. Komisija je k sodelovanju pozvala proizvajalce iz Indonezije. Dopisi in ustrezni vprašalniki so bili poslani trem znanim indonezijskim proizvajalcem izvoznikom.

| (42) | En indonezijski proizvajalec izvoznik se je najprej odzval in izrazil pripravljenost za sodelovanje. Komisija je to družbo pozvala, naj izpolni vprašalnik za proizvajalce natrijevega ciklamata v primerljivi državi. Odgovora ni prejela. |
| --- | --- |

(42)

En indonezijski proizvajalec izvoznik se je najprej odzval in izrazil pripravljenost za sodelovanje. Komisija je to družbo pozvala, naj izpolni vprašalnik za proizvajalce natrijevega ciklamata v primerljivi državi. Odgovora ni prejela.

| (43) | Po podatkih, ki so na voljo Komisiji, se izdelek, ki se preiskuje, proizvaja samo v Uniji, LRK in Indoneziji. V dokumentaciji ni nobenih dokazov o morebitni proizvodnji natrijevega ciklamata v drugih tretjih državah. |
| --- | --- |

(43)

Po podatkih, ki so na voljo Komisiji, se izdelek, ki se preiskuje, proizvaja samo v Uniji, LRK in Indoneziji. V dokumentaciji ni nobenih dokazov o morebitni proizvodnji natrijevega ciklamata v drugih tretjih državah.

3.4   Normalna vrednost

Normalna vrednost

| (44) | Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 40–43 zgoraj, v preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec iz primerljive države. |
| --- | --- |

(44)

Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 40–43 zgoraj, v preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec iz primerljive države.

| (45) | Zato je bilo treba normalno vrednost v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe določiti na kateri koli drugi razumni osnovi. V ta namen je Komisija menila, da je razumno, da se normalna vrednost določi na podlagi preverjenih podatkov o ceni in stroških, ki jih je predložil proizvajalec Unije. |
| --- | --- |

(45)

Zato je bilo treba normalno vrednost v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe določiti na kateri koli drugi razumni osnovi. V ta namen je Komisija menila, da je razumno, da se normalna vrednost določi na podlagi preverjenih podatkov o ceni in stroških, ki jih je predložil proizvajalec Unije.

| (46) | Podobni izdelek je industrija Unije prodala v reprezentativni količini. Vendar je domača prodaja industrije Unije ustvarjala izgube. Zato je normalna vrednost temeljila na proizvodnih stroških industrije Unije, z dodanim ustreznim zneskom za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA stroški“) ter za dobiček. PSA stroški so se določili na podlagi preverjenih podatkov proizvajalca Unije. Dodana stopnja dobička je bila enaka ciljnemu dobičku, ki se je uporabil v izračunu neškodljive cene industrije Unije (glej uvodne izjave 174–177 spodaj). |
| --- | --- |

(46)

Podobni izdelek je industrija Unije prodala v reprezentativni količini. Vendar je domača prodaja industrije Unije ustvarjala izgube. Zato je normalna vrednost temeljila na proizvodnih stroških industrije Unije, z dodanim ustreznim zneskom za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA stroški“) ter za dobiček. PSA stroški so se določili na podlagi preverjenih podatkov proizvajalca Unije. Dodana stopnja dobička je bila enaka ciljnemu dobičku, ki se je uporabil v izračunu neškodljive cene industrije Unije (glej uvodne izjave 174–177 spodaj).

3.5   Izvozna cena

Izvozna cena

| (47) | Ves uvoz zadevnega proizvajalca izvoznika v Unijo je potekal prek njegovih izvoznih trgovinskih družb v Hongkongu in celotna količina izdelka je bila v Uniji prodana nepovezanim strankam iz Unije. Izvozna cena je bila v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe zato določena na podlagi cen, po katerih je bil uvoženi izdelek prvič prodan naprej neodvisnim strankam zadevnega proizvajalca izvoznika v Uniji. Cena se je ustrezno prilagodila za vse stroške, ki so nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s PSA stroški, ter za dobiček, ki se je določil na podlagi preverjenih podatkov dveh nepovezanih uvoznikov. |
| --- | --- |

(47)

Ves uvoz zadevnega proizvajalca izvoznika v Unijo je potekal prek njegovih izvoznih trgovinskih družb v Hongkongu in celotna količina izdelka je bila v Uniji prodana nepovezanim strankam iz Unije. Izvozna cena je bila v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe zato določena na podlagi cen, po katerih je bil uvoženi izdelek prvič prodan naprej neodvisnim strankam zadevnega proizvajalca izvoznika v Uniji. Cena se je ustrezno prilagodila za vse stroške, ki so nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s PSA stroški, ter za dobiček, ki se je določil na podlagi preverjenih podatkov dveh nepovezanih uvoznikov.

3.6   Primerjava

Primerjava

| (48) | Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno sodelujočega proizvajalca izvoznika na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(48)

Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno sodelujočega proizvajalca izvoznika na podlagi franko tovarna.

| (49) | Kadar je bilo za zagotovitev poštene primerjave to upravičeno, je Komisija v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. |
| --- | --- |

(49)

Kadar je bilo za zagotovitev poštene primerjave to upravičeno, je Komisija v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost.

| (50) | V zvezi s stroški prevoza, zavarovanja, manipulativnimi stroški, stroški natovarjanja in drugimi zadevnimi stroški ter bančnimi stroški so se izvedle ustrezne prilagoditve, če je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte z dokazi. |
| --- | --- |

(50)

V zvezi s stroški prevoza, zavarovanja, manipulativnimi stroški, stroški natovarjanja in drugimi zadevnimi stroški ter bančnimi stroški so se izvedle ustrezne prilagoditve, če je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte z dokazi.

3.7   Pripombe zainteresiranih strani v zvezi z dampingom po razkritju

Pripombe zainteresiranih strani v zvezi z dampingom po razkritju

| (51) | Komisija je vse strani obvestila o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je nameravala uvesti dokončno protidampinško dajatev na uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki ga proizvajata družbi Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited in Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited. Za vse strani je bil določen rok, v katerem so lahko predložile pripombe k dokončnemu razkritju. Pripombe zainteresiranih strani so se proučile in upoštevale, kjer je bilo primerno. |
| --- | --- |

(51)

Komisija je vse strani obvestila o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je nameravala uvesti dokončno protidampinško dajatev na uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki ga proizvajata družbi Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited in Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited. Za vse strani je bil določen rok, v katerem so lahko predložile pripombe k dokončnemu razkritju. Pripombe zainteresiranih strani so se proučile in upoštevale, kjer je bilo primerno.

| (52) | Po razkritju sta družbi Fang Da navedli, da je diskriminacijsko, da se njuna normalna vrednost določi na podlagi podatkov proizvajalca Unije, medtem ko se je v eni od prejšnjih preiskav o uvozu natrijevega ciklamata s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske normalna vrednost določila na podlagi podatkov iz Indonezije kot primerljive države (11). Člen 2(7)(a) osnovne uredbe hierarhično predvideva obe metodi, odvisno od dejanskih okoliščin posamezne preiskave. Metoda na podlagi primerljive države je dejansko prva. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 40 do 43, kljub obsežnim prizadevanjem Komisije v tej preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec iz primerljive države, v prejšnji preiskavi pa je sodelovala Indonezija. Kot je navedeno v uvodni izjavi 45, je bilo zato treba normalno vrednost določiti na podlagi podatkov Unije kot na razumni podlagi v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. Trditev se torej na podlagi dejanskih okoliščin sedanje preiskave zavrne. |
| --- | --- |

(52)

Po razkritju sta družbi Fang Da navedli, da je diskriminacijsko, da se njuna normalna vrednost določi na podlagi podatkov proizvajalca Unije, medtem ko se je v eni od prejšnjih preiskav o uvozu natrijevega ciklamata s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske normalna vrednost določila na podlagi podatkov iz Indonezije kot primerljive države (11). Člen 2(7)(a) osnovne uredbe hierarhično predvideva obe metodi, odvisno od dejanskih okoliščin posamezne preiskave. Metoda na podlagi primerljive države je dejansko prva. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 40 do 43, kljub obsežnim prizadevanjem Komisije v tej preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec iz primerljive države, v prejšnji preiskavi pa je sodelovala Indonezija. Kot je navedeno v uvodni izjavi 45, je bilo zato treba normalno vrednost določiti na podlagi podatkov Unije kot na razumni podlagi v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. Trditev se torej na podlagi dejanskih okoliščin sedanje preiskave zavrne.

11

| (53) | Družbi Fang Da sta tudi trdili, da je normalna vrednost na podlagi podatkov proizvajalca Unije povzročila zvišanje stopnje dampinga (88,7 %), normalna vrednost na podlagi podatkov Indonezije kot primerljive države v eni od prejšnjih preiskav (12) pa je povzročila znižanje stopnje dampinga (tj. 14,2 % v primerjavi z 88,7 % za družbi Fang Da). Določitev normalne vrednosti je bila v tem primeru domnevno nerazumna, ker se izvozne cene v obeh primerih niso bistveno razlikovale. |
| --- | --- |

(53)

Družbi Fang Da sta tudi trdili, da je normalna vrednost na podlagi podatkov proizvajalca Unije povzročila zvišanje stopnje dampinga (88,7 %), normalna vrednost na podlagi podatkov Indonezije kot primerljive države v eni od prejšnjih preiskav (12) pa je povzročila znižanje stopnje dampinga (tj. 14,2 % v primerjavi z 88,7 % za družbi Fang Da). Določitev normalne vrednosti je bila v tem primeru domnevno nerazumna, ker se izvozne cene v obeh primerih niso bistveno razlikovale.

12

| (54) | Prvič, družbi Fang Da v utemeljitev svoje trditve nista predložili primerjave izvoznih cen. Primera sta se tako ali tako nanašala na različni obdobji preiskave, zaradi česar bi bila primerjava izvoznih cen zavajajoča. Drugič, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 52 zgoraj, se je normalna vrednost zaradi odsotnosti kakršnega koli sodelovanja primerljive države določila na kateri koli drugi razumni podlagi in zlasti na podlagi podatkov proizvajalca Unije v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. Trditev se zavrne na podlagi dejanskih okoliščin sedanje preiskave. |
| --- | --- |

(54)

Prvič, družbi Fang Da v utemeljitev svoje trditve nista predložili primerjave izvoznih cen. Primera sta se tako ali tako nanašala na različni obdobji preiskave, zaradi česar bi bila primerjava izvoznih cen zavajajoča. Drugič, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 52 zgoraj, se je normalna vrednost zaradi odsotnosti kakršnega koli sodelovanja primerljive države določila na kateri koli drugi razumni podlagi in zlasti na podlagi podatkov proizvajalca Unije v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. Trditev se zavrne na podlagi dejanskih okoliščin sedanje preiskave.

| (55) | Poleg tega je zadevni proizvajalec izvoznik navedel, da je diskriminacijsko, da njegova dajatev (1,17 EUR na kg) temelji na stopnji škode, medtem ko dajatev (0,23 do 0,26 EUR na kg) za preostali uvoz iz Kitajske (13) temelji na stopnji dampinga. Ponovno je navedel, da take razlike v dajatvah ne more utemeljevati nobena znatna razlika v povprečnih uvoznih cenah in da nagrajuje nesodelovanje drugih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, zajetih v drugem postopku v zvezi z istim izdelkom. |
| --- | --- |

(55)

Poleg tega je zadevni proizvajalec izvoznik navedel, da je diskriminacijsko, da njegova dajatev (1,17 EUR na kg) temelji na stopnji škode, medtem ko dajatev (0,23 do 0,26 EUR na kg) za preostali uvoz iz Kitajske (13) temelji na stopnji dampinga. Ponovno je navedel, da take razlike v dajatvah ne more utemeljevati nobena znatna razlika v povprečnih uvoznih cenah in da nagrajuje nesodelovanje drugih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, zajetih v drugem postopku v zvezi z istim izdelkom.

13

| (56) | Prvič, opozoriti je treba, da je to, ali dajatev temelji na stopnji dampinga ali stopnji škode, določeno v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 9(4) osnovne uredbe (glej uvodno izjavo 182 spodaj), in torej ni odvisno od metode za določitev normalne vrednosti. Drugič, v uvodnih izjavah 52 in 54 je bilo že pojasnjeno, da uporaba primerljive države v eni preiskavi in uporaba podatkov Unije v drugi preiskavi ne predstavlja diskriminacijske obravnave. Tretjič, razlika v dajatvah zadevnega proizvajalca izvoznika in drugih nesodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov je posledica ločenih postopkov, ki so v zvezi z različnimi obdobji v skladu s pogoji osnovne uredbe. Utemeljitev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(56)

Prvič, opozoriti je treba, da je to, ali dajatev temelji na stopnji dampinga ali stopnji škode, določeno v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 9(4) osnovne uredbe (glej uvodno izjavo 182 spodaj), in torej ni odvisno od metode za določitev normalne vrednosti. Drugič, v uvodnih izjavah 52 in 54 je bilo že pojasnjeno, da uporaba primerljive države v eni preiskavi in uporaba podatkov Unije v drugi preiskavi ne predstavlja diskriminacijske obravnave. Tretjič, razlika v dajatvah zadevnega proizvajalca izvoznika in drugih nesodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov je posledica ločenih postopkov, ki so v zvezi z različnimi obdobji v skladu s pogoji osnovne uredbe. Utemeljitev se zato zavrne.

| (57) | Na podlagi navedenega nobena od pripomb po dokončnem razkritju ni spremenila ugotovitev o dampingu. |
| --- | --- |

(57)

Na podlagi navedenega nobena od pripomb po dokončnem razkritju ni spremenila ugotovitev o dampingu.

3.8   Stopnja dampinga

Stopnja dampinga

| (58) | Komisija je v skladu s členom 2(11) in 2(12) osnovne uredbe primerjala tehtano povprečno izvozno ceno za vrsto izdelka in tehtano povprečno normalno vrednost za vrsto izdelka. |
| --- | --- |

(58)

Komisija je v skladu s členom 2(11) in 2(12) osnovne uredbe primerjala tehtano povprečno izvozno ceno za vrsto izdelka in tehtano povprečno normalno vrednost za vrsto izdelka.

| (59) | Na podlagi tega tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije, brez plačane dajatve, znaša:






  Družba | Dokončna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited in Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited | 88,7 % |

(59)

Na podlagi tega tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije, brez plačane dajatve, znaša:

Družba

Dokončna stopnja dampinga

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited in Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited

88,7 %

4.   ŠKODA

ŠKODA

4.1   Uvodna opomba

Uvodna opomba

| (60) | Ker industrija Unije vključuje le enega proizvajalca in se ta postopek nanaša le na eno skupino kitajskih proizvajalcev izvoznikov, je bilo treba kazalnike škode in podatke o uvozu navesti v obliki indeksov, da bi se zagotovila zaupnost občutljivih poslovnih podatkov. |
| --- | --- |

(60)

Ker industrija Unije vključuje le enega proizvajalca in se ta postopek nanaša le na eno skupino kitajskih proizvajalcev izvoznikov, je bilo treba kazalnike škode in podatke o uvozu navesti v obliki indeksov, da bi se zagotovila zaupnost občutljivih poslovnih podatkov.

4.2   Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

| (61) | Podobni izdelek je v obdobju preiskave proizvajal le en proizvajalec Unije, ki torej predstavlja industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(61)

Podobni izdelek je v obdobju preiskave proizvajal le en proizvajalec Unije, ki torej predstavlja industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

4.3   Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

| (62) | Natrijev ciklamat se proizvaja le v Uniji, LRK in Indoneziji. Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije, ki mu je prištela obseg uvoza natrijevega ciklamata iz LRK in Indonezije. Ker so se za uvoz natrijevega ciklamata iz teh dveh držav v obravnavanem obdobju uporabljali ukrepi, je Komisija obseg in povprečne cene uvoza iz teh dveh držav v obravnavanem obdobju določila na podlagi statističnih podatkov, zbranih v skladu s členom 14(6) (14) osnovne uredbe (zbirka podatkov v skladu s členom 14(6)), saj so vključevali dovolj podrobne informacije na ravni 10-mestnih oznak TARIC in dodatnih oznak TARIC. |
| --- | --- |

(62)

Natrijev ciklamat se proizvaja le v Uniji, LRK in Indoneziji. Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije, ki mu je prištela obseg uvoza natrijevega ciklamata iz LRK in Indonezije. Ker so se za uvoz natrijevega ciklamata iz teh dveh držav v obravnavanem obdobju uporabljali ukrepi, je Komisija obseg in povprečne cene uvoza iz teh dveh držav v obravnavanem obdobju določila na podlagi statističnih podatkov, zbranih v skladu s členom 14(6) (14) osnovne uredbe (zbirka podatkov v skladu s členom 14(6)), saj so vključevali dovolj podrobne informacije na ravni 10-mestnih oznak TARIC in dodatnih oznak TARIC.

14

| (63) | Po razkritju je zadevni proizvajalec izvoznik predložil nove podatke o izvozu iz Kitajske, v skladu s katerimi je bil obseg uvoza kitajskih proizvajalcev izvoznikov, razen družb Fang Da, v obravnavanem obdobju večji kot glede na zbirko podatkov iz člena 14(6). Vendar proizvajalec izvoznik ni razkril natančnega vira teh novih podatkov in poleg tega, da je predložil drugačne zneske, ni navedel razloga za neupoštevanje podatkov, uporabljenih v tej preiskavi v zvezi z dejanskim uvozom, v skladu z zbirko podatkov iz člena 14(6). Komisija zato ni spremenila vira podatkov, uporabljenih v tej preiskavi. |
| --- | --- |

(63)

Po razkritju je zadevni proizvajalec izvoznik predložil nove podatke o izvozu iz Kitajske, v skladu s katerimi je bil obseg uvoza kitajskih proizvajalcev izvoznikov, razen družb Fang Da, v obravnavanem obdobju večji kot glede na zbirko podatkov iz člena 14(6). Vendar proizvajalec izvoznik ni razkril natančnega vira teh novih podatkov in poleg tega, da je predložil drugačne zneske, ni navedel razloga za neupoštevanje podatkov, uporabljenih v tej preiskavi v zvezi z dejanskim uvozom, v skladu z zbirko podatkov iz člena 14(6). Komisija zato ni spremenila vira podatkov, uporabljenih v tej preiskavi.

| (64) | Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

  Preglednica 1


  Potrošnja Unije












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotna potrošnja Unije | 100 | 103 | 93 | 97 | 101 |
| Vir: Podatki o industriji Unije, zbirka podatkov iz člena 14(6). |

(64)

Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

Preglednica 1

Preglednica 1

Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Obdobje preiskave

Celotna potrošnja Unije

100

103

93

97

101

Vir: Podatki o industriji Unije, zbirka podatkov iz člena 14(6).

Vir:

| (65) | Potrošnja natrijevega ciklamata v Uniji se je med letoma 2011 in 2013 najprej zmanjšala za 7 %, v naslednjem obdobju pa se je povečala. Potrošnja v obdobju preiskave je bila bolj ali manj na enaki ravni kot leta 2011. |
| --- | --- |

(65)

Potrošnja natrijevega ciklamata v Uniji se je med letoma 2011 in 2013 najprej zmanjšala za 7 %, v naslednjem obdobju pa se je povečala. Potrošnja v obdobju preiskave je bila bolj ali manj na enaki ravni kot leta 2011.

4.4   Uvoz družb Fang Da

Uvoz družb Fang Da

| (66) | Da bi Komisija zagotovila skladnost podatkov v celotnem obravnavanem obdobju, je določila gibanje obsega in cen uvoza družb Fang Da na podlagi istega vira informacij, kot je naveden zgoraj, tj. zbirke podatkov iz člena 14(6). Ti podatki so se navzkrižno preverili s podatki, ki sta jih družbi Fang Da predložili v izpolnjenem vprašalniku, in ugotovljeno je bilo, da se ujemajo. |
| --- | --- |

(66)

Da bi Komisija zagotovila skladnost podatkov v celotnem obravnavanem obdobju, je določila gibanje obsega in cen uvoza družb Fang Da na podlagi istega vira informacij, kot je naveden zgoraj, tj. zbirke podatkov iz člena 14(6). Ti podatki so se navzkrižno preverili s podatki, ki sta jih družbi Fang Da predložili v izpolnjenem vprašalniku, in ugotovljeno je bilo, da se ujemajo.

4.4.1   Obseg in tržni delež

Obseg in tržni delež

| (67) | Uvoz družb Fang Da v Unijo se je gibal na naslednji način:

  Preglednica 2


  Obseg uvoza in tržni delež












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza | 100 | 84 | 111 | 156 | 161 |
| Tržni delež | 100 | 82 | 119 | 161 | 160 |
| Vir: Zbirka podatkov iz člena 14(6). |

(67)

Uvoz družb Fang Da v Unijo se je gibal na naslednji način:

Preglednica 2

Preglednica 2

Obseg uvoza in tržni delež

Obseg uvoza in tržni delež

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Obdobje preiskave

Obseg uvoza

100

84

111

156

161

Tržni delež

100

82

119

161

160

Vir: Zbirka podatkov iz člena 14(6).

Vir:

| (68) | Dampinški uvoz družb Fang Da se je v obravnavanem obdobju povečal za 61 %. Med letoma 2011 in 2012 se je najprej zmanjšal za 16 %, med letom 2012 in obdobjem preiskave pa se je skoraj podvojil. Gibanje tržnih deležev je bilo enako, pri čemer so se ti na splošno znatno povečali za 60 %. |
| --- | --- |

(68)

Dampinški uvoz družb Fang Da se je v obravnavanem obdobju povečal za 61 %. Med letoma 2011 in 2012 se je najprej zmanjšal za 16 %, med letom 2012 in obdobjem preiskave pa se je skoraj podvojil. Gibanje tržnih deležev je bilo enako, pri čemer so se ti na splošno znatno povečali za 60 %.

| (69) | Družbi Fang Da sta leta 2014 in v obdobju preiskave postali največja dobavitelja na trgu Unije s tržnim deležem, ki je bil nekoliko večji od ostalega skupnega uvoza in veliko večji od tržnega deleža industrije Unije. |
| --- | --- |

(69)

Družbi Fang Da sta leta 2014 in v obdobju preiskave postali največja dobavitelja na trgu Unije s tržnim deležem, ki je bil nekoliko večji od ostalega skupnega uvoza in veliko večji od tržnega deleža industrije Unije.

| (70) | Po razkritju je zadevni proizvajalec izvoznik navedel, da je glede na nove podatke o izvozu iz Kitajske povečanje njegovega izvoza v Unijo več kot izravnalo zmanjšanje prodaje drugih kitajskih izvoznikov, kar je v nasprotju z ugotovitvami preiskave na podlagi podatkov iz zbirke podatkov iz člena 14(6). Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 63 zgoraj, zadevni proizvajalec izvoznik ni dokazal, da so novi podatki, ki jih je predložil o kitajskih proizvajalcih izvoznikih, razen družb Fang Da, zanesljivejši od podatkov, uporabljenih v tej preiskavi, zato so se te trditve zavrnile. |
| --- | --- |

(70)

Po razkritju je zadevni proizvajalec izvoznik navedel, da je glede na nove podatke o izvozu iz Kitajske povečanje njegovega izvoza v Unijo več kot izravnalo zmanjšanje prodaje drugih kitajskih izvoznikov, kar je v nasprotju z ugotovitvami preiskave na podlagi podatkov iz zbirke podatkov iz člena 14(6). Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 63 zgoraj, zadevni proizvajalec izvoznik ni dokazal, da so novi podatki, ki jih je predložil o kitajskih proizvajalcih izvoznikih, razen družb Fang Da, zanesljivejši od podatkov, uporabljenih v tej preiskavi, zato so se te trditve zavrnile.

4.4.2   Cene uvoza družb Fang Da in nelojalno nižanje prodajnih cen

Cene uvoza družb Fang Da in nelojalno nižanje prodajnih cen

| (71) | Povprečna cena uvoza družb Fang Da v Unijo se je gibala na naslednji način:

  Preglednica 3


  Uvozne cene (v EUR/kg)












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fang Da | 100 | 110 | 105 | 96 | 99 |
| Vir: Zbirka podatkov iz člena 14(6). |

(71)

Povprečna cena uvoza družb Fang Da v Unijo se je gibala na naslednji način:

Preglednica 3

Preglednica 3

Uvozne cene (v EUR/kg)

Uvozne cene (v EUR/kg)

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Obdobje preiskave

Fang Da

100

110

105

96

99

Vir: Zbirka podatkov iz člena 14(6).

Vir:

| (72) | Povprečna uvozna cena zadevnega izdelka družb Fang Da se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 1 %. Med letoma 2011 in 2012 se je najprej povečala za 10 %, nato se je med letoma 2012 in 2014 zmanjšala za 14 indeksnih točk, nazadnje pa se je med letom 2014 in obdobjem preiskave povečala za 3 indeksne točke. |
| --- | --- |

(72)

Povprečna uvozna cena zadevnega izdelka družb Fang Da se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 1 %. Med letoma 2011 in 2012 se je najprej povečala za 10 %, nato se je med letoma 2012 in 2014 zmanjšala za 14 indeksnih točk, nazadnje pa se je med letom 2014 in obdobjem preiskave povečala za 3 indeksne točke.

| (73) | Uvozne cene družb Fang Da so bile leta 2011 in leta 2012 v povprečju višje od drugih uvoznih cen (določenih na podlagi istega vira informacij in vključno s protidampinškimi dajatvami), vendar so se leta 2013 s temi cenami izenačile, leta 2014 in v obdobju preiskave pa so bile nižje od teh cen. |
| --- | --- |

(73)

Uvozne cene družb Fang Da so bile leta 2011 in leta 2012 v povprečju višje od drugih uvoznih cen (določenih na podlagi istega vira informacij in vključno s protidampinškimi dajatvami), vendar so se leta 2013 s temi cenami izenačile, leta 2014 in v obdobju preiskave pa so bile nižje od teh cen.

| (74) | Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila na podlagi podatkov, ki sta jih predložila družba FDYQ in proizvajalec Unije, pri čemer je primerjala:






  — | tehtane povprečne prodajne cene za posamezno vrsto izdelka proizvajalca Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna, ter |
| --- | --- | --- |

(74)

Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila na podlagi podatkov, ki sta jih predložila družba FDYQ in proizvajalec Unije, pri čemer je primerjala:

—

tehtane povprečne prodajne cene za posamezno vrsto izdelka proizvajalca Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna, ter

| — | ustrezno tehtano povprečje cen za posamezno uvoženo vrsto izdelka družbe FDYQ, zaračunanih prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenih na podlagi cene CIF meja Unije (stroški, zavarovanje in prevoznina) z ustreznimi prilagoditvami za carinske dajatve in stroške po uvozu. |
| --- | --- |

—

ustrezno tehtano povprečje cen za posamezno uvoženo vrsto izdelka družbe FDYQ, zaračunanih prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenih na podlagi cene CIF meja Unije (stroški, zavarovanje in prevoznina) z ustreznimi prilagoditvami za carinske dajatve in stroške po uvozu.

| (75) | Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto izdelka posebej, pri čemer se je po potrebi prilagodila. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje proizvajalca Unije v obdobju preiskave. Pokazal je 19,1-odstotno tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen. |
| --- | --- |

(75)

Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto izdelka posebej, pri čemer se je po potrebi prilagodila. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje proizvajalca Unije v obdobju preiskave. Pokazal je 19,1-odstotno tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen.

4.5   Gospodarski položaj industrije Unije

Gospodarski položaj industrije Unije

4.5.1   Splošne opombe

Splošne opombe

| (76) | Proizvodnja natrijevega ciklamata vključuje dve glavni fazi. V prvi fazi, v kateri je potrebna uporaba reaktorjev, se surovine pretvorijo v surov (nečist) natrijev ciklamat. V drugi fazi proizvodnje je treba surov natrijev ciklamat očistiti, preden se ob upoštevanju ustreznih regulativnih pravil lahko uporabi v nadaljnji živilski industriji, industriji pijač ali farmacevtski industriji. |
| --- | --- |

(76)

Proizvodnja natrijevega ciklamata vključuje dve glavni fazi. V prvi fazi, v kateri je potrebna uporaba reaktorjev, se surovine pretvorijo v surov (nečist) natrijev ciklamat. V drugi fazi proizvodnje je treba surov natrijev ciklamat očistiti, preden se ob upoštevanju ustreznih regulativnih pravil lahko uporabi v nadaljnji živilski industriji, industriji pijač ali farmacevtski industriji.

| (77) | Zaradi tehnične nesreče julija 2011 (eksplozija v tovarni) industrija Unije med avgustom 2011 in majem 2012 ni mogla izvajati prve faze proizvodnje – postopka v reaktorjih – ter je morala začasno uporabljati uvožen natrijev ciklamat, ki ga je naknadno očistila, da bi lahko ohranila svoje trgovinske dejavnosti. |
| --- | --- |

(77)

Zaradi tehnične nesreče julija 2011 (eksplozija v tovarni) industrija Unije med avgustom 2011 in majem 2012 ni mogla izvajati prve faze proizvodnje – postopka v reaktorjih – ter je morala začasno uporabljati uvožen natrijev ciklamat, ki ga je naknadno očistila, da bi lahko ohranila svoje trgovinske dejavnosti.

| (78) | Ker proizvajalec Unije ni imel druge možnosti, kot da izdelek začasno uvaža, ter glede na omejeno trajanje in obseg uvoza v obravnavanem obdobju ta dogodek in njegove posledice ne razveljavljajo navedenih sklepov v zvezi z opredelitvijo industrije Unije. Vendar je dogodek pomembno vplival na gospodarski položaj industrije Unije v obdobju 2011–2012, torej na začetku obravnavanega obdobja, zlasti v zvezi z zmogljivostjo, proizvodnjo in obsegom prodaje ter kazalniki dobičkonosnosti. Vplival je tudi na gibanje uvoza, vendar je bil ta vpliv majhen. Ti elementi se upoštevajo pri analizi razvoja kazalnikov škode. |
| --- | --- |

(78)

Ker proizvajalec Unije ni imel druge možnosti, kot da izdelek začasno uvaža, ter glede na omejeno trajanje in obseg uvoza v obravnavanem obdobju ta dogodek in njegove posledice ne razveljavljajo navedenih sklepov v zvezi z opredelitvijo industrije Unije. Vendar je dogodek pomembno vplival na gospodarski položaj industrije Unije v obdobju 2011–2012, torej na začetku obravnavanega obdobja, zlasti v zvezi z zmogljivostjo, proizvodnjo in obsegom prodaje ter kazalniki dobičkonosnosti. Vplival je tudi na gibanje uvoza, vendar je bil ta vpliv majhen. Ti elementi se upoštevajo pri analizi razvoja kazalnikov škode.

| (79) | V zvezi s tem in v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. Pri opredelitvi škode je Komisija ocenila gospodarske kazalnike na podlagi podatkov o edinem proizvajalcu Unije, ki predstavlja industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(79)

V zvezi s tem in v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. Pri opredelitvi škode je Komisija ocenila gospodarske kazalnike na podlagi podatkov o edinem proizvajalcu Unije, ki predstavlja industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (80) | Gospodarski kazalniki edinega proizvajalca Unije, ki jih je ocenila Komisija, so proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, stroški dela, višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu, povprečne cene na enoto, stroški na enoto, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. |
| --- | --- |

(80)

Gospodarski kazalniki edinega proizvajalca Unije, ki jih je ocenila Komisija, so proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, stroški dela, višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu, povprečne cene na enoto, stroški na enoto, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

4.5.2   Kazalniki škode

Kazalniki škode

4.5.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (81) | Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 4


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje | 100 | 104 | 189 | 159 | 157 |
| Proizvodna zmogljivost | 100 | 114 | 171 | 171 | 171 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 100 | 91 | 110 | 93 | 92 |
| Vir: Podatki o industriji Unije. |

(81)

Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 4

Preglednica 4

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Obdobje preiskave

Obseg proizvodnje

100

104

189

159

157

Proizvodna zmogljivost

100

114

171

171

171

Izkoriščenost zmogljivosti

100

91

110

93

92

Vir: Podatki o industriji Unije.

Vir:

| (82) | V obravnavanem obdobju se je splošna proizvodnja povečala za 57 %. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 77 zgoraj in uvodni izjavi 83 spodaj, je bila proizvodnja industrije Unije v obdobju 2011–2012 nenavadno nizka. Med letom 2013 in obdobjem preiskave se je raven proizvodnje močno zmanjšala za 32 indeksnih točk. |
| --- | --- |

(82)

V obravnavanem obdobju se je splošna proizvodnja povečala za 57 %. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 77 zgoraj in uvodni izjavi 83 spodaj, je bila proizvodnja industrije Unije v obdobju 2011–2012 nenavadno nizka. Med letom 2013 in obdobjem preiskave se je raven proizvodnje močno zmanjšala za 32 indeksnih točk.

| (83) | Poleg tega se je proizvodna zmogljivost v obravnavanem obdobju znatno povečala (za 71 %), vendar tudi to gibanje pojasnjuje nenavadno nizka raven v letih 2011 in 2012, ki je bila posledica tehnične nesreče v proizvodnih obratih. Zmogljivost je bila izračunana glede na število mesecev, v katerih je industrija Unije lahko sama proizvajala natrijev ciklamat, tj. le 7 mesecev leta 2011, 8 mesecev leta 2012 in 12 mesecev v drugih obdobjih. Od leta 2013 do obdobja preiskave je proizvodna zmogljivost ostala stabilna. |
| --- | --- |

(83)

Poleg tega se je proizvodna zmogljivost v obravnavanem obdobju znatno povečala (za 71 %), vendar tudi to gibanje pojasnjuje nenavadno nizka raven v letih 2011 in 2012, ki je bila posledica tehnične nesreče v proizvodnih obratih. Zmogljivost je bila izračunana glede na število mesecev, v katerih je industrija Unije lahko sama proizvajala natrijev ciklamat, tj. le 7 mesecev leta 2011, 8 mesecev leta 2012 in 12 mesecev v drugih obdobjih. Od leta 2013 do obdobja preiskave je proizvodna zmogljivost ostala stabilna.

| (84) | Izkoriščenost zmogljivosti se je med letom 2011 in obdobjem preiskave zmanjšala za 8 %, pri čemer se je po letu 2013 močno zmanjšala vzporedno z zmanjšanjem obsega proizvodnje. |
| --- | --- |

(84)

Izkoriščenost zmogljivosti se je med letom 2011 in obdobjem preiskave zmanjšala za 8 %, pri čemer se je po letu 2013 močno zmanjšala vzporedno z zmanjšanjem obsega proizvodnje.

4.5.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

| (85) | Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

  Preglednica 5


  Obseg prodaje in tržni delež












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje | 100 | 69 | 146 | 108 | 104 |
| Tržni delež | 100 | 67 | 157 | 111 | 104 |
| Vir: Podatki o industriji Unije in zbirka podatkov iz člena 14(6). |

(85)

Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

Preglednica 5

Preglednica 5

Obseg prodaje in tržni delež

Obseg prodaje in tržni delež

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Obdobje preiskave

Obseg prodaje

100

69

146

108

104

Tržni delež

100

67

157

111

104

Vir: Podatki o industriji Unije in zbirka podatkov iz člena 14(6).

Vir:

| (86) | Gibanje obsega prodaje na trgu Unije in ustreznega tržnega deleža v obravnavanem obdobju je bilo enako. Skupaj sta se povečala za 4 %. |
| --- | --- |

(86)

Gibanje obsega prodaje na trgu Unije in ustreznega tržnega deleža v obravnavanem obdobju je bilo enako. Skupaj sta se povečala za 4 %.

| (87) | Oba zneska izražata le prodajo natrijevega ciklamata, ki ga je industrija Unije proizvedla sama, zato so bile ravni iz razlogov, pojasnjenih v uvodnih izjavah 77 in (83) zgoraj, v letih 2011 in 2012 neobičajno nizke. Od leta 2013, ko je industrija Unije že ponovno vzpostavila trajno lastno proizvodnjo natrijevega ciklamata, se je njena prodaja zaradi izgube naročil zmanjšala za 42 indeksnih točk. |
| --- | --- |

(87)

Oba zneska izražata le prodajo natrijevega ciklamata, ki ga je industrija Unije proizvedla sama, zato so bile ravni iz razlogov, pojasnjenih v uvodnih izjavah 77 in (83) zgoraj, v letih 2011 in 2012 neobičajno nizke. Od leta 2013, ko je industrija Unije že ponovno vzpostavila trajno lastno proizvodnjo natrijevega ciklamata, se je njena prodaja zaradi izgube naročil zmanjšala za 42 indeksnih točk.

| (88) | Med letom 2013 in obdobjem preiskave se je znatno zmanjšal tudi tržni delež. V nasprotju s tem se je potrošnja Unije povečala za 8 indeksnih točk, pri čemer se je dodatno povečal tudi uvoz družb Fang Da, ki sta v teh treh letih povečali svoj tržni delež. |
| --- | --- |

(88)

Med letom 2013 in obdobjem preiskave se je znatno zmanjšal tudi tržni delež. V nasprotju s tem se je potrošnja Unije povečala za 8 indeksnih točk, pri čemer se je dodatno povečal tudi uvoz družb Fang Da, ki sta v teh treh letih povečali svoj tržni delež.

4.5.2.3   Rast

| (89) | Položaj industrije Unije se je izboljšal med letoma 2011 in 2013, ko je lahko povečala svojo proizvodnjo, proizvodno zmogljivost, prodajo in tržni delež. To povečanje sta omogočila dva dejavnika: (i) povečanje protidampinških dajatev za nekatere kitajske proizvajalce izvoznike, ki so se maja 2012 podvojile, in (ii) dejstvo, da je industrija Unije spet lahko sama proizvajala natrijev ciklamat vseh 12 mesecev leta 2013, v primerjavi z le 7 meseci leta 2011 in 8 meseci leta 2012. |
| --- | --- |

(89)

Položaj industrije Unije se je izboljšal med letoma 2011 in 2013, ko je lahko povečala svojo proizvodnjo, proizvodno zmogljivost, prodajo in tržni delež. To povečanje sta omogočila dva dejavnika: (i) povečanje protidampinških dajatev za nekatere kitajske proizvajalce izvoznike, ki so se maja 2012 podvojile, in (ii) dejstvo, da je industrija Unije spet lahko sama proizvajala natrijev ciklamat vseh 12 mesecev leta 2013, v primerjavi z le 7 meseci leta 2011 in 8 meseci leta 2012.

| (90) | Če se julija 2011 eksplozija ne bi zgodila, bi bile ravni proizvodnje, proizvodne zmogljivosti, prodaje in tržnih deležev leta 2011 in leta 2012 veliko višje, saj bi industrija Unije svojim strankam lahko dobavljala svoj natrijev ciklamat namesto uvoženega, ki ga je nadalje obdelala (očistila) med avgustom 2011 in majem 2012. Tako bi bilo povečanje proizvodnje, prodaje in tržnih deležev med letoma 2011 in 2013 veliko manjše, proizvodna zmogljivost pa bi v celotnem obravnavanem obdobju celo ostala na ravni iz leta 2013. Od leta 2013 do obdobja preiskave so se vsa navedena gibanja v zvezi z obsegom, razen proizvodne zmogljivosti, popolnoma spremenila. Čeprav se je potrošnja Unije od leta 2013 večala, se je za industrijo Unije dejansko začelo obdobje gospodarskega nazadovanja. Hkrati je dobičkonosnost industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju ostala izrazito negativna, kar je onemogočilo njene možnosti za rast. |
| --- | --- |

(90)

Če se julija 2011 eksplozija ne bi zgodila, bi bile ravni proizvodnje, proizvodne zmogljivosti, prodaje in tržnih deležev leta 2011 in leta 2012 veliko višje, saj bi industrija Unije svojim strankam lahko dobavljala svoj natrijev ciklamat namesto uvoženega, ki ga je nadalje obdelala (očistila) med avgustom 2011 in majem 2012. Tako bi bilo povečanje proizvodnje, prodaje in tržnih deležev med letoma 2011 in 2013 veliko manjše, proizvodna zmogljivost pa bi v celotnem obravnavanem obdobju celo ostala na ravni iz leta 2013. Od leta 2013 do obdobja preiskave so se vsa navedena gibanja v zvezi z obsegom, razen proizvodne zmogljivosti, popolnoma spremenila. Čeprav se je potrošnja Unije od leta 2013 večala, se je za industrijo Unije dejansko začelo obdobje gospodarskega nazadovanja. Hkrati je dobičkonosnost industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju ostala izrazito negativna, kar je onemogočilo njene možnosti za rast.

4.5.2.4   Zaposlenost in produktivnost

| (91) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 6


  Zaposlenost in produktivnost












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 100 | 100 | 105 | 105 | 105 |
| Produktivnost | 100 | 104 | 180 | 151 | 150 |
| Vir: Podatki o industriji Unije. |

(91)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 6

Preglednica 6

Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Obdobje preiskave

Število zaposlenih

100

100

105

105

105

Produktivnost

100

104

180

151

150

Vir: Podatki o industriji Unije.

Vir:

| (92) | Kljub nezmožnosti proizvajanja lastnega natrijevega ciklamata med avgustom 2011 in majem 2012 se je industrija Unije odločila, da bo v tem obdobju ohranila enako zaposlenost, saj so se kakršna koli znižanja štela za predraga in nepotrebna. Čeprav je bil leta 2012 en delavec odpuščen, se raven zaposlenosti med letoma 2011 in 2012 ni spremenila, saj je industrija Unije isto leto najela novega delavca. Število zaposlenih se je leta 2013 nekoliko povečalo in do obdobja preiskave ostalo nespremenjeno. |
| --- | --- |

(92)

Kljub nezmožnosti proizvajanja lastnega natrijevega ciklamata med avgustom 2011 in majem 2012 se je industrija Unije odločila, da bo v tem obdobju ohranila enako zaposlenost, saj so se kakršna koli znižanja štela za predraga in nepotrebna. Čeprav je bil leta 2012 en delavec odpuščen, se raven zaposlenosti med letoma 2011 in 2012 ni spremenila, saj je industrija Unije isto leto najela novega delavca. Število zaposlenih se je leta 2013 nekoliko povečalo in do obdobja preiskave ostalo nespremenjeno.

| (93) | Eksplozija v tovarni je na produktivnost industrije Unije vplivala podobno kot na druge gospodarske kazalnike, predstavljene zgoraj. Produktivnost je bila tako kot proizvodnja v letih 2011 in 2012 zelo nizka, leta 2013 pa se je močno povečala za skoraj 80 indeksnih točk. Od takrat se je zaradi izgube naročil leta 2014 zmanjšala za 30 indeksnih točk in ostala na tej ravni do obdobja preiskave. |
| --- | --- |

(93)

Eksplozija v tovarni je na produktivnost industrije Unije vplivala podobno kot na druge gospodarske kazalnike, predstavljene zgoraj. Produktivnost je bila tako kot proizvodnja v letih 2011 in 2012 zelo nizka, leta 2013 pa se je močno povečala za skoraj 80 indeksnih točk. Od takrat se je zaradi izgube naročil leta 2014 zmanjšala za 30 indeksnih točk in ostala na tej ravni do obdobja preiskave.

4.5.2.5   Višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu

| (94) | Stopnja dampinga je bila znatno nad stopnjo de minimis. Višina dejanske stopnje dampinga glede na obseg in cene uvoza družb Fang Da je znatno vplivala na industrijo Unije. |
| --- | --- |

(94)

Stopnja dampinga je bila znatno nad stopnjo de minimis. Višina dejanske stopnje dampinga glede na obseg in cene uvoza družb Fang Da je znatno vplivala na industrijo Unije.

de minimis

| (95) | Protidampinški ukrepi zoper uvoz drugih kitajskih in indonezijskih proizvajalcev izvoznikov se izvajajo že od leta 2004. V zvezi s tem je treba navesti, da je bilo ugotovljeno, da stopnja protidampinške dajatve, ki je bila v prvotni preiskavi naložena dvema kitajskima proizvajalcema izvoznikoma, ki nista družbi Fang Da, ni zadostna za preprečevanje dampinga, ki je povzročal škodo industriji Unije. Zato se je protidampinška dajatev za ta kitajska proizvajalca izvoznika maja 2012 več kot podvojila, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 2 zgoraj. Na podlagi analize, ki se izvaja, je jasno, da je damping še vedno prisoten. |
| --- | --- |

(95)

Protidampinški ukrepi zoper uvoz drugih kitajskih in indonezijskih proizvajalcev izvoznikov se izvajajo že od leta 2004. V zvezi s tem je treba navesti, da je bilo ugotovljeno, da stopnja protidampinške dajatve, ki je bila v prvotni preiskavi naložena dvema kitajskima proizvajalcema izvoznikoma, ki nista družbi Fang Da, ni zadostna za preprečevanje dampinga, ki je povzročal škodo industriji Unije. Zato se je protidampinška dajatev za ta kitajska proizvajalca izvoznika maja 2012 več kot podvojila, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 2 zgoraj. Na podlagi analize, ki se izvaja, je jasno, da je damping še vedno prisoten.

4.5.2.6   Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

| (96) | Povprečne prodajne cene na enoto pri prodaji edinega proizvajalca Unije nepovezanim strankam v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 7


  Prodajne cene v Uniji












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto | 100 | 105 | 103 | 107 | 106 |
| Povprečni stroški proizvodnje na enoto | 100 | 107 | 97 | 95 | 96 |
| Vir: Podatki o industriji Unije. |

(96)

Povprečne prodajne cene na enoto pri prodaji edinega proizvajalca Unije nepovezanim strankam v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 7

Preglednica 7

Prodajne cene v Uniji

Prodajne cene v Uniji

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Obdobje preiskave

Povprečna prodajna cena na enoto

100

105

103

107

106

Povprečni stroški proizvodnje na enoto

100

107

97

95

96

Vir: Podatki o industriji Unije.

Vir:

| (97) | Povprečna prodajna cena na enoto industrije Unije se je v obravnavnem obdobju povečala za 6 %. Najprej se je med letoma 2011 in 2012 povečala za 5 indeksnih točk, potem pa se do obdobja preiskave ni spremenila. |
| --- | --- |

(97)

Povprečna prodajna cena na enoto industrije Unije se je v obravnavnem obdobju povečala za 6 %. Najprej se je med letoma 2011 in 2012 povečala za 5 indeksnih točk, potem pa se do obdobja preiskave ni spremenila.

| (98) | Povprečni stroški proizvodnje na enoto industrije Unije so se med letoma 2011 in 2012 povečali za 7 indeksnih točk, leta 2013 pa so se v primerjavi z letom 2012 zmanjšali za 10 indeksnih točk. Od leta 2013 do obdobja preiskave se niso spremenili. Te spremembe so bile predvsem posledica nihanj stroškov surovin. |
| --- | --- |

(98)

Povprečni stroški proizvodnje na enoto industrije Unije so se med letoma 2011 in 2012 povečali za 7 indeksnih točk, leta 2013 pa so se v primerjavi z letom 2012 zmanjšali za 10 indeksnih točk. Od leta 2013 do obdobja preiskave se niso spremenili. Te spremembe so bile predvsem posledica nihanj stroškov surovin.

| (99) | V zvezi z navedenim je treba opozoriti, da industrija Unije stroškov čiščenja ni mogla natančno ločiti od skupnih stroškov proizvodnje. Tako indeksa za leti 2011 in 2012 v nasprotju z indeksi za leti 2013 in 2014 ter obdobje preiskave izražata tudi stroške čiščenja natrijevega ciklamata, ki ga je uvozila industrija Unije. |
| --- | --- |

(99)

V zvezi z navedenim je treba opozoriti, da industrija Unije stroškov čiščenja ni mogla natančno ločiti od skupnih stroškov proizvodnje. Tako indeksa za leti 2011 in 2012 v nasprotju z indeksi za leti 2013 in 2014 ter obdobje preiskave izražata tudi stroške čiščenja natrijevega ciklamata, ki ga je uvozila industrija Unije.

| (100) | Ob upoštevanju navedenega je treba gibanja v obdobju 2011–2012 in poznejših obdobjih razlagati previdno, saj je na njihov razvoj, čeprav le v manjšem obsegu, vplivalo dejstvo, da sta indeksa za leti 2011 in 2012 temeljila na drugačnih sklopih podatkov. |
| --- | --- |

(100)

Ob upoštevanju navedenega je treba gibanja v obdobju 2011–2012 in poznejših obdobjih razlagati previdno, saj je na njihov razvoj, čeprav le v manjšem obsegu, vplivalo dejstvo, da sta indeksa za leti 2011 in 2012 temeljila na drugačnih sklopih podatkov.

| (101) | V vsakem primeru je bila povprečna prodajna cena na enoto v celotnem obravnavanem obdobju vedno nižja od povprečnih stroškov proizvodnje na enoto industrije Unije, navedenih v preglednici zgoraj. |
| --- | --- |

(101)

V vsakem primeru je bila povprečna prodajna cena na enoto v celotnem obravnavanem obdobju vedno nižja od povprečnih stroškov proizvodnje na enoto industrije Unije, navedenih v preglednici zgoraj.

4.5.2.7   Stroški dela

| (102) | Povprečni stroški dela edinega proizvajalca Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 8


  Povprečni stroški dela na zaposlenega












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega | 100 | 127 | 115 | 102 | 95 |
| Vir: Podatki o industriji Unije. |

(102)

Povprečni stroški dela edinega proizvajalca Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 8

Preglednica 8

Povprečni stroški dela na zaposlenega

Povprečni stroški dela na zaposlenega

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Obdobje preiskave

Povprečni stroški dela na zaposlenega

100

127

115

102

95

Vir: Podatki o industriji Unije.

Vir:

| (103) | Povprečni stroški dela so se v celotnem obravnavanem obdobju znižali za 5 %. Vendar so se stroški leta 2012 najprej zvišali za 27 % – zlasti zaradi nadomestil, plačanih odpuščenemu delavcu – potem pa so se stalno zniževali do obdobja preiskave, ko so se znižali za 5 % glede na raven leta 2011. |
| --- | --- |

(103)

Povprečni stroški dela so se v celotnem obravnavanem obdobju znižali za 5 %. Vendar so se stroški leta 2012 najprej zvišali za 27 % – zlasti zaradi nadomestil, plačanih odpuščenemu delavcu – potem pa so se stalno zniževali do obdobja preiskave, ko so se znižali za 5 % glede na raven leta 2011.

4.5.2.8   Zaloge

| (104) | Ravni zalog edinega proizvajalca Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 9


  Zaloge












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge | 100 | 258 | 339 | 406 | 708 |
| Končne zaloge kot delež proizvodnje | 100 | 249 | 179 | 255 | 451 |
| Vir: Podatki o industriji Unije. |

(104)

Ravni zalog edinega proizvajalca Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 9

Preglednica 9

Zaloge

Zaloge

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Obdobje preiskave

Končne zaloge

100

258

339

406

708

Končne zaloge kot delež proizvodnje

100

249

179

255

451

Vir: Podatki o industriji Unije.

Vir:

| (105) | V obravnavanem obdobju so končne zaloge, izražene kot delež proizvodnje, zelo nihale. Najprej so se med letoma 2011 in 2012 povečale, naslednje leto zmanjšale, do obdobja preiskave pa zelo povečale. Na splošno so se v obravnavanem obdobju povečale za 351 indeksnih točk. To povečanje je delno posledica nezmožnosti proizvajalca Unije za prodajo svojih izdelkov zaradi konkurence poceni uvoza, vendar tudi nenavadno nizkih ravni zalog leta 2011 po tehnični nesreči, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 77 zgoraj. |
| --- | --- |

(105)

V obravnavanem obdobju so končne zaloge, izražene kot delež proizvodnje, zelo nihale. Najprej so se med letoma 2011 in 2012 povečale, naslednje leto zmanjšale, do obdobja preiskave pa zelo povečale. Na splošno so se v obravnavanem obdobju povečale za 351 indeksnih točk. To povečanje je delno posledica nezmožnosti proizvajalca Unije za prodajo svojih izdelkov zaradi konkurence poceni uvoza, vendar tudi nenavadno nizkih ravni zalog leta 2011 po tehnični nesreči, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 77 zgoraj.

4.5.2.9   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (106) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb edinega proizvajalca Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 10


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost | – 100 | – 111 | – 82 | – 61 | – 69 |
| Denarni tok | 100 | – 500 | – 1 107 | – 559 | – 766 |
| Naložbe | 100 | 203 | 15 | 0 | 0 |
| Donosnost naložb | – 100 | – 42 | – 104 | – 79 | – 77 |
| Vir: Podatki o industriji Unije. |

(106)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb edinega proizvajalca Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 10

Preglednica 10

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Obdobje preiskave

Dobičkonosnost

– 100

– 111

– 82

– 61

– 69

Denarni tok

100

– 500

– 1 107

– 559

– 766

Naložbe

100

203

15

0

0

Donosnost naložb

– 100

– 42

– 104

– 79

– 77

Vir: Podatki o industriji Unije.

Vir:

| (107) | Komisija je dobičkonosnost industrije Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri njeni prodaji natrijevega ciklamata nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. Kot je navedeno v uvodni izjavi 99 zgoraj, so se stroški proizvodnje, ki so se uporabili za določitev ravni dobička/izgub v obdobju 2011–2012, lahko opredelili le na splošno, tj. vključevali so tudi stroške v zvezi z uvoženim natrijevim ciklamatom. Na podlagi tega je analiza podatkov o dobičkonosnosti pokazala, da je imela industrija Unije v celotnem obravnavanem obdobju precejšnje izgube. Izgube so bile zlasti velike v obdobju 2011–2012, vendar so se razmere od leta 2013 izboljšale. |
| --- | --- |

(107)

Komisija je dobičkonosnost industrije Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri njeni prodaji natrijevega ciklamata nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. Kot je navedeno v uvodni izjavi 99 zgoraj, so se stroški proizvodnje, ki so se uporabili za določitev ravni dobička/izgub v obdobju 2011–2012, lahko opredelili le na splošno, tj. vključevali so tudi stroške v zvezi z uvoženim natrijevim ciklamatom. Na podlagi tega je analiza podatkov o dobičkonosnosti pokazala, da je imela industrija Unije v celotnem obravnavanem obdobju precejšnje izgube. Izgube so bile zlasti velike v obdobju 2011–2012, vendar so se razmere od leta 2013 izboljšale.

| (108) | Neto denarni tok je zmožnost industrije Unije, da sama financira svoje dejavnosti. Gibanje neto denarnega toka, ugotovljeno v zvezi s skupno prodajo (15) natrijevega ciklamata, se je iz pozitivnega leta 2011 spremenilo v izrazito negativno med letom 2012 in obdobjem preiskave. |
| --- | --- |

(108)

Neto denarni tok je zmožnost industrije Unije, da sama financira svoje dejavnosti. Gibanje neto denarnega toka, ugotovljeno v zvezi s skupno prodajo (15) natrijevega ciklamata, se je iz pozitivnega leta 2011 spremenilo v izrazito negativno med letom 2012 in obdobjem preiskave.

15

| (109) | Edine pomembne naložbe so bile izvedene v obdobju 2011–2013 in se nanašajo izključno na zamenjavo proizvodnih orodij, poškodovanih v eksploziji leta 2011. Te naložbe so se v celoti krile iz zavarovalne police. |
| --- | --- |

(109)

Edine pomembne naložbe so bile izvedene v obdobju 2011–2013 in se nanašajo izključno na zamenjavo proizvodnih orodij, poškodovanih v eksploziji leta 2011. Te naložbe so se v celoti krile iz zavarovalne police.

| (110) | Donosnost naložb je dobiček, izražen kot odstotek neto knjigovodske vrednosti osnovnih sredstev. V celotnem obravnavanem obdobju je bila izrazito negativna. |
| --- | --- |

(110)

Donosnost naložb je dobiček, izražen kot odstotek neto knjigovodske vrednosti osnovnih sredstev. V celotnem obravnavanem obdobju je bila izrazito negativna.

| (111) | Raven izgub industrije Unije je močno vplivala na njeno zmožnost zbiranja kapitala. |
| --- | --- |

(111)

Raven izgub industrije Unije je močno vplivala na njeno zmožnost zbiranja kapitala.

4.5.3   Sklep o škodi

Sklep o škodi

| (112) | Čeprav so se nekateri gospodarski kazalniki v zvezi s položajem industrije Unije, kot so proizvodnja, proizvodna zmogljivost, prodaja, tržni delež in produktivnost, v obdobju 2011–2012 in leta 2013 izboljšali, je resnični razvoj dogodkov na trgu, ki ga je povzročila uvedba višjih protidampinških dajatev za nekatere kitajske proizvajalce izvoznike maja 2012, le delno vplival na ta gibanja. |
| --- | --- |

(112)

Čeprav so se nekateri gospodarski kazalniki v zvezi s položajem industrije Unije, kot so proizvodnja, proizvodna zmogljivost, prodaja, tržni delež in produktivnost, v obdobju 2011–2012 in leta 2013 izboljšali, je resnični razvoj dogodkov na trgu, ki ga je povzročila uvedba višjih protidampinških dajatev za nekatere kitajske proizvajalce izvoznike maja 2012, le delno vplival na ta gibanja.

| (113) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 89 zgoraj, je dejansko mogoče ta izboljšanja v veliki meri pojasniti tudi z: (i) eksplozijo v tovarni julija 2011, (ii) dejstvom, da industrija Unije zaradi te eksplozije med avgustom 2011 in majem 2012 ni mogla sama proizvajati natrijevega ciklamata, ter (iii) njeno ponovno vzpostavitvijo 12-mesečnega proizvodnega procesa leta 2013, ko so se zamenjale uničene proizvodne linije. Jasno je, da bi bilo povečanje teh kazalnikov do leta 2013 znatno manjše, če se eksplozija ne bi zgodila. |
| --- | --- |

(113)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 89 zgoraj, je dejansko mogoče ta izboljšanja v veliki meri pojasniti tudi z: (i) eksplozijo v tovarni julija 2011, (ii) dejstvom, da industrija Unije zaradi te eksplozije med avgustom 2011 in majem 2012 ni mogla sama proizvajati natrijevega ciklamata, ter (iii) njeno ponovno vzpostavitvijo 12-mesečnega proizvodnega procesa leta 2013, ko so se zamenjale uničene proizvodne linije. Jasno je, da bi bilo povečanje teh kazalnikov do leta 2013 znatno manjše, če se eksplozija ne bi zgodila.

| (114) | Pozitivni razvoj navedenih gibanj se je od leta 2013 vidno spremenil, ker so se proizvodnja, prodaja, produktivnost in tržni delež industrije Unije zelo poslabšali. |
| --- | --- |

(114)

Pozitivni razvoj navedenih gibanj se je od leta 2013 vidno spremenil, ker so se proizvodnja, prodaja, produktivnost in tržni delež industrije Unije zelo poslabšali.

| (115) | Poleg tega je finančni položaj industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju ostal ves čas negotov. Zelo negativne rezultate so na splošno imeli zlasti kazalniki industrije Unije, kot so dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb. |
| --- | --- |

(115)

Poleg tega je finančni položaj industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju ostal ves čas negotov. Zelo negativne rezultate so na splošno imeli zlasti kazalniki industrije Unije, kot so dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb.

| (116) | Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(116)

Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

| (117) | Zadevni proizvajalec izvoznik je v svojih pripombah po dokončnem razkritju izpodbijal sklep iz uvodne izjave 115, da je na podlagi dobičkonosnosti, denarnega toka in donosnosti naložb mogoče ugotoviti škodo, saj je bilo njihovo gibanje med letom 2013 in obdobjem preiskave pozitivno. |
| --- | --- |

(117)

Zadevni proizvajalec izvoznik je v svojih pripombah po dokončnem razkritju izpodbijal sklep iz uvodne izjave 115, da je na podlagi dobičkonosnosti, denarnega toka in donosnosti naložb mogoče ugotoviti škodo, saj je bilo njihovo gibanje med letom 2013 in obdobjem preiskave pozitivno.

| (118) | Komisija ugotavlja, da čeprav so se v obravnavanem obdobju raven izgub, negativni denarni tok in donosnost naložb dejansko nekoliko izboljšali, so bile njihove ravni leta 2013, leta 2014 in v obdobju preiskave še vedno zelo negativne. Poleg tega v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe nobeden od dejavnikov škode ni odločilen sam po sebi, ampak se analizirajo vsi skupaj. Zato je bila trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(118)

Komisija ugotavlja, da čeprav so se v obravnavanem obdobju raven izgub, negativni denarni tok in donosnost naložb dejansko nekoliko izboljšali, so bile njihove ravni leta 2013, leta 2014 in v obdobju preiskave še vedno zelo negativne. Poleg tega v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe nobeden od dejavnikov škode ni odločilen sam po sebi, ampak se analizirajo vsi skupaj. Zato je bila trditev zavrnjena.

| (119) | Družbi Fang Da sta tudi navedli, da obravnavano obdobje ni bilo reprezentativno, ker sta nanj vplivala dva pomembna dejavnika, in sicer so bili vsi podatki za leti 2011 in 2012 izkrivljeni, preostalo obdobje med letom 2013 in obdobjem preiskave pa je bilo prekratko. |
| --- | --- |

(119)

Družbi Fang Da sta tudi navedli, da obravnavano obdobje ni bilo reprezentativno, ker sta nanj vplivala dva pomembna dejavnika, in sicer so bili vsi podatki za leti 2011 in 2012 izkrivljeni, preostalo obdobje med letom 2013 in obdobjem preiskave pa je bilo prekratko.

| (120) | V zvezi s prvim dejavnikom sta družbi Fang Da navedli, da so bili vsi podatki za leti 2011 in 2012 statistično neuporabni in jih je treba iz naslednjih razlogov prezreti v vseh analizah škode:






  (i) | v teh dveh letih je potekala preiskava uvoza natrijevega ciklamata s strani družb Fang Da, kar je zadostovalo, da so vsi podatki izkrivljeni in da sta ti obdobji nezanesljivi kot referenca, na podlagi katere bi se lahko analizirala prihodnja gibanja; |
| --- | --- | --- |

(120)

V zvezi s prvim dejavnikom sta družbi Fang Da navedli, da so bili vsi podatki za leti 2011 in 2012 statistično neuporabni in jih je treba iz naslednjih razlogov prezreti v vseh analizah škode:

(i)

v teh dveh letih je potekala preiskava uvoza natrijevega ciklamata s strani družb Fang Da, kar je zadostovalo, da so vsi podatki izkrivljeni in da sta ti obdobji nezanesljivi kot referenca, na podlagi katere bi se lahko analizirala prihodnja gibanja;

| (ii) | na ti dve leti je znatno vplivala eksplozija v tovarni proizvajalca Unije. |
| --- | --- |

(ii)

na ti dve leti je znatno vplivala eksplozija v tovarni proizvajalca Unije.

| (121) | V zvezi s točko (i) zgoraj družbi Fang Da nista pojasnili, zakaj ali kako je prejšnja preiskava izkrivila podatke o industriji Unije za to obdobje. Zato Komisija v svoji oceni navedenih trditev tega argumenta ni mogla upoštevati. |
| --- | --- |

(121)

V zvezi s točko (i) zgoraj družbi Fang Da nista pojasnili, zakaj ali kako je prejšnja preiskava izkrivila podatke o industriji Unije za to obdobje. Zato Komisija v svoji oceni navedenih trditev tega argumenta ni mogla upoštevati.

| (122) | V zvezi s točko (ii) zgoraj je Komisija jasno priznala, da je eksplozija vplivala na gospodarske kazalnike industrije Unije v obdobju 2011–2012, in je te elemente pri analizi razvoja kazalnikov škode ustrezno upoštevala, kot je navedeno v uvodni izjavi 78 zgoraj. Opozoriti je tudi treba, da je Komisija v uvodni izjavi 114 zgoraj sklenila, da se je položaj industrije Unije od leta 2013, tj. po obdobju 2011–2012, očitno poslabšal. Zato je bilo treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(122)

V zvezi s točko (ii) zgoraj je Komisija jasno priznala, da je eksplozija vplivala na gospodarske kazalnike industrije Unije v obdobju 2011–2012, in je te elemente pri analizi razvoja kazalnikov škode ustrezno upoštevala, kot je navedeno v uvodni izjavi 78 zgoraj. Opozoriti je tudi treba, da je Komisija v uvodni izjavi 114 zgoraj sklenila, da se je položaj industrije Unije od leta 2013, tj. po obdobju 2011–2012, očitno poslabšal. Zato je bilo treba to trditev zavrniti.

| (123) | V zvezi z drugim dejavnikom sta družbi Fang Da navedli, da preostali del obravnavanega obdobja, obdobje 2013–2014 in obdobje preiskave niso bili zadostni za oblikovanje kakršnih koli pomembnih sklepov o škodi. Zadevni proizvajalec izvoznik te trditve ni podkrepil. Ugotovitev o škodi v obdobju preiskave temelji na analizi gibanj kazalnikov škode v obravnavanem obdobju. Zato je bilo treba zavrniti tudi to trditev. |
| --- | --- |

(123)

V zvezi z drugim dejavnikom sta družbi Fang Da navedli, da preostali del obravnavanega obdobja, obdobje 2013–2014 in obdobje preiskave niso bili zadostni za oblikovanje kakršnih koli pomembnih sklepov o škodi. Zadevni proizvajalec izvoznik te trditve ni podkrepil. Ugotovitev o škodi v obdobju preiskave temelji na analizi gibanj kazalnikov škode v obravnavanem obdobju. Zato je bilo treba zavrniti tudi to trditev.

| (124) | Poleg navedenega sta družbi Fang Da tudi navedli, da leta 2013 ni mogoče uporabiti kot referenčno leto za oceno škode, ker so bili zneski v tem letu izjemno visoki. To so domnevno povzročile stranke industrije Unije, ki po eksploziji niso mogle kupiti natrijevega ciklamata in ki so se po ponovni vzpostavitvi popolne proizvodnje množično vrnile k industriji Unije, da bi povečale svoje ravni zalog. |
| --- | --- |

(124)

Poleg navedenega sta družbi Fang Da tudi navedli, da leta 2013 ni mogoče uporabiti kot referenčno leto za oceno škode, ker so bili zneski v tem letu izjemno visoki. To so domnevno povzročile stranke industrije Unije, ki po eksploziji niso mogle kupiti natrijevega ciklamata in ki so se po ponovni vzpostavitvi popolne proizvodnje množično vrnile k industriji Unije, da bi povečale svoje ravni zalog.

| (125) | Prvič, ta trditev temelji na preprosti neutemeljeni domnevi, saj družbi Fang Da nista predložili nobenih dokazov, da je industrija Unije zaradi eksplozije izgubila veliko število svojih strank, ki so se leta 2013 odločile vrniti s še večjimi naročili. Drugič, evidentirani dokazi te domneve ne podpirajo. Ravno nasprotno kažejo, da je industrija Unije med letoma 2011 in 2012 v obdobju, v katerem ni mogla sama proizvajati natrijevega ciklamata, obdržala svoje stranke in jih je še naprej oskrbovala z uvoženim natrijevim ciklamatom, ki ga je dodatno obdelala, kot je navedeno v uvodni izjavi 77 zgoraj. V skladu s tem je bilo treba tudi to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(125)

Prvič, ta trditev temelji na preprosti neutemeljeni domnevi, saj družbi Fang Da nista predložili nobenih dokazov, da je industrija Unije zaradi eksplozije izgubila veliko število svojih strank, ki so se leta 2013 odločile vrniti s še večjimi naročili. Drugič, evidentirani dokazi te domneve ne podpirajo. Ravno nasprotno kažejo, da je industrija Unije med letoma 2011 in 2012 v obdobju, v katerem ni mogla sama proizvajati natrijevega ciklamata, obdržala svoje stranke in jih je še naprej oskrbovala z uvoženim natrijevim ciklamatom, ki ga je dodatno obdelala, kot je navedeno v uvodni izjavi 77 zgoraj. V skladu s tem je bilo treba tudi to trditev zavrniti.

5.   VZROČNA ZVEZA

VZROČNA ZVEZA

| (126) | Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz družb Fang Da povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je Komisija proučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije. Komisija je zagotovila, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne dampinški uvoz družb Fang Da, ni pripisala temu dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(126)

Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz družb Fang Da povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je Komisija proučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije. Komisija je zagotovila, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne dampinški uvoz družb Fang Da, ni pripisala temu dampinškemu uvozu.

5.1   Učinki dampinškega uvoza družb Fang Da

Učinki dampinškega uvoza družb Fang Da

| (127) | Preiskava je pokazala, da so uvozne cene družb Fang Da, njun tržni delež in položaj industrije Unije tesno povezani. To je prikazano v preglednici v nadaljevanju:

  Preglednica 11


  Uvozne cene in tržni delež












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvozne cene družb Fang Da | 100 | 110 | 105 | 96 | 99 |
| Tržni delež družb Fang Da | 100 | 82 | 119 | 161 | 160 |
| Tržni delež industrije Unije | 100 | 67 | 157 | 111 | 104 |
| Uvozne cene Kitajske (vključno s protidampinškimi dajatvami), razen cen družb Fang Da | 100 | 109 | 112 | 108 | 111 |
| Tržni delež Kitajske, razen družb Fang Da | 100 | 110 | 79 | 73 | 77 |
| Vir: Podatki o industriji Unije, zbirka podatkov iz člena 14(6). |

(127)

Preiskava je pokazala, da so uvozne cene družb Fang Da, njun tržni delež in položaj industrije Unije tesno povezani. To je prikazano v preglednici v nadaljevanju:

Preglednica 11

Preglednica 11

Uvozne cene in tržni delež

Uvozne cene in tržni delež

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Obdobje preiskave

Uvozne cene družb Fang Da

100

110

105

96

99

Tržni delež družb Fang Da

100

82

119

161

160

Tržni delež industrije Unije

100

67

157

111

104

Uvozne cene Kitajske (vključno s protidampinškimi dajatvami), razen cen družb Fang Da

100

109

112

108

111

Tržni delež Kitajske, razen družb Fang Da

100

110

79

73

77

Vir: Podatki o industriji Unije, zbirka podatkov iz člena 14(6).

Vir:

| (128) | Med letoma 2011 in 2012 so se cene uvoza družb Fang Da v Unijo zvišale za 10 %, njun tržni delež pa se je zmanjšal za 18 %. V naslednjem obdobju od leta 2013 do obdobja preiskave pa je družbama Fang Da z znatnim znižanjem cen uspelo podvojiti svoj tržni delež. |
| --- | --- |

(128)

Med letoma 2011 in 2012 so se cene uvoza družb Fang Da v Unijo zvišale za 10 %, njun tržni delež pa se je zmanjšal za 18 %. V naslednjem obdobju od leta 2013 do obdobja preiskave pa je družbama Fang Da z znatnim znižanjem cen uspelo podvojiti svoj tržni delež.

| (129) | Družbi Fang Da sta svoje cene med letoma 2012 in 2013 najprej znižali za 5 % ter jih uskladili z drugimi uvoznimi cenami Kitajske. Na te cene je od maja 2012 vplivalo tudi znatno zvišanje protidampinških dajatev za enega od glavnih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, in sicer ta razvoj prikazujejo uvozne cene Kitajske, vključno s protidampinškimi dajatvami, navedene v zgornji preglednici. Med letoma 2012 in 2013 se je zaradi te uskladitve cen tržni delež družb Fang Da znatno povečal za 37 indeksnih točk, zlasti zato ker se je tržni delež drugega uvoza iz Kitajske zmanjšal za 31 indeksnih točk. |
| --- | --- |

(129)

Družbi Fang Da sta svoje cene med letoma 2012 in 2013 najprej znižali za 5 % ter jih uskladili z drugimi uvoznimi cenami Kitajske. Na te cene je od maja 2012 vplivalo tudi znatno zvišanje protidampinških dajatev za enega od glavnih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, in sicer ta razvoj prikazujejo uvozne cene Kitajske, vključno s protidampinškimi dajatvami, navedene v zgornji preglednici. Med letoma 2012 in 2013 se je zaradi te uskladitve cen tržni delež družb Fang Da znatno povečal za 37 indeksnih točk, zlasti zato ker se je tržni delež drugega uvoza iz Kitajske zmanjšal za 31 indeksnih točk.

| (130) | Med letoma 2013 in 2014 sta družbi Fang Da svoje cene znižali za dodatnih 9 indeksnih točk, ki so se tako znižale pod raven cen drugega uvoza iz Kitajske, s čimer se je njun tržni delež spet znatno povečal za 42 indeksnih točk. Tokrat je bilo to neposredno povezano z industrijo Unije, katere tržni delež se je v istem obdobju zmanjšal za 53 indeksnih točk. |
| --- | --- |

(130)

Med letoma 2013 in 2014 sta družbi Fang Da svoje cene znižali za dodatnih 9 indeksnih točk, ki so se tako znižale pod raven cen drugega uvoza iz Kitajske, s čimer se je njun tržni delež spet znatno povečal za 42 indeksnih točk. Tokrat je bilo to neposredno povezano z industrijo Unije, katere tržni delež se je v istem obdobju zmanjšal za 53 indeksnih točk.

| (131) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 75 zgoraj, je bila stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen, ugotovljena za družbi Fang Da, znatna. Glede na vse večji obseg dampinškega uvoza družb Fang Da po cenah, ki so znatno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije, ta ni imela koristi od zvišanja protidampinških dajatev za še enega kitajskega proizvajalca izvoznika leta 2012 in ni mogla ponovno pridobiti svojega tržnega deleža. |
| --- | --- |

(131)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 75 zgoraj, je bila stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen, ugotovljena za družbi Fang Da, znatna. Glede na vse večji obseg dampinškega uvoza družb Fang Da po cenah, ki so znatno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije, ta ni imela koristi od zvišanja protidampinških dajatev za še enega kitajskega proizvajalca izvoznika leta 2012 in ni mogla ponovno pridobiti svojega tržnega deleža.

| (132) | Komisija na podlagi navedenega meni, da je dampinški uvoz družb Fang Da pomembno prispeval k znatni škodi, ki jo je industrija Unije utrpela v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(132)

Komisija na podlagi navedenega meni, da je dampinški uvoz družb Fang Da pomembno prispeval k znatni škodi, ki jo je industrija Unije utrpela v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

5.2   Učinki drugih dejavnikov

Učinki drugih dejavnikov

5.2.1   Uvoz proizvajalcev izvoznikov, razen družb Fang Da

Uvoz proizvajalcev izvoznikov, razen družb Fang Da

| (133) | Obseg uvoza drugih proizvajalcev izvoznikov, razen družb Fang Da, se je gibal na naslednji način:

  Preglednica 12


  Indeks obsega uvoza












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LRK (razen družb Fang Da) | 100 | 114 | 73 | 71 | 77 |
| Indonezija | 100 | 225 | 31 | 18 | 9 |
| Vir: Zbirka podatkov iz člena 14(6). |

(133)

Obseg uvoza drugih proizvajalcev izvoznikov, razen družb Fang Da, se je gibal na naslednji način:

Preglednica 12

Preglednica 12

Indeks obsega uvoza

Indeks obsega uvoza

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Obdobje preiskave

LRK (razen družb Fang Da)

100

114

73

71

77

Indonezija

100

225

31

18

9

Vir: Zbirka podatkov iz člena 14(6).

Vir:

| (134) | Obseg uvoza iz Indonezije v letih 2011 in 2012 je bil majhen, leta 2013 zelo majhen, leta 2014 in v obdobju preiskave pa zanemarljiv. Torej, čeprav je v obravnavanem obdobju veliko nihal, se lahko šteje, da je bil njegov vpliv na industrijo Unije med letoma 2011 in 2012 zelo omejen, od leta 2013 do obdobja preiskave pa zanemarljiv. |
| --- | --- |

(134)

Obseg uvoza iz Indonezije v letih 2011 in 2012 je bil majhen, leta 2013 zelo majhen, leta 2014 in v obdobju preiskave pa zanemarljiv. Torej, čeprav je v obravnavanem obdobju veliko nihal, se lahko šteje, da je bil njegov vpliv na industrijo Unije med letoma 2011 in 2012 zelo omejen, od leta 2013 do obdobja preiskave pa zanemarljiv.

| (135) | Obseg uvoza kitajskih proizvajalcev, razen družb Fang Da, se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 23 %. Najprej se je med letoma 2011 in 2012 povečal za 14 %, potem pa znatno zmanjšal, zlasti ko je med letoma 2012 in 2013 močno upadel za 41 indeksnih točk. |
| --- | --- |

(135)

Obseg uvoza kitajskih proizvajalcev, razen družb Fang Da, se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 23 %. Najprej se je med letoma 2011 in 2012 povečal za 14 %, potem pa znatno zmanjšal, zlasti ko je med letoma 2012 in 2013 močno upadel za 41 indeksnih točk.

| (136) | Kljub temu splošnemu zmanjšanju se je preostali uvoz iz Kitajske obdržal na precej visoki ravni, ki je bila zelo blizu ravni družb Fang Da. Čeprav so bile povprečne cene uvoza – vključno s protidampinškimi dajatvami, ki so se uporabljale zanj – v povprečju nekoliko višje od cen družb Fang Da, so bile še vedno nizke in veliko nižje od cen industrije Unije. Zato je mogoče skleniti, da je uvoz kitajskih proizvajalcev, razen družb Fang Da, po nizkih cenah v obravnavanem obdobju prispeval k slabemu položaju industrije Unije. |
| --- | --- |

(136)

Kljub temu splošnemu zmanjšanju se je preostali uvoz iz Kitajske obdržal na precej visoki ravni, ki je bila zelo blizu ravni družb Fang Da. Čeprav so bile povprečne cene uvoza – vključno s protidampinškimi dajatvami, ki so se uporabljale zanj – v povprečju nekoliko višje od cen družb Fang Da, so bile še vedno nizke in veliko nižje od cen industrije Unije. Zato je mogoče skleniti, da je uvoz kitajskih proizvajalcev, razen družb Fang Da, po nizkih cenah v obravnavanem obdobju prispeval k slabemu položaju industrije Unije.

| (137) | Kot je pojasnjeno v točki 5.1 zgoraj, je bilo nadaljnje slabšanje položaja industrije Unije po letu 2013 zlasti posledica vse večjega obsega dampinškega uvoza in uvoza po nizkih cenah družb Fang Da. V skladu s tem vpliv uvoza drugih proizvajalcev, razen družb Fang Da, čeprav je prispeval k škodi, ni tolikšen, da bi pretrgal vzročno zvezo med dampinškim uvozom družb Fang Da in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(137)

Kot je pojasnjeno v točki 5.1 zgoraj, je bilo nadaljnje slabšanje položaja industrije Unije po letu 2013 zlasti posledica vse večjega obsega dampinškega uvoza in uvoza po nizkih cenah družb Fang Da. V skladu s tem vpliv uvoza drugih proizvajalcev, razen družb Fang Da, čeprav je prispeval k škodi, ni tolikšen, da bi pretrgal vzročno zvezo med dampinškim uvozom družb Fang Da in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

5.2.2   Tehnična nesreča (eksplozija) v tovarni industrije Unije

Tehnična nesreča (eksplozija) v tovarni industrije Unije

| (138) | Kot je že bilo pojasnjeno v uvodnih izjavah 77 in 83 zgoraj, se je julija 2011 v tovarni industrije Unije zgodila eksplozija, zaradi katere industrija Unije med avgustom 2011 in majem 2012 ni mogla izvajati reakcijskega procesa ter zato tudi ne proizvajati in prodajati svojega natrijevega ciklamata. |
| --- | --- |

(138)

Kot je že bilo pojasnjeno v uvodnih izjavah 77 in 83 zgoraj, se je julija 2011 v tovarni industrije Unije zgodila eksplozija, zaradi katere industrija Unije med avgustom 2011 in majem 2012 ni mogla izvajati reakcijskega procesa ter zato tudi ne proizvajati in prodajati svojega natrijevega ciklamata.

| (139) | Nezmožnost proizvajanja lastnega natrijevega ciklamata med avgustom 2011 in majem 2012 je negativno vplivala na gospodarske kazalnike industrije Unije. Ravni proizvodnje, izkoriščenosti zmogljivosti, prodaje, tržnih deležev in produktivnosti bi bile na primer v tem obdobju dejansko višje, če se nesreča ne bi zgodila, saj bi industrija Unije svojim strankam lahko dobavljala svoj natrijev ciklamat namesto uvoženega, ki ga je med avgustom 2011 in majem 2012 očistila in nadalje prodajala. |
| --- | --- |

(139)

Nezmožnost proizvajanja lastnega natrijevega ciklamata med avgustom 2011 in majem 2012 je negativno vplivala na gospodarske kazalnike industrije Unije. Ravni proizvodnje, izkoriščenosti zmogljivosti, prodaje, tržnih deležev in produktivnosti bi bile na primer v tem obdobju dejansko višje, če se nesreča ne bi zgodila, saj bi industrija Unije svojim strankam lahko dobavljala svoj natrijev ciklamat namesto uvoženega, ki ga je med avgustom 2011 in majem 2012 očistila in nadalje prodajala.

| (140) | Čeprav je nezmožnost industrije Unije za proizvajanje svojega natrijevega ciklamata med avgustom 2011 in majem 2012 vplivala na njene zgoraj navedene gospodarske kazalnike, je Komisija sklenila, da eksplozija v tovarni ni znatno prispevala k škodi, ki jo je industrija Unije utrpela med letom 2013 in obdobjem preiskave. |
| --- | --- |

(140)

Čeprav je nezmožnost industrije Unije za proizvajanje svojega natrijevega ciklamata med avgustom 2011 in majem 2012 vplivala na njene zgoraj navedene gospodarske kazalnike, je Komisija sklenila, da eksplozija v tovarni ni znatno prispevala k škodi, ki jo je industrija Unije utrpela med letom 2013 in obdobjem preiskave.

| (141) | Industriji Unije se je dejansko v celoti povrnila zmožnost proizvajanja lastnega natrijevega ciklamata že maja 2012 in od takrat eksplozija ni več vplivala na gospodarsko dejavnost industrije Unije. Pravzaprav je med letom 2013 in obdobjem preiskave začel na gospodarski položaj industrije Unije škodljivo vplivati dampinški uvoz družb Fang Da. Opozoriti je treba, da se je ta negativni vpliv pojavil več mesecev po tem, ko je industrija Unije nadomestila uničene proizvodne linije ter je bila proizvodnja lastnega natrijevega ciklamata v celoti ponovno vzpostavljena in izračunana na podlagi 12-mesečnih ciklov za leto 2013, leto 2014 in obdobje preiskave. |
| --- | --- |

(141)

Industriji Unije se je dejansko v celoti povrnila zmožnost proizvajanja lastnega natrijevega ciklamata že maja 2012 in od takrat eksplozija ni več vplivala na gospodarsko dejavnost industrije Unije. Pravzaprav je med letom 2013 in obdobjem preiskave začel na gospodarski položaj industrije Unije škodljivo vplivati dampinški uvoz družb Fang Da. Opozoriti je treba, da se je ta negativni vpliv pojavil več mesecev po tem, ko je industrija Unije nadomestila uničene proizvodne linije ter je bila proizvodnja lastnega natrijevega ciklamata v celoti ponovno vzpostavljena in izračunana na podlagi 12-mesečnih ciklov za leto 2013, leto 2014 in obdobje preiskave.

| (142) | Komisija ob upoštevanju navedenega meni, da tehnična nesreča, ki je vplivala na poslovne operacije industrije Unije med avgustom 2011 in majem 2012, ni pretrgala vzročne povezave med dampinškim uvozom družb Fang Da ter slabim položajem industrije Unije, ki ga je ta uvoz povzročil med letom 2013 in obdobjem preiskave. |
| --- | --- |

(142)

Komisija ob upoštevanju navedenega meni, da tehnična nesreča, ki je vplivala na poslovne operacije industrije Unije med avgustom 2011 in majem 2012, ni pretrgala vzročne povezave med dampinškim uvozom družb Fang Da ter slabim položajem industrije Unije, ki ga je ta uvoz povzročil med letom 2013 in obdobjem preiskave.

5.2.3   Izvoz industrije Unije

Izvoz industrije Unije

| (143) | Obseg izvoza proizvajalca Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

  Preglednica 13


  Izvoz industrije Unije












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg izvoza | 100 | 118 | 198 | 212 | 180 |
| Povprečna cena | 100 | 102 | 106 | 106 | 108 |
| Vir: Podatki o industriji Unije. |

(143)

Obseg izvoza proizvajalca Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

Preglednica 13

Preglednica 13

Izvoz industrije Unije

Izvoz industrije Unije

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Obdobje preiskave

Obseg izvoza

100

118

198

212

180

Povprečna cena

100

102

106

106

108

Vir: Podatki o industriji Unije.

Vir:

| (144) | Izvoz je predstavljal znaten delež celotnega obsega prodaje industrije Unije v obravnavanem obdobju, in sicer se je gibal približno med 30 % in 50 %. Majhen obseg prodaje med letoma 2011 in 2012 je treba razlagati v povezavi z nezmožnostjo industrije Unije za proizvajanje in prodajo lastnega natrijevega ciklamata med avgustom 2011 in majem 2012. V naslednjem obdobju, ko je začela industrija Unije ponovno sama proizvajati natrijev ciklamat, se je izvoz med letoma 2013 in 2014 najprej povečal za 14 indeksnih točk, potem pa se je v obdobju preiskave zmanjšal za 32 indeksnih točk. |
| --- | --- |

(144)

Izvoz je predstavljal znaten delež celotnega obsega prodaje industrije Unije v obravnavanem obdobju, in sicer se je gibal približno med 30 % in 50 %. Majhen obseg prodaje med letoma 2011 in 2012 je treba razlagati v povezavi z nezmožnostjo industrije Unije za proizvajanje in prodajo lastnega natrijevega ciklamata med avgustom 2011 in majem 2012. V naslednjem obdobju, ko je začela industrija Unije ponovno sama proizvajati natrijev ciklamat, se je izvoz med letoma 2013 in 2014 najprej povečal za 14 indeksnih točk, potem pa se je v obdobju preiskave zmanjšal za 32 indeksnih točk.

| (145) | Povprečne izvozne cene so se v obravnavanem obdobju zviševale in so bile v obdobju preiskave 8 % višje kot leta 2011. Čeprav so izvozne cene ostale sistematično nižje od povprečnih stroškov proizvodnje na enoto industrije Unije, so bile višje od povprečnih prodajnih cen industrije Unije na trgu Unije in so zato ustvarjale veliko manjše izgube kot prodaja na trgu Unije. |
| --- | --- |

(145)

Povprečne izvozne cene so se v obravnavanem obdobju zviševale in so bile v obdobju preiskave 8 % višje kot leta 2011. Čeprav so izvozne cene ostale sistematično nižje od povprečnih stroškov proizvodnje na enoto industrije Unije, so bile višje od povprečnih prodajnih cen industrije Unije na trgu Unije in so zato ustvarjale veliko manjše izgube kot prodaja na trgu Unije.

| (146) | Čeprav je izvoz ustvaril nekaj izgub, je Komisija sklenila, da izvozne dejavnosti niso znatno prispevale k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Razlogi za to so navedeni v nadaljevanju. Prvič, med letom 2013 in obdobjem preiskave se je obseg izvoza v absolutnem in relativnem smislu zmanjšal veliko manj kot prodaja na trgu Unije. Na prodajo je v navedenem obdobju zlasti močno vplival velik obseg uvoza po nizkih cenah in dampinškega uvoza družb Fang Da. Drugič, višje cene izvoza in s tem nižje stopnje izgub so industriji Unije omogočile zmanjšanje splošnih izgub, ki so bile posledica prodaje podobnega izdelka. |
| --- | --- |

(146)

Čeprav je izvoz ustvaril nekaj izgub, je Komisija sklenila, da izvozne dejavnosti niso znatno prispevale k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Razlogi za to so navedeni v nadaljevanju. Prvič, med letom 2013 in obdobjem preiskave se je obseg izvoza v absolutnem in relativnem smislu zmanjšal veliko manj kot prodaja na trgu Unije. Na prodajo je v navedenem obdobju zlasti močno vplival velik obseg uvoza po nizkih cenah in dampinškega uvoza družb Fang Da. Drugič, višje cene izvoza in s tem nižje stopnje izgub so industriji Unije omogočile zmanjšanje splošnih izgub, ki so bile posledica prodaje podobnega izdelka.

| (147) | Zato Komisija meni, da izvoz industrije Unije ni pretrgal vzročne povezave med dampinškim uvozom družb Fang Da in slabim položajem industrije Unije, ki ga je povzročil ta uvoz. |
| --- | --- |

(147)

Zato Komisija meni, da izvoz industrije Unije ni pretrgal vzročne povezave med dampinškim uvozom družb Fang Da in slabim položajem industrije Unije, ki ga je povzročil ta uvoz.

5.2.4   Potrošnja

Potrošnja

| (148) | Škode ni mogla povzročiti sprememba v vzorcu potrošnje, saj se je povpraševanje med letom 2011 in obdobjem preiskave nekoliko povečalo. V obdobju med letom 2013 in obdobjem preiskave, ko je bil škodljiv vpliv dampinškega uvoza družb Fang Da zlasti izrazit, se je potrošnja celo povečala za 8 %, kar potrjuje navedeni sklep. |
| --- | --- |

(148)

Škode ni mogla povzročiti sprememba v vzorcu potrošnje, saj se je povpraševanje med letom 2011 in obdobjem preiskave nekoliko povečalo. V obdobju med letom 2013 in obdobjem preiskave, ko je bil škodljiv vpliv dampinškega uvoza družb Fang Da zlasti izrazit, se je potrošnja celo povečala za 8 %, kar potrjuje navedeni sklep.

5.3   Sklep o vzročni zvezi

Sklep o vzročni zvezi

| (149) | Preiskava je jasno pokazala, da je industrija Unije v obdobju preiskave utrpela znatno škodo. Industrija Unije je v celotnem obravnavanem obdobju ustvarjala izgubo. Poleg tega so kazalniki škode v zvezi z obsegom, kot so proizvodnja, prodaja in tržni delež, od leta 2013, ko je lahko industrija Unije po nesreči, v kateri so bile poškodovane njene proizvodne linije, spet začela s proizvodnjo, kazali jasne znake slabšanja. |
| --- | --- |

(149)

Preiskava je jasno pokazala, da je industrija Unije v obdobju preiskave utrpela znatno škodo. Industrija Unije je v celotnem obravnavanem obdobju ustvarjala izgubo. Poleg tega so kazalniki škode v zvezi z obsegom, kot so proizvodnja, prodaja in tržni delež, od leta 2013, ko je lahko industrija Unije po nesreči, v kateri so bile poškodovane njene proizvodne linije, spet začela s proizvodnjo, kazali jasne znake slabšanja.

| (150) | Vzporedno s tem se je zelo povečal dampinški uvoz družb Fang Da po nizkih cenah, ki je najprej izpodrinil drug uvoz iz Kitajske, potem pa prevzel tržni delež industrije Unije. Med škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinškim uvozom družb Fang Da je torej očitna vzročna zveza. |
| --- | --- |

(150)

Vzporedno s tem se je zelo povečal dampinški uvoz družb Fang Da po nizkih cenah, ki je najprej izpodrinil drug uvoz iz Kitajske, potem pa prevzel tržni delež industrije Unije. Med škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinškim uvozom družb Fang Da je torej očitna vzročna zveza.

| (151) | Komisija je opredelila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije in jih ločila od škodljivih učinkov dampinškega uvoza. K škodi so prispevali nekateri drugi dejavniki, kot sta izvoz industrije Unije in tehnična nesreča v tovarni. Vendar so se ti dejavniki tudi s skupnega vidika šteli za nepomembne v primerjavi z učinkom dampinškega uvoza. V zvezi z uvozom drugih kitajskih proizvajalcev izvoznikov je bilo glede na njegov obseg in raven cen ugotovljeno, da je znatno prispeval k škodi. |
| --- | --- |

(151)

Komisija je opredelila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije in jih ločila od škodljivih učinkov dampinškega uvoza. K škodi so prispevali nekateri drugi dejavniki, kot sta izvoz industrije Unije in tehnična nesreča v tovarni. Vendar so se ti dejavniki tudi s skupnega vidika šteli za nepomembne v primerjavi z učinkom dampinškega uvoza. V zvezi z uvozom drugih kitajskih proizvajalcev izvoznikov je bilo glede na njegov obseg in raven cen ugotovljeno, da je znatno prispeval k škodi.

| (152) | Kljub temu je Komisija na podlagi navedenega sklenila, da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica dampinškega uvoza družb Fang Da ter da drugi dejavniki niso prekinili vzročne zveze med dampinškim uvozom družb Fang Da in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Škoda vključuje zlasti izgube pri proizvodnji, obsegu prodaje in tržnem deležu, zlasti od leta 2013, ter finančne izgube in slabo uspešnost vseh drugih finančnih kazalnikov, kot sta denarni tok in donosnost naložb. |
| --- | --- |

(152)

Kljub temu je Komisija na podlagi navedenega sklenila, da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica dampinškega uvoza družb Fang Da ter da drugi dejavniki niso prekinili vzročne zveze med dampinškim uvozom družb Fang Da in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Škoda vključuje zlasti izgube pri proizvodnji, obsegu prodaje in tržnem deležu, zlasti od leta 2013, ter finančne izgube in slabo uspešnost vseh drugih finančnih kazalnikov, kot sta denarni tok in donosnost naložb.

| (153) | Glede na pripombe, ki sta jih družbi Fang Da predložili po razkritju, je bila analiza vzročnosti, ki jo je izvedla Komisija, pomanjkljiva, nepopolna in je vključevala le domneve, ki niso temeljile na dejstvih. V zvezi s tem sta družbi Fang Da izrecno navedli, da sta bila uvoz kitajskih proizvajalcev, razen družb Fang Da, po nizkih cenah in samopovzročena škoda zaradi eksplozije v tovarni več kot dovolj za prekinitev zveze med uvozom družb Fang Da in škodo, ki jo je ta uvoz povzročil industriji Unije. |
| --- | --- |

(153)

Glede na pripombe, ki sta jih družbi Fang Da predložili po razkritju, je bila analiza vzročnosti, ki jo je izvedla Komisija, pomanjkljiva, nepopolna in je vključevala le domneve, ki niso temeljile na dejstvih. V zvezi s tem sta družbi Fang Da izrecno navedli, da sta bila uvoz kitajskih proizvajalcev, razen družb Fang Da, po nizkih cenah in samopovzročena škoda zaradi eksplozije v tovarni več kot dovolj za prekinitev zveze med uvozom družb Fang Da in škodo, ki jo je ta uvoz povzročil industriji Unije.

| (154) | Vendar ta domneva ni bila utemeljena z nobenimi dokazi, da Komisija ni ustrezno opredelila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije in jih ločila od škodljivih učinkov dampinškega uvoza. Komisija je dejansko ustrezno analizirala učinke uvoza proizvajalcev izvoznikov, razen Fang Da, kot je pojasnjeno v točki 5.2.1. Poleg tega se je uporaba podatkov iz zbirke podatkov iz člena 14(6) namesto novih podatkov o izvozu iz Kitajske, ki so bili predloženi po razkritju, že obravnavala v uvodnih izjavah 63 in 70. Podatki iz zbirke podatkov iz člena 14(6) ne podpirajo navedbe družb Fang Da, da je povečanje njunega izvoza v Unijo več kot izravnalo zmanjšanje prodaje drugih kitajskih izvoznikov. V skladu s tem je treba navedene trditve v zvezi z učinkom uvoza proizvajalcev izvoznikov, razen družb Fang Da, zavrniti. |
| --- | --- |

(154)

Vendar ta domneva ni bila utemeljena z nobenimi dokazi, da Komisija ni ustrezno opredelila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije in jih ločila od škodljivih učinkov dampinškega uvoza. Komisija je dejansko ustrezno analizirala učinke uvoza proizvajalcev izvoznikov, razen Fang Da, kot je pojasnjeno v točki 5.2.1. Poleg tega se je uporaba podatkov iz zbirke podatkov iz člena 14(6) namesto novih podatkov o izvozu iz Kitajske, ki so bili predloženi po razkritju, že obravnavala v uvodnih izjavah 63 in 70. Podatki iz zbirke podatkov iz člena 14(6) ne podpirajo navedbe družb Fang Da, da je povečanje njunega izvoza v Unijo več kot izravnalo zmanjšanje prodaje drugih kitajskih izvoznikov. V skladu s tem je treba navedene trditve v zvezi z učinkom uvoza proizvajalcev izvoznikov, razen družb Fang Da, zavrniti.

| (155) | Komisija je ustrezno analizirala tudi učinke eksplozije v tovarni industrije Unije iz točke 5.2.2 zgoraj ter sklenila, da čeprav je v letih 2011 in 2012 vplivala na industrijo Unije, ni prekinila vzročne zveze med dampinškim uvozom družb Fang Da in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Zato je treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(155)

Komisija je ustrezno analizirala tudi učinke eksplozije v tovarni industrije Unije iz točke 5.2.2 zgoraj ter sklenila, da čeprav je v letih 2011 in 2012 vplivala na industrijo Unije, ni prekinila vzročne zveze med dampinškim uvozom družb Fang Da in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Zato je treba to trditev zavrniti.

| (156) | Družbi Fang Da sta tudi navedli, da je bil učinek drugih super sladil, kot sta kalijev acesulfam in aspartam, tisti dejavnik, ki je bil pravi razlog za negativni razvoj trga Unije za natrijev ciklamat in je znatno prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, ter da bi morala Komisija ta dejavnik analizirati. Te trditve niso bile podprte z nobenimi dokazi, razen s sklicevanji na ugotovitve Komisije v postopkih v zvezi z uvozom kalijevega acesulfama in aspartama (16). |
| --- | --- |

(156)

Družbi Fang Da sta tudi navedli, da je bil učinek drugih super sladil, kot sta kalijev acesulfam in aspartam, tisti dejavnik, ki je bil pravi razlog za negativni razvoj trga Unije za natrijev ciklamat in je znatno prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, ter da bi morala Komisija ta dejavnik analizirati. Te trditve niso bile podprte z nobenimi dokazi, razen s sklicevanji na ugotovitve Komisije v postopkih v zvezi z uvozom kalijevega acesulfama in aspartama (16).

16

| (157) | Opozoriti je treba, da edini proizvajalec natrijevega ciklamata v Uniji ne proizvaja kalijevega acesulfama niti aspartama, tako da proizvajalec Unije ni bil del industrije Unije, kot je bila opredeljena v okviru dveh protidampinških postopkov v zvezi z drugimi sladili. Zato ugotovitve o učinku dampinškega uvoza kalijevega acesulfama in aspartama na položaj proizvajalcev kalijevega acesulfama in aspartama v Uniji niso povezane s položajem industrije Unije v tem postopku. V vsakem primeru bi se morala neutemeljena trditev, da je kalijev acesulfam bolj zaželen konkurenčni izdelek kot natrijev ciklamat in da znatno prispeva k škodi industrije Unije, običajno izraziti z zmanjšanjem potrošnje natrijevega ciklamata v Uniji. Kot je opisano v uvodnih izjavah 64 in 65, je bila raven potrošnje natrijevega ciklamata v Uniji v obravnavanem obdobju bolj ali manj enaka kot leta 2011, kar se ne bi zgodilo, če bi natrijev acesulfam v skladu z domnevami nadomestil natrijev ciklamat kot bolj zaželen konkurenčni izdelek. Zato se ob pomanjkanju kakršnih koli utemeljenih dokazov, ki bi izpodbijali ugotovitve Komisije iz uvodne izjave 148, trditev družb Fang Da zavrne. |
| --- | --- |

(157)

Opozoriti je treba, da edini proizvajalec natrijevega ciklamata v Uniji ne proizvaja kalijevega acesulfama niti aspartama, tako da proizvajalec Unije ni bil del industrije Unije, kot je bila opredeljena v okviru dveh protidampinških postopkov v zvezi z drugimi sladili. Zato ugotovitve o učinku dampinškega uvoza kalijevega acesulfama in aspartama na položaj proizvajalcev kalijevega acesulfama in aspartama v Uniji niso povezane s položajem industrije Unije v tem postopku. V vsakem primeru bi se morala neutemeljena trditev, da je kalijev acesulfam bolj zaželen konkurenčni izdelek kot natrijev ciklamat in da znatno prispeva k škodi industrije Unije, običajno izraziti z zmanjšanjem potrošnje natrijevega ciklamata v Uniji. Kot je opisano v uvodnih izjavah 64 in 65, je bila raven potrošnje natrijevega ciklamata v Uniji v obravnavanem obdobju bolj ali manj enaka kot leta 2011, kar se ne bi zgodilo, če bi natrijev acesulfam v skladu z domnevami nadomestil natrijev ciklamat kot bolj zaželen konkurenčni izdelek. Zato se ob pomanjkanju kakršnih koli utemeljenih dokazov, ki bi izpodbijali ugotovitve Komisije iz uvodne izjave 148, trditev družb Fang Da zavrne.

6.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (158) | Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi lahko kljub ugotovitvi o škodljivem dampingu jasno sklenila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. |
| --- | --- |

(158)

Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi lahko kljub ugotovitvi o škodljivem dampingu jasno sklenila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.

6.1   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (159) | Preiskava je pokazala, da je industrija Unije zaradi dampinškega uvoza družb Fang Da utrpela znatno škodo. Industrija Unije dejansko ni mogla v celoti izkoristiti ugodnosti uvedbe protidampinških dajatev zoper Indonezijo in druge kitajske izvoznike, vključno z zvišanjem protidampinških dajatev leta 2012. Agresivna politika oblikovanja cen in posledično povečanje tržnega deleža družb Fang Da od leta 2013 sta povzročila znatno zmanjšanje obsega prodaje in tržnega deleža industrije Unije kljub izvajanju protidampinških ukrepov za uvoz iz LRK in Indonezije. |
| --- | --- |

(159)

Preiskava je pokazala, da je industrija Unije zaradi dampinškega uvoza družb Fang Da utrpela znatno škodo. Industrija Unije dejansko ni mogla v celoti izkoristiti ugodnosti uvedbe protidampinških dajatev zoper Indonezijo in druge kitajske izvoznike, vključno z zvišanjem protidampinških dajatev leta 2012. Agresivna politika oblikovanja cen in posledično povečanje tržnega deleža družb Fang Da od leta 2013 sta povzročila znatno zmanjšanje obsega prodaje in tržnega deleža industrije Unije kljub izvajanju protidampinških ukrepov za uvoz iz LRK in Indonezije.

| (160) | Uvedba ukrepov zoper dampinški uvoz družb Fang Da bo industriji Unije predvidoma omogočila konkuriranje uvozu pod poštenimi tržnimi pogoji. To bi industrijo razbremenilo velikega cenovnega pritiska, ki ga trenutno občuti zaradi znatnega obsega uvoza družb Fang Da na trg Unije. Industrija Unije bi lahko le v teh okoliščinah zvišala svoje cene ter povečala proizvodnjo in obseg prodaje. |
| --- | --- |

(160)

Uvedba ukrepov zoper dampinški uvoz družb Fang Da bo industriji Unije predvidoma omogočila konkuriranje uvozu pod poštenimi tržnimi pogoji. To bi industrijo razbremenilo velikega cenovnega pritiska, ki ga trenutno občuti zaradi znatnega obsega uvoza družb Fang Da na trg Unije. Industrija Unije bi lahko le v teh okoliščinah zvišala svoje cene ter povečala proizvodnjo in obseg prodaje.

| (161) | Brez ukrepov bi se cenovni pritisk zaradi obsežnega dampinškega uvoza družb Fang Da predvidoma nadaljeval, zaradi česar bi se že tako zelo negotov položaj industrije Unije še poslabšal. To bi industrijo Unije nazadnje prisililo, da bi v celoti prenehala s proizvodnjo natrijevega ciklamata, kar bi pomenilo tudi izgubo delovnih mest in alternativnih virov oskrbe v Uniji. |
| --- | --- |

(161)

Brez ukrepov bi se cenovni pritisk zaradi obsežnega dampinškega uvoza družb Fang Da predvidoma nadaljeval, zaradi česar bi se že tako zelo negotov položaj industrije Unije še poslabšal. To bi industrijo Unije nazadnje prisililo, da bi v celoti prenehala s proizvodnjo natrijevega ciklamata, kar bi pomenilo tudi izgubo delovnih mest in alternativnih virov oskrbe v Uniji.

| (162) | Zato je Komisija sklenila, da bi bila uvedba protidampinških dajatev na uvoz družb Fang Da v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(162)

Zato je Komisija sklenila, da bi bila uvedba protidampinških dajatev na uvoz družb Fang Da v interesu industrije Unije.

6.2   Interes nepovezanih uvoznikov

Interes nepovezanih uvoznikov

| (163) | Komisija je prejela izpolnjena vprašalnika dveh nepovezanih uvoznikov, ki predstavljata le majhen del vsega uvoza družb Fang Da v obdobju preiskave. Eden od teh uvoznikov je tudi uporabnik, ki nekaj uvoženega natrijevega ciklamata uporablja za proizvodnjo svojih mešanic sladil, ki se potem prodajajo živilskim podjetjem in podjetjem pijač. |
| --- | --- |

(163)

Komisija je prejela izpolnjena vprašalnika dveh nepovezanih uvoznikov, ki predstavljata le majhen del vsega uvoza družb Fang Da v obdobju preiskave. Eden od teh uvoznikov je tudi uporabnik, ki nekaj uvoženega natrijevega ciklamata uporablja za proizvodnjo svojih mešanic sladil, ki se potem prodajajo živilskim podjetjem in podjetjem pijač.

| (164) | V zvezi s ponovno prodajo natrijevega ciklamata, ki ga uvozita družbi Fang Da, je Komisija ugotovila, da sta stopnji dobička nepovezanih uvoznikov nizki. Zato je mogoče pričakovati, da bi z uvedbo ukrepov ta dejavnost postala nedobičkonosna, uvozniki pa bi verjetno zamenjali dobavitelje ali bi celo prenehali opravljati povezane dejavnosti. Vendar je Komisija tudi ugotovila, da pri obeh družbah natrijev ciklamat obsega le zelo majhen del njunega skupnega prometa. Zato učinek uvedbe ukrepov na splošno dejavnost teh družb ne bi bil pomemben. V zvezi z dejavnostjo priprave mešanic ene od sodelujočih družb so bile ugotovljene tudi trdne stopnje dobička, ki bi lahko ublažile učinke protidampinških dajatev. |
| --- | --- |

(164)

V zvezi s ponovno prodajo natrijevega ciklamata, ki ga uvozita družbi Fang Da, je Komisija ugotovila, da sta stopnji dobička nepovezanih uvoznikov nizki. Zato je mogoče pričakovati, da bi z uvedbo ukrepov ta dejavnost postala nedobičkonosna, uvozniki pa bi verjetno zamenjali dobavitelje ali bi celo prenehali opravljati povezane dejavnosti. Vendar je Komisija tudi ugotovila, da pri obeh družbah natrijev ciklamat obsega le zelo majhen del njunega skupnega prometa. Zato učinek uvedbe ukrepov na splošno dejavnost teh družb ne bi bil pomemben. V zvezi z dejavnostjo priprave mešanic ene od sodelujočih družb so bile ugotovljene tudi trdne stopnje dobička, ki bi lahko ublažile učinke protidampinških dajatev.

6.3   Interes uporabnikov

Interes uporabnikov

| (165) | Z izjemo navedenega uvoznika, ki je tudi uporabnik natrijevega ciklamata, Komisija od uporabnikov ni prejela nobenih izpolnjenih vprašalnikov. |
| --- | --- |

(165)

Z izjemo navedenega uvoznika, ki je tudi uporabnik natrijevega ciklamata, Komisija od uporabnikov ni prejela nobenih izpolnjenih vprašalnikov.

| (166) | Glavni končni uporabniki zadevnega/podobnega izdelka v Uniji so v živilski industriji, industriji pijač in farmacevtski industriji. Pri prejšnji preiskavi v zvezi z uvozom natrijevega ciklamata s strani proizvajalcev, razen družb Fang Da, je bilo ugotovljeno, da natrijev ciklamat predstavlja zelo majhen delež stroškov proizvodnje. Zato se učinek uvedbe protidampinških dajatev ni štel za pomembnega. Nič ne kaže, da bi se končna uporaba znatnega deleža natrijevega ciklamata, ki ga uvozita družbi Fang Da, kakor koli razlikovala od končne uporabe natrijevega ciklamata, ki ga uvozijo drugi proizvajalci izvozniki. Ker v tej preiskavi niso sodelovali nobeni drugi predstavniki živilske industrije, industrije pijač in farmacevtske industrije, je razumno skleniti, da vpliv ukrepov v zvezi z uvozom družb Fang Da nanje ne bi bil velik. |
| --- | --- |

(166)

Glavni končni uporabniki zadevnega/podobnega izdelka v Uniji so v živilski industriji, industriji pijač in farmacevtski industriji. Pri prejšnji preiskavi v zvezi z uvozom natrijevega ciklamata s strani proizvajalcev, razen družb Fang Da, je bilo ugotovljeno, da natrijev ciklamat predstavlja zelo majhen delež stroškov proizvodnje. Zato se učinek uvedbe protidampinških dajatev ni štel za pomembnega. Nič ne kaže, da bi se končna uporaba znatnega deleža natrijevega ciklamata, ki ga uvozita družbi Fang Da, kakor koli razlikovala od končne uporabe natrijevega ciklamata, ki ga uvozijo drugi proizvajalci izvozniki. Ker v tej preiskavi niso sodelovali nobeni drugi predstavniki živilske industrije, industrije pijač in farmacevtske industrije, je razumno skleniti, da vpliv ukrepov v zvezi z uvozom družb Fang Da nanje ne bi bil velik.

| (167) | Ob upoštevanju navedene ugotovitve, da bi bila industrija Unije v primeru ukinitve ukrepov morda prisiljena prenehati s proizvodnjo natrijevega ciklamata, ter dejstva, da je na svetovni ravni le nekaj proizvajalcev natrijevega ciklamata, je verjetno, da bi ukrepi uporabnikom celo koristili, če bi ohranili proizvodnjo natrijevega ciklamata v Uniji in možnost, da izbirajo med natrijevim ciklamatom različnih konkurenčnih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(167)

Ob upoštevanju navedene ugotovitve, da bi bila industrija Unije v primeru ukinitve ukrepov morda prisiljena prenehati s proizvodnjo natrijevega ciklamata, ter dejstva, da je na svetovni ravni le nekaj proizvajalcev natrijevega ciklamata, je verjetno, da bi ukrepi uporabnikom celo koristili, če bi ohranili proizvodnjo natrijevega ciklamata v Uniji in možnost, da izbirajo med natrijevim ciklamatom različnih konkurenčnih proizvajalcev.

| (168) | Družbi Fang Da sta po razkritju navedli, da bi uvedba predlaganih dokončnih protidampinških ukrepov postavila edinega proizvajalca Unije v prevladujoč položaj na trgu, ki bi ga lahko v celoti izkoristil. |
| --- | --- |

(168)

Družbi Fang Da sta po razkritju navedli, da bi uvedba predlaganih dokončnih protidampinških ukrepov postavila edinega proizvajalca Unije v prevladujoč položaj na trgu, ki bi ga lahko v celoti izkoristil.

| (169) | V zvezi s tem je treba poudariti, da v okviru testiranja interesa Unije zadevne zainteresirane strani niso predložile nobenih pripomb o vprašanjih konkurence v skladu s členom 21 osnovne uredbe. Nobenih pripomb v zvezi s tem zlasti niso predložili nobeni uporabniki Unije. |
| --- | --- |

(169)

V zvezi s tem je treba poudariti, da v okviru testiranja interesa Unije zadevne zainteresirane strani niso predložile nobenih pripomb o vprašanjih konkurence v skladu s členom 21 osnovne uredbe. Nobenih pripomb v zvezi s tem zlasti niso predložili nobeni uporabniki Unije.

| (170) | Poleg tega je kljub obstoječim protidampinškim ukrepom zoper uvoz kitajskih proizvajalcev izvoznikov, razen družb Fang Da, obseg tega uvoza še naprej velik, pri čemer je njegov tržni delež še vedno znatno večji od tržnega deleža industrije Unije. Zato ni verjetno, da bi industrija Unije lahko zavzela prevladujoč položaj na trgu Unije ali ga izkoristila. Navedene trditve družb Fang Da so se torej zavrnile. |
| --- | --- |

(170)

Poleg tega je kljub obstoječim protidampinškim ukrepom zoper uvoz kitajskih proizvajalcev izvoznikov, razen družb Fang Da, obseg tega uvoza še naprej velik, pri čemer je njegov tržni delež še vedno znatno večji od tržnega deleža industrije Unije. Zato ni verjetno, da bi industrija Unije lahko zavzela prevladujoč položaj na trgu Unije ali ga izkoristila. Navedene trditve družb Fang Da so se torej zavrnile.

6.4   Sklep o interesu Unije

Sklep o interesu Unije

| (171) | Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da ni utemeljenih razlogov, zaradi katerih uvedba ukrepov za uvoz zadevnega izdelka s strani družb Fang Da ne bi bila v interesu Unije. |
| --- | --- |

(171)

Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da ni utemeljenih razlogov, zaradi katerih uvedba ukrepov za uvoz zadevnega izdelka s strani družb Fang Da ne bi bila v interesu Unije.

7.   DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (172) | Glede na sklepe Komisije o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti dokončne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(172)

Glede na sklepe Komisije o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti dokončne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.

7.1   Stopnja odprave škode (stopnja škode)

Stopnja odprave škode (stopnja škode)

| (173) | Pri določitvi stopnje ukrepov je Komisija najprej določila višino dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(173)

Pri določitvi stopnje ukrepov je Komisija najprej določila višino dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (174) | Škoda bi bila odpravljena, če bi industrija Unije lahko krila svoje stroške proizvodnje in ustvarila dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga taka industrija v tem sektorju od prodaje podobnega izdelka na trgu Unije lahko razumno ustvarila v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(174)

Škoda bi bila odpravljena, če bi industrija Unije lahko krila svoje stroške proizvodnje in ustvarila dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga taka industrija v tem sektorju od prodaje podobnega izdelka na trgu Unije lahko razumno ustvarila v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza.

| (175) | V celotnem obravnavanem obdobju niso taki pogoji prevladovali niti eno leto. Ker je imela industrija Unije skoraj desetletje dvomestne izgube, velja enako za obdobje pred obravnavanim obdobjem. |
| --- | --- |

(175)

V celotnem obravnavanem obdobju niso taki pogoji prevladovali niti eno leto. Ker je imela industrija Unije skoraj desetletje dvomestne izgube, velja enako za obdobje pred obravnavanim obdobjem.

| (176) | Proizvajalec Unije je predlagal 10-odstotni ciljni dobiček. Zaradi ugotovitev iz uvodne izjave 175 zgoraj in ker proizvajalec Unije ni mogel dokazati, da je ta znesek mogoče doseči pod običajnimi konkurenčnimi pogoji na trgu za natrijev ciklamat, ki je blago, za katerega je trg dozorel, tega zneska ni mogoče sprejeti kot ciljni dobiček. |
| --- | --- |

(176)

Proizvajalec Unije je predlagal 10-odstotni ciljni dobiček. Zaradi ugotovitev iz uvodne izjave 175 zgoraj in ker proizvajalec Unije ni mogel dokazati, da je ta znesek mogoče doseči pod običajnimi konkurenčnimi pogoji na trgu za natrijev ciklamat, ki je blago, za katerega je trg dozorel, tega zneska ni mogoče sprejeti kot ciljni dobiček.

| (177) | Zato se je Komisija vrnila k ciljnim dobičkom, ki so se uporabili v drugih preiskavah v zvezi s tako industrijo v sektorju. Komisija je v nedavni protidampinški preiskavi v zvezi z drugim sladilom, tj. aspartamom, v začasni fazi (17) ugotovila, da 5- do 10-odstotni ciljni dobiček (zaradi zaupnosti je naveden razpon) ustreza ciljem, ki jih industrija Unije lahko doseže pod običajnimi tržnimi pogoji in na podlagi učinkovite konkurence. Zato Komisija ugotavlja, da je ta ciljni dobiček razumno uporabiti tudi v trenutni preiskavi. |
| --- | --- |

(177)

Zato se je Komisija vrnila k ciljnim dobičkom, ki so se uporabili v drugih preiskavah v zvezi s tako industrijo v sektorju. Komisija je v nedavni protidampinški preiskavi v zvezi z drugim sladilom, tj. aspartamom, v začasni fazi (17) ugotovila, da 5- do 10-odstotni ciljni dobiček (zaradi zaupnosti je naveden razpon) ustreza ciljem, ki jih industrija Unije lahko doseže pod običajnimi tržnimi pogoji in na podlagi učinkovite konkurence. Zato Komisija ugotavlja, da je ta ciljni dobiček razumno uporabiti tudi v trenutni preiskavi.

17

| (178) | Na tej podlagi je Komisija neškodljivo ceno podobnega izdelka za industrijo Unije izračunala tako, da je stroškom proizvodnje proizvajalca Unije v obdobju preiskave prištela ciljno stopnjo dobička. |
| --- | --- |

(178)

Na tej podlagi je Komisija neškodljivo ceno podobnega izdelka za industrijo Unije izračunala tako, da je stroškom proizvodnje proizvajalca Unije v obdobju preiskave prištela ciljno stopnjo dobička.

| (179) | Nato je na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno zadevnih proizvajalcev izvoznikov določila stopnjo odprave škode, ustrezno prilagojeno glede na stroške uvoza in carinske dajatve, kot je bila ugotovljena za izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen, in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki so ga proizvajalci Unije v obdobju preiskave prodajali na trgu Unije. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF. V skladu s tem je bila stopnja škode za proizvajalce izvoznike določena na 61,6 %. |
| --- | --- |

(179)

Nato je na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno zadevnih proizvajalcev izvoznikov določila stopnjo odprave škode, ustrezno prilagojeno glede na stroške uvoza in carinske dajatve, kot je bila ugotovljena za izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen, in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki so ga proizvajalci Unije v obdobju preiskave prodajali na trgu Unije. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF. V skladu s tem je bila stopnja škode za proizvajalce izvoznike določena na 61,6 %.

| (180) | Zadevni proizvajalec izvoznik je po razkritju trdil, da se ciljni dobiček, ki se je uporabil pri izračunu odprave škode, ni razkril. Vendar je Komisija v svojem razkritju jasno obrazložila, da lahko ciljni dobiček, kot je opisan v uvodni izjavi 177, zaradi zaupnosti navede le kot razpon, in navedla sklic na zakonodajni akt, v katerem je to podrobneje pojasnjeno. Ciljni dobiček se je razkril kot znaten razpon, ker bi se z navedbo točnega ciljnega dobička razkrile zaupne informacije edinega proizvajalca aspartama v Uniji. Zato je treba trditev družb Fang Da zavrniti. |
| --- | --- |

(180)

Zadevni proizvajalec izvoznik je po razkritju trdil, da se ciljni dobiček, ki se je uporabil pri izračunu odprave škode, ni razkril. Vendar je Komisija v svojem razkritju jasno obrazložila, da lahko ciljni dobiček, kot je opisan v uvodni izjavi 177, zaradi zaupnosti navede le kot razpon, in navedla sklic na zakonodajni akt, v katerem je to podrobneje pojasnjeno. Ciljni dobiček se je razkril kot znaten razpon, ker bi se z navedbo točnega ciljnega dobička razkrile zaupne informacije edinega proizvajalca aspartama v Uniji. Zato je treba trditev družb Fang Da zavrniti.

| (181) | Po razkritju sta družbi Fang Da navedli, da ob upoštevanju dejstva, da je industrija Unije skoraj desetletje imela dvomestne izgube, ciljni dobiček ali najvišja raven dobička, ki bi jo proizvajalec Unije predvidoma lahko dosegel, če ne bi bilo domnevnega dampinškega uvoza, znaša – 10 %. Opozoriti je treba, da znesek – 10 % ni dobiček, temveč izguba, zato bi bilo nesmiselno in v nasprotju s kakršnim koli gospodarskim razmišljanjem uporabiti izgubo kot ciljni dobiček, saj se škoda s tem ne bi odpravila. Poleg tega dejstvo, da je industrija Unije utrpela izgube zaradi podaljšanega obdobja dampinškega uvoza tudi s strani drugih proizvajalcev izvoznikov, razen družb Fang Da, upravičuje uporabo stopnje dobička, ki je bila pred kratkim opredeljena v tem sektorju, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 177. Komisija je v uvodnih izjavah 174 do 177 že pojasnila, zakaj je v tej preiskavi uporabila ciljni dobiček, ki je bil nižji od obeh ciljnih dobičkov, ki ju je predlagal proizvajalec Unije, in ciljnega dobička, uporabljenega v protidampinškem postopku v zvezi z drugimi proizvajalci izvozniki natrijevega ciklamata. Na podlagi navedenega je treba skleniti, da nič ne dokazuje, da je bila izbira ciljnega dobička s strani Komisije nerazumna, zato je treba trditev družb Fang Da zavrniti. |
| --- | --- |

(181)

Po razkritju sta družbi Fang Da navedli, da ob upoštevanju dejstva, da je industrija Unije skoraj desetletje imela dvomestne izgube, ciljni dobiček ali najvišja raven dobička, ki bi jo proizvajalec Unije predvidoma lahko dosegel, če ne bi bilo domnevnega dampinškega uvoza, znaša – 10 %. Opozoriti je treba, da znesek – 10 % ni dobiček, temveč izguba, zato bi bilo nesmiselno in v nasprotju s kakršnim koli gospodarskim razmišljanjem uporabiti izgubo kot ciljni dobiček, saj se škoda s tem ne bi odpravila. Poleg tega dejstvo, da je industrija Unije utrpela izgube zaradi podaljšanega obdobja dampinškega uvoza tudi s strani drugih proizvajalcev izvoznikov, razen družb Fang Da, upravičuje uporabo stopnje dobička, ki je bila pred kratkim opredeljena v tem sektorju, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 177. Komisija je v uvodnih izjavah 174 do 177 že pojasnila, zakaj je v tej preiskavi uporabila ciljni dobiček, ki je bil nižji od obeh ciljnih dobičkov, ki ju je predlagal proizvajalec Unije, in ciljnega dobička, uporabljenega v protidampinškem postopku v zvezi z drugimi proizvajalci izvozniki natrijevega ciklamata. Na podlagi navedenega je treba skleniti, da nič ne dokazuje, da je bila izbira ciljnega dobička s strani Komisije nerazumna, zato je treba trditev družb Fang Da zavrniti.

7.2   Dokončni ukrepi

Dokončni ukrepi

| (182) | Za uvoz natrijevega ciklamata, ki ga proizvajata in izvažata družbi Fang Da, bi bilo treba uvesti protidampinške ukrepe v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 9(4) osnovne uredbe. Komisija je primerjala stopnje škode in stopnje dampinga. Višino dajatve bi bilo treba določiti na nižji od obeh ravni (dampinga in škode). |
| --- | --- |

(182)

Za uvoz natrijevega ciklamata, ki ga proizvajata in izvažata družbi Fang Da, bi bilo treba uvesti protidampinške ukrepe v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 9(4) osnovne uredbe. Komisija je primerjala stopnje škode in stopnje dampinga. Višino dajatve bi bilo treba določiti na nižji od obeh ravni (dampinga in škode).

| (183) | Glede na obliko ukrepov je bilo sklenjeno, da bi morala protidampinška dajatev imeti enako obliko kot dajatve, uvedene z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/1160 (18) o uvozu drugih proizvajalcev izvoznikov iz LRK in Indonezije. Za zagotovitev učinkovitosti ukrepov in odvračanja od manipulacije cen se je štelo za primerno, da se uvede dajatev v obliki določenega zneska na kilogram. |
| --- | --- |

(183)

Glede na obliko ukrepov je bilo sklenjeno, da bi morala protidampinška dajatev imeti enako obliko kot dajatve, uvedene z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/1160 (18) o uvozu drugih proizvajalcev izvoznikov iz LRK in Indonezije. Za zagotovitev učinkovitosti ukrepov in odvračanja od manipulacije cen se je štelo za primerno, da se uvede dajatev v obliki določenega zneska na kilogram.

18

| (184) | Na podlagi navedenega bi morale protidampinške stopnje dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carine, temeljiti na stopnji škode in znašati:









  Družba | Stopnja dampinga | Stopnja škode | Stopnja dokončne protidampinške dajatve | Dokončna protidampinška dajatev (euro na kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Ljudska republika Kitajska | 88,7 % | 61,6 % | 61,6 % | 1,17 EUR |
| Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Ljudska republika Kitajska | 88,7 % | 61,6 % | 61,6 % | 1,17 EUR |

(184)

Na podlagi navedenega bi morale protidampinške stopnje dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carine, temeljiti na stopnji škode in znašati:

Družba

Stopnja dampinga

Stopnja škode

Stopnja dokončne protidampinške dajatve

Dokončna protidampinška dajatev (euro na kg)

Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Ljudska republika Kitajska

88,7 %

61,6 %

61,6 %

1,17 EUR

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Ljudska republika Kitajska

88,7 %

61,6 %

61,6 %

1,17 EUR

| (185) | Stopnja protidampinške dajatve za posamezno družbo iz te uredbe je bila določena na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato so izražale stanje, v katerem je bila ta družba med to preiskavo. Ta stopnja dajatev velja izključno za uvoz zadevnega izdelka, ki ima poreklo v zadevni državi in ga je proizvedla poimensko navedena pravna oseba. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, se še naprej uporabljajo stopnje dajatve iz člena 1 Izvedbene uredbe (EU) 2016/1160. |
| --- | --- |

(185)

Stopnja protidampinške dajatve za posamezno družbo iz te uredbe je bila določena na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato so izražale stanje, v katerem je bila ta družba med to preiskavo. Ta stopnja dajatev velja izključno za uvoz zadevnega izdelka, ki ima poreklo v zadevni državi in ga je proizvedla poimensko navedena pravna oseba. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, se še naprej uporabljajo stopnje dajatve iz člena 1 Izvedbene uredbe (EU) 2016/1160.

| (186) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (ES) št. 1225/2009 – |
| --- | --- |

(186)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (ES) št. 1225/2009 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Dokončna protidampinška dajatev se uvede na uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki ga proizvajata družbi Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited in Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, trenutno uvrščen pod oznako KN ex 2929 90 00 (oznaka TARIC 2929900010).

2.   Stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajata spodaj navedeni družbi, so:

| Družba | Dokončna protidampinška dajatev (euro na kg) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Ljudska republika Kitajska | 1,17 EUR | A471 |
| Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Ljudska republika Kitajska | 1,17 EUR | A472 |

Družba

Dokončna protidampinška dajatev (euro na kg)

Dodatna oznaka TARIC

Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Ljudska republika Kitajska

1,17 EUR

A471

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Ljudska republika Kitajska

1,17 EUR

A472

3.   V primerih, ko se blago uniči še pred vstopom v prost promet in se zato dejanska plačana ali plačljiva cena pri določanju carinske vrednosti porazdeli skladno s členom 131 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 2015/2447 (19), se znesek protidampinške dajatve, izračunan na podlagi odstavka 2 tega člena, zmanjša za odstotek, ki ustreza porazdelitvi dejansko plačane ali plačljive cene.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo ustrezni veljavni carinski predpisi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. julija 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 435/2004 z dne 8. marca 2004 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Indonezije (UL L 72, 11.3.2004, str. 1).

2

(3)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 492/2010 z dne 3. junija 2010 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Indonezije na osnovi pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 (UL L 140, 8.6.2010, str. 2).

3

(4)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 398/2012 z dne 7. maja 2012 o spremembi Uredbe (EU) št. 492/2010 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz, med drugim, Ljudske republike Kitajske (UL L 124, 11.5.2012, str. 1).

4

(5)  WT/DS295/AB/R, 29. november 2005, AB-2005-6.

5

(6)  Obvestilo o začetku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, omejenega na dva kitajska proizvajalca izvoznika, družbo Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited in družbo Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, in začetku pregleda protidampinških ukrepov za uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL C 50, 17.2.2011, str. 9).

6

(7)  Sklep Komisije z dne 4. aprila 2012 o ustavitvi protidampinškega postopka v zvezi z uvozom natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, omejenega na dva kitajska proizvajalca izvoznika, družbo Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited in družbo Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (2012/185/EU) (UL L 99, 5.4.2012, str. 33).

7

(8)  Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za natrijev ciklamat s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Indonezije (UL C 189, 6.6.2015, str. 2).

8

(9)  Obvestilo o začetku protidampinškega postopka za uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, omejenega na družbi Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited in Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (UL C 264, 12.8.2015, str. 32).

9

(10)  Sodba Sodišča z dne 18. septembra 2012 v zadevi T-156/11, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd proti Svetu Evropske unije, EU:T:2012:431, točka 84.

10

(11)  Glej opombo 4.

11

(12)  Glej opombo 4.

12

(13)  Glej opombo 3.

13

(14)  Zbirka podatkov iz člena 14(6) vključuje podatke o uvozu izdelkov, ki so predmet protidampinških ali protisubvencijskih ukrepov ali preiskav, iz držav in s strani proizvajalcev izvoznikov, ki jih zadeva postopek, ter iz drugih tretjih držav in s strani drugih proizvajalcev izvoznikov na ravni 10-mestnih oznak TARIC in dodatnih oznak TARIC.

14

(15)  V nasprotju s prodajo, navedeno v preglednici 5, skupna prodaja iz te uvodne izjave vključuje prodajo natrijevega ciklamata, ki ga je proizvedla industrija Unije, in natrijevega ciklamata, proizvedenega iz surovin, uvoženih v letih 2011 in 2012, na trgu Unije in izvoznih trgih.

15

(16)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1963 z dne 30. oktobra 2015 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz kalijevega acesulfama s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 287, 31.10.2015, str. 52) in Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/262 z dne 25. februarja 2016 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz aspartama s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 50, 26.2.2016, str. 4).

16

(17)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/262.

17

(18)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1160 z dne 15. julija 2016 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Indonezije na osnovi pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 (Glej stran 49 tega Uradnega lista).

18

(19)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 558).

19

---

| 16.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 192/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 192/49

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1160

z dne 15. julija 2016

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Indonezije na osnovi pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   Prejšnje preiskave in veljavni ukrepi

Prejšnje preiskave in veljavni ukrepi

| (1) | Svet je po protidampinški preiskavi v skladu s členom 5 osnovne uredbe z Uredbo (ES) št. 435/2004 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) in Indonezije. Prvotni ukrepi so se pozneje obravnavali v okviru različnih preiskav v zvezi s pregledom (3). Na podlagi tega stopnja dajatve za poimensko navedenega indonezijskega proizvajalca znaša 0,24 EUR/kg, pri čemer se za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo drugi indonezijski proizvajalci, uvede stopnja preostale dajatve 0,27 EUR/kg, medtem ko stopnja dajatve v LRK znaša med 0 in 0,23 EUR/kg za poimensko navedene kitajske proizvajalce, stopnja preostale dajatve, ki se uvede za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo drugi kitajski proizvajalci, pa 0,26 EUR/kg („veljavni ukrepi“). |
| --- | --- |

(1)

Svet je po protidampinški preiskavi v skladu s členom 5 osnovne uredbe z Uredbo (ES) št. 435/2004 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) in Indonezije. Prvotni ukrepi so se pozneje obravnavali v okviru različnih preiskav v zvezi s pregledom (3). Na podlagi tega stopnja dajatve za poimensko navedenega indonezijskega proizvajalca znaša 0,24 EUR/kg, pri čemer se za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo drugi indonezijski proizvajalci, uvede stopnja preostale dajatve 0,27 EUR/kg, medtem ko stopnja dajatve v LRK znaša med 0 in 0,23 EUR/kg za poimensko navedene kitajske proizvajalce, stopnja preostale dajatve, ki se uvede za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo drugi kitajski proizvajalci, pa 0,26 EUR/kg („veljavni ukrepi“).

2

3

| (2) | Veljavni ukrepi se uporabljajo za ves uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz LRK in Indonezije, razen za uvoz natrijevega ciklamata, ki ga proizvajata kitajska proizvajalca izvoznika Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited in Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited. Za ti družbi je bila prvotno določena ničelna stopnja dajatve, saj zanju ni bil ugotovljen damping (4). |
| --- | --- |

(2)

Veljavni ukrepi se uporabljajo za ves uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz LRK in Indonezije, razen za uvoz natrijevega ciklamata, ki ga proizvajata kitajska proizvajalca izvoznika Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited in Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited. Za ti družbi je bila prvotno določena ničelna stopnja dajatve, saj zanju ni bil ugotovljen damping (4).

4

| (3) | V skladu s poročilom pritožbenega organa STO v zadevi Mehika – dokončni protidampinški ukrepi za goveje meso in riž („poročilo pritožbenega organa STO“) se kitajska proizvajalca izvoznika Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited in Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited nista proučila v okviru poznejših pregledov ukrepov, uvedenih z Uredbo (ES) št. 435/2004, in veljavni ukrepi se v zvezi z njima ne uporabljajo. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s poročilom pritožbenega organa STO v zadevi Mehika – dokončni protidampinški ukrepi za goveje meso in riž („poročilo pritožbenega organa STO“) se kitajska proizvajalca izvoznika Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited in Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited nista proučila v okviru poznejših pregledov ukrepov, uvedenih z Uredbo (ES) št. 435/2004, in veljavni ukrepi se v zvezi z njima ne uporabljajo.

1.2   Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

| (4) | Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnih protidampinških ukrepov (5)6. marca 2015 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je vložil Productos Aditivos S.A., ki je edini proizvajalec natrijevega ciklamata v Uniji in zato predstavlja 100 % celotne proizvodnje v Uniji. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnih protidampinških ukrepov (5)6. marca 2015 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je vložil Productos Aditivos S.A., ki je edini proizvajalec natrijevega ciklamata v Uniji in zato predstavlja 100 % celotne proizvodnje v Uniji.

5

| (5) | Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi iztek veljavnosti dokončnih protidampinških ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje in ponovitev dampinga ter škode za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi iztek veljavnosti dokončnih protidampinških ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje in ponovitev dampinga ter škode za industrijo Unije.

| (6) | Komisija je po posvetu s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in zato 6. junija 2015 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (6) („obvestilo o začetku“), napovedala začetek pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je po posvetu s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in zato 6. junija 2015 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (6) („obvestilo o začetku“), napovedala začetek pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

Uradnem listu Evropske unije

6

| (7) | Komisija je 12. avgusta 2015 začela tudi preiskavo v skladu s členom 5 osnovne uredbe v zvezi z uvozom enakega izdelka, ki ga proizvajata ter v Unijo izvažata družbi Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited in Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited (obe družbi se skupaj navajata kot „Fang Da“) („vzporedna preiskava v skladu s členom 5“) (7). Uvoz družb Fang Da ni zajet v preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 12. avgusta 2015 začela tudi preiskavo v skladu s členom 5 osnovne uredbe v zvezi z uvozom enakega izdelka, ki ga proizvajata ter v Unijo izvažata družbi Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited in Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited (obe družbi se skupaj navajata kot „Fang Da“) („vzporedna preiskava v skladu s členom 5“) (7). Uvoz družb Fang Da ni zajet v preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa.

7

1.3   Zainteresirane strani

Zainteresirane strani

| (8) | Komisija je v obvestilu o začetku pozvala zainteresirane strani, naj se javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave izrecno obvestila pritožnika, znane proizvajalce izvoznike, kitajske in indonezijske organe, znane uvoznike, dobavitelje, uporabnike in trgovce, za katere je znano, da jih to zadeva, ter jih pozvala k sodelovanju. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je v obvestilu o začetku pozvala zainteresirane strani, naj se javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave izrecno obvestila pritožnika, znane proizvajalce izvoznike, kitajske in indonezijske organe, znane uvoznike, dobavitelje, uporabnike in trgovce, za katere je znano, da jih to zadeva, ter jih pozvala k sodelovanju.

| (9) | Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(9)

Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

1.3.1   Proizvajalci iz primerljive države

Proizvajalci iz primerljive države

| (10) | Komisija je v zvezi z uvozom iz LRK v obvestilu o začetku obvestila zainteresirane strani, da namerava uporabiti Indonezijo kot tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“) v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je v zvezi z uvozom iz LRK v obvestilu o začetku obvestila zainteresirane strani, da namerava uporabiti Indonezijo kot tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“) v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe.

| (11) | Glede na razpoložljive statistične podatke (glej uvodno izjavo 32 spodaj) je o začetku preiskave obvestila tudi organe Združene države Amerike („ZDA“) ter jih pozvala, naj predložijo imena in identitete proizvajalcev natrijevega ciklamata v ZDA, če obstajajo. Opredeljeni niso bili nobeni proizvajalci natrijevega ciklamata iz ZDA. V dokumentaciji ni nobenih dokazov o morebitni proizvodnji natrijevega ciklamata v drugih tretjih državah. |
| --- | --- |

(11)

Glede na razpoložljive statistične podatke (glej uvodno izjavo 32 spodaj) je o začetku preiskave obvestila tudi organe Združene države Amerike („ZDA“) ter jih pozvala, naj predložijo imena in identitete proizvajalcev natrijevega ciklamata v ZDA, če obstajajo. Opredeljeni niso bili nobeni proizvajalci natrijevega ciklamata iz ZDA. V dokumentaciji ni nobenih dokazov o morebitni proizvodnji natrijevega ciklamata v drugih tretjih državah.

1.3.2   Vzorčenje

Vzorčenje

| (12) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

—   Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (13) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je Productos Aditivos S.A. edini proizvajalec natrijevega ciklamata v Uniji in zato predstavlja 100 % celotne proizvodnje v Uniji. Zato vzorčenje ni bilo potrebno. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je Productos Aditivos S.A. edini proizvajalec natrijevega ciklamata v Uniji in zato predstavlja 100 % celotne proizvodnje v Uniji. Zato vzorčenje ni bilo potrebno.

—   Vzorčenje uvoznikov

| (14) | Nepovezane uvoznike je prosila, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku, da bi se odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec. |
| --- | --- |

(14)

Nepovezane uvoznike je prosila, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku, da bi se odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec.

| (15) | Ker je zahtevane informacije predložil le en nepovezan uvoznik, vzorčenje nepovezanih uvoznikov ni bilo potrebno. |
| --- | --- |

(15)

Ker je zahtevane informacije predložil le en nepovezan uvoznik, vzorčenje nepovezanih uvoznikov ni bilo potrebno.

—   Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v LRK in Indoneziji

| (16) | Glede na omejeno število znanih proizvajalcev izvoznikov v zadevnih državah vzorčenje proizvajalcev izvoznikov ni bilo predvideno. |
| --- | --- |

(16)

Glede na omejeno število znanih proizvajalcev izvoznikov v zadevnih državah vzorčenje proizvajalcev izvoznikov ni bilo predvideno.

1.3.3   Izpolnjeni vprašalniki in preveritveni obiski

Izpolnjeni vprašalniki in preveritveni obiski

| (17) | Komisija je poslala vprašalnike edinemu proizvajalcu Unije, vsem znanim proizvajalcem izvoznikom v LRK in Indoneziji, enemu nepovezanemu uvozniku Unije in enemu uporabniku Unije, ki so izrazili zanimanje za preiskavo. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je poslala vprašalnike edinemu proizvajalcu Unije, vsem znanim proizvajalcem izvoznikom v LRK in Indoneziji, enemu nepovezanemu uvozniku Unije in enemu uporabniku Unije, ki so izrazili zanimanje za preiskavo.

| (18) | Vprašalnik je izpolnil edini proizvajalec Unije, en uporabnik Unije pa ga je delno izpolnil. Vprašalnika niso izpolnili nepovezani uvozniki v Uniji niti proizvajalci izvozniki v LRK in Indoneziji. |
| --- | --- |

(18)

Vprašalnik je izpolnil edini proizvajalec Unije, en uporabnik Unije pa ga je delno izpolnil. Vprašalnika niso izpolnili nepovezani uvozniki v Uniji niti proizvajalci izvozniki v LRK in Indoneziji.

| (19) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in nastale škode ter ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski na podlagi člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb: | proizvajalec Unije







  — | Productos Aditivos S.A., Barcelona, Španija. |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in nastale škode ter ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski na podlagi člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

proizvajalec Unije

proizvajalec Unije

—

Productos Aditivos S.A., Barcelona, Španija.

1.4   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

| (20) | Preiskava verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga je zajela obdobje od 1. aprila 2014 do 31. marca 2015 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2011 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(20)

Preiskava verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga je zajela obdobje od 1. aprila 2014 do 31. marca 2015 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2011 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“).

1.5   Razkritje

Razkritje

| (21) | Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bilo predvideno, da se ohranijo veljavni dokončni protidampinški ukrepi. Stranem je bilo odobreno tudi obdobje, v katerem so lahko predložile svoja stališča v zvezi s tem razkritjem. Po razkritju ni nobena stran predložila pripomb. |
| --- | --- |

(21)

Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bilo predvideno, da se ohranijo veljavni dokončni protidampinški ukrepi. Stranem je bilo odobreno tudi obdobje, v katerem so lahko predložile svoja stališča v zvezi s tem razkritjem. Po razkritju ni nobena stran predložila pripomb.

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

Zadevni izdelek

| (22) | Zadevni izdelek je natrijev ciklamat s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Indonezije („zadevni državi“), trenutno uvrščen pod oznako KN ex 2929 90 00 (oznaka TARIC 2929900010) („zadevni izdelek“). |
| --- | --- |

(22)

Zadevni izdelek je natrijev ciklamat s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Indonezije („zadevni državi“), trenutno uvrščen pod oznako KN ex 2929 90 00 (oznaka TARIC 2929900010) („zadevni izdelek“).

| (23) | Natrijev ciklamat je izdelek, ki se uporablja kot živilski aditiv, živilska industrija in proizvajalci nizkokaloričnih in dietetičnih namiznih sladil pa ga splošno uporabljajo kot sladilo. Majhne količine se uporabljajo tudi v farmacevtski industriji. |
| --- | --- |

(23)

Natrijev ciklamat je izdelek, ki se uporablja kot živilski aditiv, živilska industrija in proizvajalci nizkokaloričnih in dietetičnih namiznih sladil pa ga splošno uporabljajo kot sladilo. Majhne količine se uporabljajo tudi v farmacevtski industriji.

| (24) | Natrijev ciklamat je kemično čista snov. Vendar tako kot vsaka čista kemikalija lahko vsebuje majhen delež nečistoč v količinah mg/kg izdelka. Vsebnost nečistoč, ki jo določa zakonodaja Unije, opredeljuje kakovost natrijevega ciklamata. Natrijev ciklamat se pojavlja v dveh različnih oblikah: hidriran (HC) s 15 % vlage in brezvodni (AC) z vsebnostjo vlage do 1 %. Ti obliki natrijevega ciklamata imata enake glavne značilnosti in uporabe. Razlikujeta se le po sladkosti, pri čemer je vrsta HC manj sladka zaradi vsebnosti vode. Iz istega razloga se razlikujeta tudi ceni. Natrijev ciklamat v obliki AC je dražji kot v obliki HC. Zato bi bilo treba za namene tega postopka obe obliki obravnavati kot en izdelek. |
| --- | --- |

(24)

Natrijev ciklamat je kemično čista snov. Vendar tako kot vsaka čista kemikalija lahko vsebuje majhen delež nečistoč v količinah mg/kg izdelka. Vsebnost nečistoč, ki jo določa zakonodaja Unije, opredeljuje kakovost natrijevega ciklamata. Natrijev ciklamat se pojavlja v dveh različnih oblikah: hidriran (HC) s 15 % vlage in brezvodni (AC) z vsebnostjo vlage do 1 %. Ti obliki natrijevega ciklamata imata enake glavne značilnosti in uporabe. Razlikujeta se le po sladkosti, pri čemer je vrsta HC manj sladka zaradi vsebnosti vode. Iz istega razloga se razlikujeta tudi ceni. Natrijev ciklamat v obliki AC je dražji kot v obliki HC. Zato bi bilo treba za namene tega postopka obe obliki obravnavati kot en izdelek.

2.2   Podobni izdelek

Podobni izdelek

| (25) | Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti ter enake osnovne uporabe:






  — | zadevni izdelek, |
| --- | --- | --- |

(25)

Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti ter enake osnovne uporabe:

—

zadevni izdelek,

| — | izdelek, ki ga proizvajalci izvozniki proizvajajo in prodajajo na domačem trgu LRK in Indonezije, |
| --- | --- |

—

izdelek, ki ga proizvajalci izvozniki proizvajajo in prodajajo na domačem trgu LRK in Indonezije,

| — | izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije. |
| --- | --- |

—

izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

| (26) | Komisija je zato sklenila, da so navedeni izdelki podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je zato sklenila, da so navedeni izdelki podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

3.1   LRK

LRK

3.1.1   Uvodne opombe

Uvodne opombe

| (27) | V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je damping prisoten in ali obstaja verjetnost, da se bo damping zaradi izteka veljavnosti obstoječih ukrepov nadaljeval ali ponovil. |
| --- | --- |

(27)

V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je damping prisoten in ali obstaja verjetnost, da se bo damping zaradi izteka veljavnosti obstoječih ukrepov nadaljeval ali ponovil.

| (28) | Čeprav je bil uvoz zadevnega izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znaten, nobeden od kitajskih proizvajalcev izvoznikov, za katere veljajo ukrepi, ni sodeloval v tej preiskavi. Zato so spodaj navedene ugotovitve glede verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga temeljile na statističnih podatkih in podatkih iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa. |
| --- | --- |

(28)

Čeprav je bil uvoz zadevnega izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znaten, nobeden od kitajskih proizvajalcev izvoznikov, za katere veljajo ukrepi, ni sodeloval v tej preiskavi. Zato so spodaj navedene ugotovitve glede verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga temeljile na statističnih podatkih in podatkih iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa.

3.1.2   Damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom

Damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom

3.1.2.1   Primerljiva država

| (29) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se je z ustrezno skrbnostjo opredelila tretja država s tržnim gospodarstvom za določitev normalne vrednosti na podlagi cen ali računsko določene vrednosti. |
| --- | --- |

(29)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se je z ustrezno skrbnostjo opredelila tretja država s tržnim gospodarstvom za določitev normalne vrednosti na podlagi cen ali računsko določene vrednosti.

| (30) | Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani obvestila, da namerava uporabiti Indonezijo kot primerno primerljivo državo, in jih pozvala, naj predložijo pripombe. Prejela ni nobenih pripomb. Komisija je k sodelovanju pozvala proizvajalce iz Indonezije. Dopisi in ustrezni vprašalniki so bili poslani vsem znanim indonezijskim proizvajalcem izvoznikom. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani obvestila, da namerava uporabiti Indonezijo kot primerno primerljivo državo, in jih pozvala, naj predložijo pripombe. Prejela ni nobenih pripomb. Komisija je k sodelovanju pozvala proizvajalce iz Indonezije. Dopisi in ustrezni vprašalniki so bili poslani vsem znanim indonezijskim proizvajalcem izvoznikom.

| (31) | Odzval se je en indonezijski proizvajalec izvoznik, ki je predložil zelo nepopolno izpolnjen vprašalnik. Komisija ni prejela odgovora na naknadni dopis, v katerem je družbo pozvala, naj dopolni svoj odgovor. Skupni prejeti podatki so bili tako nepopolni, da jih ni bilo mogoče uporabiti za določitev normalne vrednosti. Zato se indonezijski proizvajalec izvoznik ni mogel več obravnavati kot sodelujoči proizvajalec izvoznik. Indonezija torej ni zagotovila sodelovanja. |
| --- | --- |

(31)

Odzval se je en indonezijski proizvajalec izvoznik, ki je predložil zelo nepopolno izpolnjen vprašalnik. Komisija ni prejela odgovora na naknadni dopis, v katerem je družbo pozvala, naj dopolni svoj odgovor. Skupni prejeti podatki so bili tako nepopolni, da jih ni bilo mogoče uporabiti za določitev normalne vrednosti. Zato se indonezijski proizvajalec izvoznik ni mogel več obravnavati kot sodelujoči proizvajalec izvoznik. Indonezija torej ni zagotovila sodelovanja.

| (32) | Po podatkih, ki so na voljo Komisiji, se zadevni izdelek proizvaja samo v Uniji in dveh zadevnih državah. Vendar se je zadevni izdelek glede na statistične podatke Eurostata v obravnavanem obdobju v omejenih količinah izvažal iz Združenih držav Amerike („ZDA“) v Unijo. Ker je uporaba natrijevega ciklamata v ZDA prepovedana, je bil to najverjetneje primer napačne razvrstitve. Kljub temu je Komisija stopila v stik z organi ZDA, da bi opredelila morebitne proizvajalce zadevnega izdelka v ZDA. Prejela ni nobenih navedb o obstoju teh proizvajalcev. |
| --- | --- |

(32)

Po podatkih, ki so na voljo Komisiji, se zadevni izdelek proizvaja samo v Uniji in dveh zadevnih državah. Vendar se je zadevni izdelek glede na statistične podatke Eurostata v obravnavanem obdobju v omejenih količinah izvažal iz Združenih držav Amerike („ZDA“) v Unijo. Ker je uporaba natrijevega ciklamata v ZDA prepovedana, je bil to najverjetneje primer napačne razvrstitve. Kljub temu je Komisija stopila v stik z organi ZDA, da bi opredelila morebitne proizvajalce zadevnega izdelka v ZDA. Prejela ni nobenih navedb o obstoju teh proizvajalcev.

| (33) | V preiskavi ni torej sodeloval noben možni proizvajalec iz primerljive države. |
| --- | --- |

(33)

V preiskavi ni torej sodeloval noben možni proizvajalec iz primerljive države.

3.1.2.2   Normalna vrednost

| (34) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bilo treba normalno vrednost določiti na podlagi cen v ustrezni tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“) ali cen izvoza iz take tretje države v druge države, vključno z Unijo, kadar to ni mogoče, pa na kateri koli drugi razumni podlagi, vključno s ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje v Uniji za podoben izdelek in je po potrebi ustrezno prilagojena, da vključuje razumno stopnjo dobička. |
| --- | --- |

(34)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bilo treba normalno vrednost določiti na podlagi cen v ustrezni tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“) ali cen izvoza iz take tretje države v druge države, vključno z Unijo, kadar to ni mogoče, pa na kateri koli drugi razumni podlagi, vključno s ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje v Uniji za podoben izdelek in je po potrebi ustrezno prilagojena, da vključuje razumno stopnjo dobička.

| (35) | Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 30–32 zgoraj, v preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec iz primerljive države. Zato je bilo treba normalno vrednost v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe določiti na razumni osnovi. V ta namen je Komisija menila, da je razumno, da se normalna vrednost določi na podlagi preverjenih podatkov o ceni in stroških, ki jih je predložil proizvajalec Unije. |
| --- | --- |

(35)

Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 30–32 zgoraj, v preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec iz primerljive države. Zato je bilo treba normalno vrednost v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe določiti na razumni osnovi. V ta namen je Komisija menila, da je razumno, da se normalna vrednost določi na podlagi preverjenih podatkov o ceni in stroških, ki jih je predložil proizvajalec Unije.

| (36) | Podobni izdelek je industrija Unije prodala v reprezentativni količini. Vendar je domača prodaja industrije Unije ustvarjala izgube. Zato se je normalna vrednost določila na podlagi proizvodnih stroškov industrije Unije, h katerim so se prišteli ustrezni zneski za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA stroški“) ter za dobiček. PSA stroški so temeljili na dejanskih podatkih proizvajalca Unije. Dodana stopnja dobička je temeljila na ocenjeni razumni stopnji dobička iz nedavne protidampinške preiskave v zvezi z drugim sladilom, tj. aspartamom. Komisija je v okviru te preiskave v začasni fazi (8) ugotovila, da 5- do 10-odstotni dobiček (zaradi zaupnosti je naveden razpon) ustreza razumnemu dobičku. Zato Komisija ugotavlja, da je ta dobiček razumno uporabiti tudi v trenutni preiskavi za določitev normalne vrednosti. Ker zaradi nesodelovanja niso bile na voljo informacije o vrstah izdelka, ki jih prodajajo kitajski proizvajalci izvozniki, so se uporabili podatki o tehtanem povprečju stroškov dveh vrst izdelka, ki ju proizvaja in prodaja proizvajalec Unije. |
| --- | --- |

(36)

Podobni izdelek je industrija Unije prodala v reprezentativni količini. Vendar je domača prodaja industrije Unije ustvarjala izgube. Zato se je normalna vrednost določila na podlagi proizvodnih stroškov industrije Unije, h katerim so se prišteli ustrezni zneski za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA stroški“) ter za dobiček. PSA stroški so temeljili na dejanskih podatkih proizvajalca Unije. Dodana stopnja dobička je temeljila na ocenjeni razumni stopnji dobička iz nedavne protidampinške preiskave v zvezi z drugim sladilom, tj. aspartamom. Komisija je v okviru te preiskave v začasni fazi (8) ugotovila, da 5- do 10-odstotni dobiček (zaradi zaupnosti je naveden razpon) ustreza razumnemu dobičku. Zato Komisija ugotavlja, da je ta dobiček razumno uporabiti tudi v trenutni preiskavi za določitev normalne vrednosti. Ker zaradi nesodelovanja niso bile na voljo informacije o vrstah izdelka, ki jih prodajajo kitajski proizvajalci izvozniki, so se uporabili podatki o tehtanem povprečju stroškov dveh vrst izdelka, ki ju proizvaja in prodaja proizvajalec Unije.

8

3.1.2.3   Izvozna cena

| (37) | Ker v preiskavi ni sodeloval noben kitajski proizvajalec izvoznik, je izvozna cena temeljila na statističnih podatkih, zbranih v skladu s členom 14(6) (9) osnovne uredbe („zbirka podatkov iz člena 14(6)“), za vse kitajske izvoznike (razen Fang Da) zadevnega izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v Unijo. Ker niso bile na voljo informacije o prodajani obliki (vrsti izdelka), se je za izračun izvozne cene uporabilo enostavno povprečje. |
| --- | --- |

(37)

Ker v preiskavi ni sodeloval noben kitajski proizvajalec izvoznik, je izvozna cena temeljila na statističnih podatkih, zbranih v skladu s členom 14(6) (9) osnovne uredbe („zbirka podatkov iz člena 14(6)“), za vse kitajske izvoznike (razen Fang Da) zadevnega izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v Unijo. Ker niso bile na voljo informacije o prodajani obliki (vrsti izdelka), se je za izračun izvozne cene uporabilo enostavno povprečje.

9

3.1.2.4   Primerjava

| (38) | Komisija je računsko določeno normalno vrednost in izvozno ceno kitajskih izvoznikov primerjala na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(38)

Komisija je računsko določeno normalno vrednost in izvozno ceno kitajskih izvoznikov primerjala na podlagi franko tovarna.

| (39) | Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo, da se zagotovi poštena primerjava, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. |
| --- | --- |

(39)

Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo, da se zagotovi poštena primerjava, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost.

| (40) | V zvezi s stroški prevoza, zavarovanja, manipulativnimi stroški, stroški natovarjanja in drugimi zadevnimi stroški ter bančnimi stroški so se izvedle ustrezne prilagoditve, če je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte z dokazi. Ker niso bile na voljo natančnejše informacije, so te prilagoditve temeljile na dejanskih podatkih o Fang Da iz vzporedne preiskave v skladu s členom 5. |
| --- | --- |

(40)

V zvezi s stroški prevoza, zavarovanja, manipulativnimi stroški, stroški natovarjanja in drugimi zadevnimi stroški ter bančnimi stroški so se izvedle ustrezne prilagoditve, če je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte z dokazi. Ker niso bile na voljo natančnejše informacije, so te prilagoditve temeljile na dejanskih podatkih o Fang Da iz vzporedne preiskave v skladu s členom 5.

3.1.2.5   Stopnja dampinga

| (41) | Stopnja dampinga je bila izračunana kot znesek, za katerega je povprečna normalna vrednost presegala povprečno izvozno ceno. Tako dobljeni rezultati so pokazali več kot 100-odstotno splošno stopnjo dampinga. Ugotovljena stopnja dampinga je znatno višja od stopenj dampinga, opredeljenih v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(41)

Stopnja dampinga je bila izračunana kot znesek, za katerega je povprečna normalna vrednost presegala povprečno izvozno ceno. Tako dobljeni rezultati so pokazali več kot 100-odstotno splošno stopnjo dampinga. Ugotovljena stopnja dampinga je znatno višja od stopenj dampinga, opredeljenih v prvotni preiskavi.

3.1.3   Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov

Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov

| (42) | Komisija je proučila, ali obstaja verjetnost, da bi se v primeru izteka veljavnosti ukrepov damping nadaljeval. Analizirani so bili naslednji elementi: proizvodne in neizkoriščene zmogljivosti v LRK, izvozne cene v druge namembne kraje ter absorpcijska sposobnost trgov drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

(42)

Komisija je proučila, ali obstaja verjetnost, da bi se v primeru izteka veljavnosti ukrepov damping nadaljeval. Analizirani so bili naslednji elementi: proizvodne in neizkoriščene zmogljivosti v LRK, izvozne cene v druge namembne kraje ter absorpcijska sposobnost trgov drugih tretjih držav.

| (43) | Analiza je temeljila predvsem na informacijah, predloženih v zahtevku, in na informacijah, javno dostopnih in/ali predloženih v okviru te preiskave. Uporabili so se tudi drugi viri informacij, na primer statistični podatki Eurostata o uvozu in izvozu iz zadevne države. |
| --- | --- |

(43)

Analiza je temeljila predvsem na informacijah, predloženih v zahtevku, in na informacijah, javno dostopnih in/ali predloženih v okviru te preiskave. Uporabili so se tudi drugi viri informacij, na primer statistični podatki Eurostata o uvozu in izvozu iz zadevne države.

3.1.3.1   Neuporabljena zmogljivost

| (44) | Ker ni bilo zagotovljeno sodelovanje, so se uporabile informacije, predložene v zahtevku za pregled, zbirka podatkov iz člena 14(6) in statistični podatki o izvozu iz Kitajske. Zmogljivost Kitajske se je konservativno ocenila na podlagi javno dostopnih podatkov o zmogljivosti le enega kitajskega proizvajalca izvoznika (10). Tako dobljena zmogljivost je znašala 40 000 ton, vendar je iz informacij v dokumentaciji razvidno, da obstajata še vsaj dva kitajska proizvajalca (poleg Fang Da) in da torej ta konservativna ocena podcenjuje dejansko zmogljivost v LRK. |
| --- | --- |

(44)

Ker ni bilo zagotovljeno sodelovanje, so se uporabile informacije, predložene v zahtevku za pregled, zbirka podatkov iz člena 14(6) in statistični podatki o izvozu iz Kitajske. Zmogljivost Kitajske se je konservativno ocenila na podlagi javno dostopnih podatkov o zmogljivosti le enega kitajskega proizvajalca izvoznika (10). Tako dobljena zmogljivost je znašala 40 000 ton, vendar je iz informacij v dokumentaciji razvidno, da obstajata še vsaj dva kitajska proizvajalca (poleg Fang Da) in da torej ta konservativna ocena podcenjuje dejansko zmogljivost v LRK.

10

| (45) | Ob upoštevanju statističnih podatkov o izvozu iz Kitajske in statističnih podatkov iz člena 14(6) o uvozu v Unijo (poleg Fang Da) v zvezi z zadevnim izdelkom prosta zmogljivost glede na navedeno oceno znaša skoraj 17 000 ton za trg Kitajske in Unije skupaj, neizkoriščena zmogljivost pa presega trikratno velikost trga Unije. |
| --- | --- |

(45)

Ob upoštevanju statističnih podatkov o izvozu iz Kitajske in statističnih podatkov iz člena 14(6) o uvozu v Unijo (poleg Fang Da) v zvezi z zadevnim izdelkom prosta zmogljivost glede na navedeno oceno znaša skoraj 17 000 ton za trg Kitajske in Unije skupaj, neizkoriščena zmogljivost pa presega trikratno velikost trga Unije.

3.1.3.2   Izvozne cene v tretje države

| (46) | V skladu s statističnimi podatki o izvozu iz Kitajske so povprečne izvozne cene Kitajske na njene glavne druge trge (kot so Južna Afrika, Brazilija, Argentina in Turčija) na enaki ravni ali včasih celo nižje od njenih prodajnih cen v Unijo. |
| --- | --- |

(46)

V skladu s statističnimi podatki o izvozu iz Kitajske so povprečne izvozne cene Kitajske na njene glavne druge trge (kot so Južna Afrika, Brazilija, Argentina in Turčija) na enaki ravni ali včasih celo nižje od njenih prodajnih cen v Unijo.

| (47) | Glede na navedeno se tudi izvoz zadevnega izdelka na druge tretje trge šteje za dampinškega, trg Unije pa bi bil v primeru razveljavitve ukrepov še naprej privlačen za kitajske proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(47)

Glede na navedeno se tudi izvoz zadevnega izdelka na druge tretje trge šteje za dampinškega, trg Unije pa bi bil v primeru razveljavitve ukrepov še naprej privlačen za kitajske proizvajalce izvoznike.

3.1.3.3   Absorpcijska sposobnost tretjih trgov

| (48) | Natrijev ciklamat je prepovedano uporabljati v živilih, pijačah in farmacevtskih izdelkih na številnih velikih trgih tretjih držav, tudi v ZDA. V dokumentaciji ni bilo navedb v zvezi s predvideno rastjo trgov drugih tretjih držav za natrijev ciklamat in tudi ne navedb v zvezi z velikostjo kitajskega domačega trga ter njegovo predvideno rastjo. |
| --- | --- |

(48)

Natrijev ciklamat je prepovedano uporabljati v živilih, pijačah in farmacevtskih izdelkih na številnih velikih trgih tretjih držav, tudi v ZDA. V dokumentaciji ni bilo navedb v zvezi s predvideno rastjo trgov drugih tretjih držav za natrijev ciklamat in tudi ne navedb v zvezi z velikostjo kitajskega domačega trga ter njegovo predvideno rastjo.

| (49) | Zato se ocenjuje, da je absorpcijska sposobnost trgov, razen trga Unije, sorazmerno majhna, kar pomeni, da bi bil trg Unije privlačen tudi v primeru razveljavitve ukrepov. |
| --- | --- |

(49)

Zato se ocenjuje, da je absorpcijska sposobnost trgov, razen trga Unije, sorazmerno majhna, kar pomeni, da bi bil trg Unije privlačen tudi v primeru razveljavitve ukrepov.

3.1.4   Sklep v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja dampinga

Sklep v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja dampinga

| (50) | Ocena navedenih dejavnikov je pokazala, da so izvozniki, ki jih zadeva ta pregled, zadevni izdelek še naprej v velikem obsegu izvažali v Unijo po dampinških cenah. Kitajski izvoz v druge tretje države se prav tako izvaja po dampinških cenah. Velike prosto razpoložljive zmogljivosti kitajskih izvoznikov, pomanjkanje drugih primerljivo velikih trgov za take zmogljivosti in privlačnost trga Unije tako spodbujajo kitajske proizvajalce izvoznike, da v primeru razveljavitve ukrepov na trg Unije usmerijo še več izdelkov po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(50)

Ocena navedenih dejavnikov je pokazala, da so izvozniki, ki jih zadeva ta pregled, zadevni izdelek še naprej v velikem obsegu izvažali v Unijo po dampinških cenah. Kitajski izvoz v druge tretje države se prav tako izvaja po dampinških cenah. Velike prosto razpoložljive zmogljivosti kitajskih izvoznikov, pomanjkanje drugih primerljivo velikih trgov za take zmogljivosti in privlačnost trga Unije tako spodbujajo kitajske proizvajalce izvoznike, da v primeru razveljavitve ukrepov na trg Unije usmerijo še več izdelkov po dampinških cenah.

| (51) | Ob upoštevanju navedenih podatkov in informacij se sklene, da bi se damping iz LRK verjetno nadaljeval, če bi ukrepi prenehali veljati. |
| --- | --- |

(51)

Ob upoštevanju navedenih podatkov in informacij se sklene, da bi se damping iz LRK verjetno nadaljeval, če bi ukrepi prenehali veljati.

3.2   Indonezija

Indonezija

3.2.1   Uvodne opombe

Uvodne opombe

| (52) | Po začetku preiskave se je odzval en indonezijski proizvajalec izvoznik. Predložil je nepopolno izpolnjen vprašalnik, zato je Komisija družbo naknadno pozvala, naj dopolni vprašalnik v okviru postopka zaradi pomanjkljivosti. Odgovora na to zahtevo ni prejela, zato se nobeden od znanih indonezijskih proizvajalcev izvoznikov ni mogel šteti za sodelujočega. |
| --- | --- |

(52)

Po začetku preiskave se je odzval en indonezijski proizvajalec izvoznik. Predložil je nepopolno izpolnjen vprašalnik, zato je Komisija družbo naknadno pozvala, naj dopolni vprašalnik v okviru postopka zaradi pomanjkljivosti. Odgovora na to zahtevo ni prejela, zato se nobeden od znanih indonezijskih proizvajalcev izvoznikov ni mogel šteti za sodelujočega.

| (53) | V skladu z navedenim in členom 18 osnovne uredbe so informacije o domačih cenah, izvoznih cenah v druge države, proizvodnji in zmogljivostih v Indoneziji za nesodelujoče indonezijske proizvajalce izvoznike temeljile na razpoložljivih dejstvih, vključno z zahtevkom in javno dostopnimi informacijami. |
| --- | --- |

(53)

V skladu z navedenim in členom 18 osnovne uredbe so informacije o domačih cenah, izvoznih cenah v druge države, proizvodnji in zmogljivostih v Indoneziji za nesodelujoče indonezijske proizvajalce izvoznike temeljile na razpoložljivih dejstvih, vključno z zahtevkom in javno dostopnimi informacijami.

3.2.2   Damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom

Damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom

3.2.2.1   Normalna vrednost

| (54) | Ker Indonezija ni zagotovila sodelovanja, se je uporabila indonezijska normalna vrednost, kot je bila sporočena v zahtevku, saj v dokumentaciji ni bilo na voljo nobenih drugih informacij. Indonezijska normalna vrednost je bila v zahtevku računsko določena na podlagi strukture stroškov proizvajalca Unije, pri čemer se je vsak element stroška prilagodil indonezijskim ravnem. Elementi stroška so bili surovine, zaposleni, električna energija in voda, vzdrževanje, amortizacija in splošni stroški. Prilagoditve v zahtevku so se štele za razumne. Ker ni bilo na voljo nobenih drugih informacij, so se informacije iz zahtevka štele za najboljšo oceno indonezijske normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(54)

Ker Indonezija ni zagotovila sodelovanja, se je uporabila indonezijska normalna vrednost, kot je bila sporočena v zahtevku, saj v dokumentaciji ni bilo na voljo nobenih drugih informacij. Indonezijska normalna vrednost je bila v zahtevku računsko določena na podlagi strukture stroškov proizvajalca Unije, pri čemer se je vsak element stroška prilagodil indonezijskim ravnem. Elementi stroška so bili surovine, zaposleni, električna energija in voda, vzdrževanje, amortizacija in splošni stroški. Prilagoditve v zahtevku so se štele za razumne. Ker ni bilo na voljo nobenih drugih informacij, so se informacije iz zahtevka štele za najboljšo oceno indonezijske normalne vrednosti.

3.2.2.2   Izvozna cena

| (55) | Ker v preiskavi ni sodeloval noben indonezijski proizvajalec izvoznik, je bilo treba izvozne cene določiti na podlagi drugih razpoložljivih informacij. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je Indonezija skoraj prenehala izvažati v Unijo. Ugotovljeni uvoz v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bil zanemarljiv (približno 19 ton), zato ni bilo mogoče uporabiti statističnih podatkov iz člena 14(6) o uvozu v Unijo. Tako so se izvozne cene določile na podlagi statističnih podatkov o izvozu iz Indonezije. Opredeljenih je bilo dvanajst izvoznih namembnih krajev. Povprečna izvozna cena v vse tretje države se je uporabila kot približek za izvozno ceno v Unijo v primeru razveljavitve ukrepov. |
| --- | --- |

(55)

Ker v preiskavi ni sodeloval noben indonezijski proizvajalec izvoznik, je bilo treba izvozne cene določiti na podlagi drugih razpoložljivih informacij. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je Indonezija skoraj prenehala izvažati v Unijo. Ugotovljeni uvoz v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bil zanemarljiv (približno 19 ton), zato ni bilo mogoče uporabiti statističnih podatkov iz člena 14(6) o uvozu v Unijo. Tako so se izvozne cene določile na podlagi statističnih podatkov o izvozu iz Indonezije. Opredeljenih je bilo dvanajst izvoznih namembnih krajev. Povprečna izvozna cena v vse tretje države se je uporabila kot približek za izvozno ceno v Unijo v primeru razveljavitve ukrepov.

3.2.2.3   Primerjava

| (56) | Komisija je računsko določeno normalno vrednost in izvozno ceno indonezijskih izvoznikov primerjala na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(56)

Komisija je računsko določeno normalno vrednost in izvozno ceno indonezijskih izvoznikov primerjala na podlagi franko tovarna.

| (57) | Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo, da se zagotovi poštena primerjava, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. |
| --- | --- |

(57)

Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo, da se zagotovi poštena primerjava, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost.

| (58) | Da bi se izvozne cene FOB približale ravni franko tovarna, so bile izvedene prilagoditve. Ker niso bile na voljo natančnejše informacije, so te prilagoditve temeljile na dejanskih podatkih o Fang Da iz vzporedne preiskave v skladu s členom 5, ki so po mnenju Komisije primerno referenčno merilo za izračun prilagoditev. V zvezi s stroški prevoza, zavarovanja, manipulativnimi stroški, stroški natovarjanja in drugimi zadevnimi stroški ter bančnimi stroški so se izvedle ustrezne prilagoditve, če je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte z dokazi. |
| --- | --- |

(58)

Da bi se izvozne cene FOB približale ravni franko tovarna, so bile izvedene prilagoditve. Ker niso bile na voljo natančnejše informacije, so te prilagoditve temeljile na dejanskih podatkih o Fang Da iz vzporedne preiskave v skladu s členom 5, ki so po mnenju Komisije primerno referenčno merilo za izračun prilagoditev. V zvezi s stroški prevoza, zavarovanja, manipulativnimi stroški, stroški natovarjanja in drugimi zadevnimi stroški ter bančnimi stroški so se izvedle ustrezne prilagoditve, če je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte z dokazi.

3.2.2.4   Stopnja dampinga

| (59) | Stopnja dampinga je bila izračunana kot znesek, za katerega je normalna vrednost, izračunana v uvodni izjavi 54, presegala izvozno ceno, kakor je bila določena v uvodni izjavi 55. Tako dobljena stopnja dampinga je znašala 33,6 %, kar je več od najvišje stopnje dampinga, ugotovljene v prvotni preiskavi (18,1 %). To kaže, da čeprav se je zadevni izdelek skoraj prenehal izvažati v Unijo, so indonezijske družbe nadaljevale z dampingom na trge tretjih držav na stopnji, ki je bila višja od dampinga, ugotovljenega v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(59)

Stopnja dampinga je bila izračunana kot znesek, za katerega je normalna vrednost, izračunana v uvodni izjavi 54, presegala izvozno ceno, kakor je bila določena v uvodni izjavi 55. Tako dobljena stopnja dampinga je znašala 33,6 %, kar je več od najvišje stopnje dampinga, ugotovljene v prvotni preiskavi (18,1 %). To kaže, da čeprav se je zadevni izdelek skoraj prenehal izvažati v Unijo, so indonezijske družbe nadaljevale z dampingom na trge tretjih držav na stopnji, ki je bila višja od dampinga, ugotovljenega v prvotni preiskavi.

3.2.3   Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov

Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov

| (60) | Komisija je proučila, ali obstaja verjetnost, da bi se v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov damping ponovil. Analizirani so bili naslednji elementi: izvozna cena v druge namembne kraje, proizvodne in neizkoriščene zmogljivosti v Indoneziji ter absorpcijska sposobnost trgov drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

(60)

Komisija je proučila, ali obstaja verjetnost, da bi se v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov damping ponovil. Analizirani so bili naslednji elementi: izvozna cena v druge namembne kraje, proizvodne in neizkoriščene zmogljivosti v Indoneziji ter absorpcijska sposobnost trgov drugih tretjih držav.

3.2.3.1   Neuporabljena zmogljivost

| (61) | Ker ni bilo zagotovljeno sodelovanje, je morala Komisija uporabiti podatke, predložene v zahtevku za pregled, zbirko podatkov Eurostata in statistične podatke o izvozu iz Indonezije. Na podlagi razpoložljivih informacij o enem indonezijskem proizvajalcu izvozniku so zmogljivosti Indonezije ocenjene vsaj na 10 000 ton. Glede na statistične podatke o izvozu iz Indonezije je bilo mogoče ugotoviti, da je izvoz iz Indonezije v tretje države v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašal 4 700 ton. Ob upoštevanju navedenega se lahko prosta zmogljivost Indonezije za njen domači trg in trg Unije konservativno oceni na 5 300 ton. Opozoriti je treba, da je bila pri prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa (11) skupna zmogljivost Indonezije leta 2008 ocenjena na 18 000 ton. |
| --- | --- |

(61)

Ker ni bilo zagotovljeno sodelovanje, je morala Komisija uporabiti podatke, predložene v zahtevku za pregled, zbirko podatkov Eurostata in statistične podatke o izvozu iz Indonezije. Na podlagi razpoložljivih informacij o enem indonezijskem proizvajalcu izvozniku so zmogljivosti Indonezije ocenjene vsaj na 10 000 ton. Glede na statistične podatke o izvozu iz Indonezije je bilo mogoče ugotoviti, da je izvoz iz Indonezije v tretje države v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašal 4 700 ton. Ob upoštevanju navedenega se lahko prosta zmogljivost Indonezije za njen domači trg in trg Unije konservativno oceni na 5 300 ton. Opozoriti je treba, da je bila pri prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa (11) skupna zmogljivost Indonezije leta 2008 ocenjena na 18 000 ton.

11

| (62) | Ker podatki o domači prodaji zadevnih dveh indonezijskih proizvajalcev niso na voljo, je mogoče prosto (razpoložljivo) zmogljivost, ki bi se lahko usmerila na trg Unije, le približno oceniti. Vendar je domača prodaja zadevnih dveh indonezijskih družb glede na podatke iz prejšnjega pregleda zaradi izteka ukrepa znašala približno 2 000 ton, kar bi v zvezi z oceno sedanje zmogljivosti še vedno pomenilo 3 300 ton proste zmogljivosti za trg Unije. To bi predstavljalo več kot 80 % trga Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(62)

Ker podatki o domači prodaji zadevnih dveh indonezijskih proizvajalcev niso na voljo, je mogoče prosto (razpoložljivo) zmogljivost, ki bi se lahko usmerila na trg Unije, le približno oceniti. Vendar je domača prodaja zadevnih dveh indonezijskih družb glede na podatke iz prejšnjega pregleda zaradi izteka ukrepa znašala približno 2 000 ton, kar bi v zvezi z oceno sedanje zmogljivosti še vedno pomenilo 3 300 ton proste zmogljivosti za trg Unije. To bi predstavljalo več kot 80 % trga Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

3.2.3.2   Izvozne cene v tretje države

| (63) | Na podlagi statističnih podatkov o izvozu iz Indonezije v druge tretje države v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je mogoče ugotoviti, da so povprečne prodajne cene na dveh glavnih izvoznih trgih, tj. Pakistan in Filipini (ki predstavljata več kot 50 % indonezijskega izvoza v tretje države), znatno nižje od povprečne prodajne cene v Uniji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 55 do 59, je bila pri izračunu indonezijske izvozne cene na podlagi vseh izvoznih cen v tretje države ugotovljena 33,6-odstotna stopnja dampinga. Zato bi bil trg Unije v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov privlačen za indonezijske proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(63)

Na podlagi statističnih podatkov o izvozu iz Indonezije v druge tretje države v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je mogoče ugotoviti, da so povprečne prodajne cene na dveh glavnih izvoznih trgih, tj. Pakistan in Filipini (ki predstavljata več kot 50 % indonezijskega izvoza v tretje države), znatno nižje od povprečne prodajne cene v Uniji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 55 do 59, je bila pri izračunu indonezijske izvozne cene na podlagi vseh izvoznih cen v tretje države ugotovljena 33,6-odstotna stopnja dampinga. Zato bi bil trg Unije v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov privlačen za indonezijske proizvajalce izvoznike.

3.2.3.3   Absorpcijska sposobnost tretjih trgov

| (64) | Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 48 in 49, se absorpcijska sposobnost trgov, razen trga Unije, šteje za majhno. Ker ni bilo zagotovljeno sodelovanje, v dokumentaciji ni informacij o domači potrošnji zadevnega izdelka v Indoneziji, vendar je glede na ocenjeno prosto zmogljivost v višini 5 300 ton za indonezijski trg in trg Unije ob upoštevanju majhne absorpcijske sposobnosti drugih trgov jasno, da bi imela Indonezija na voljo dovolj prostih zmogljivosti za trg Unije. |
| --- | --- |

(64)

Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 48 in 49, se absorpcijska sposobnost trgov, razen trga Unije, šteje za majhno. Ker ni bilo zagotovljeno sodelovanje, v dokumentaciji ni informacij o domači potrošnji zadevnega izdelka v Indoneziji, vendar je glede na ocenjeno prosto zmogljivost v višini 5 300 ton za indonezijski trg in trg Unije ob upoštevanju majhne absorpcijske sposobnosti drugih trgov jasno, da bi imela Indonezija na voljo dovolj prostih zmogljivosti za trg Unije.

| (65) | Zato ni mogoče pričakovati, da bi se presežek zmogljivosti Indonezije v velikem obsegu usmeril na druge trge, poleg trga Unije. |
| --- | --- |

(65)

Zato ni mogoče pričakovati, da bi se presežek zmogljivosti Indonezije v velikem obsegu usmeril na druge trge, poleg trga Unije.

3.2.4   Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga

Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga

| (66) | Ocena navedenih dejavnikov je pokazala, da so bile izvozne cene Indonezije na druge trge, poleg trga Unije, znatno nižje od povprečne ravni cen v Uniji. Glede na obsežne prosto razpoložljive zmogljivosti indonezijskih izvoznikov in pomanjkanje drugih primerljivo velikih trgov za take zmogljivosti je torej verjetno, da bodo indonezijski proizvajalci izvozniki ob razveljavitvi ukrepov na trg Unije usmerili velike količine izdelka po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(66)

Ocena navedenih dejavnikov je pokazala, da so bile izvozne cene Indonezije na druge trge, poleg trga Unije, znatno nižje od povprečne ravni cen v Uniji. Glede na obsežne prosto razpoložljive zmogljivosti indonezijskih izvoznikov in pomanjkanje drugih primerljivo velikih trgov za take zmogljivosti je torej verjetno, da bodo indonezijski proizvajalci izvozniki ob razveljavitvi ukrepov na trg Unije usmerili velike količine izdelka po dampinških cenah.

| (67) | Ob upoštevanju navedenih podatkov in informacij se sklene, da bi se damping iz Indonezije verjetno ponovil, če bi ukrepi prenehali veljati. |
| --- | --- |

(67)

Ob upoštevanju navedenih podatkov in informacij se sklene, da bi se damping iz Indonezije verjetno ponovil, če bi ukrepi prenehali veljati.

4.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE ŠKODE

VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE ŠKODE

4.1   Uvodna opomba

Uvodna opomba

| (68) | Ker industrija Unije vključuje le enega proizvajalca ter se dampinški uvoz nanaša na omejeno število kitajskih in indonezijskih proizvajalcev izvoznikov, je bilo treba kazalnike škode in podatke o uvozu navesti v obliki indeksov, da bi se zagotovila zaupnost občutljivih poslovnih podatkov. |
| --- | --- |

(68)

Ker industrija Unije vključuje le enega proizvajalca ter se dampinški uvoz nanaša na omejeno število kitajskih in indonezijskih proizvajalcev izvoznikov, je bilo treba kazalnike škode in podatke o uvozu navesti v obliki indeksov, da bi se zagotovila zaupnost občutljivih poslovnih podatkov.

4.2   Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

| (69) | Podoben izdelek je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom proizvajal le en proizvajalec v Uniji, ki torej predstavlja industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(69)

Podoben izdelek je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom proizvajal le en proizvajalec v Uniji, ki torej predstavlja industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

4.3   Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

| (70) | Natrijev ciklamat se proizvaja le v Uniji, LRK in Indoneziji. Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije, ki mu je prištela obseg uvoza natrijevega ciklamata iz LRK in Indonezije, določenega, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 73. |
| --- | --- |

(70)

Natrijev ciklamat se proizvaja le v Uniji, LRK in Indoneziji. Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije, ki mu je prištela obseg uvoza natrijevega ciklamata iz LRK in Indonezije, določenega, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 73.

| (71) | Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

  Preglednica 1


  Potrošnja Unije












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotna potrošnja Unije | 100 | 103 | 93 | 97 | 101 |
| Vir: Podatki o industriji Unije, podatkovna zbirka iz člena 14(6). |

(71)

Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

Preglednica 1

Preglednica 1

Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Celotna potrošnja Unije

100

103

93

97

101

Vir: Podatki o industriji Unije, podatkovna zbirka iz člena 14(6).

Vir:

| (72) | Potrošnja natrijevega ciklamata v Uniji se je med letoma 2011 in 2013 najprej zmanjšala za 7 %, v naslednjem obdobju pa se je povečala. Potrošnja v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila bolj ali manj na enaki ravni kot leta 2011. |
| --- | --- |

(72)

Potrošnja natrijevega ciklamata v Uniji se je med letoma 2011 in 2013 najprej zmanjšala za 7 %, v naslednjem obdobju pa se je povečala. Potrošnja v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila bolj ali manj na enaki ravni kot leta 2011.

4.4   Uvoz iz zadevnih držav

Uvoz iz zadevnih držav

| (73) | Za namene te preiskave je uvoz iz LRK skupni uvoz iz LRK, razen uvoza družb Fang Da, ki nista vključeni v ta pregled. Uvoz družb Fang Da se je upošteval le pri izračunu skupne potrošnje Unije. Ker v tej preiskavi ni sodeloval noben kitajski ali indonezijski proizvajalec izvoznik, je Komisija obseg in cene uvoza iz teh dveh držav v obravnavanem obdobju določila na podlagi statističnih podatkov iz zbirke podatkov v skladu s členom 14(6), saj so vključevali dovolj podrobne informacije na ravni 10-mestnih oznak TARIC in dodatnih oznak TARIC. |
| --- | --- |

(73)

Za namene te preiskave je uvoz iz LRK skupni uvoz iz LRK, razen uvoza družb Fang Da, ki nista vključeni v ta pregled. Uvoz družb Fang Da se je upošteval le pri izračunu skupne potrošnje Unije. Ker v tej preiskavi ni sodeloval noben kitajski ali indonezijski proizvajalec izvoznik, je Komisija obseg in cene uvoza iz teh dveh držav v obravnavanem obdobju določila na podlagi statističnih podatkov iz zbirke podatkov v skladu s členom 14(6), saj so vključevali dovolj podrobne informacije na ravni 10-mestnih oznak TARIC in dodatnih oznak TARIC.

| (74) | Ker je obseg uvoza iz Indonezije v smislu člena 3(4) osnovne uredbe zanemarljiv, se je uvoz iz zadevnih držav ocenil ločeno. |
| --- | --- |

(74)

Ker je obseg uvoza iz Indonezije v smislu člena 3(4) osnovne uredbe zanemarljiv, se je uvoz iz zadevnih držav ocenil ločeno.

4.4.1   LRK

LRK

4.4.1.1   Obseg in tržni delež

Preglednica 2

Preglednica 2

Obseg uvoza in tržni deleži

Obseg uvoza in tržni deleži

| Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza | 100 | 114 | 73 | 71 | 77 |
| Tržni delež | 100 | 110 | 79 | 73 | 77 |
| Vir: Zbirka podatkov iz člena 14(6). |

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Obseg uvoza

100

114

73

71

77

Tržni delež

100

110

79

73

77

Vir: Zbirka podatkov iz člena 14(6).

Vir:

| (75) | Obseg uvoza iz LRK se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 23 %. Najprej se je med letoma 2011 in 2012 povečal, potem pa znatno zmanjšal, zlasti ko je med letoma 2012 in 2013 močno upadel za 41 indeksnih točk. Obseg uvoza se je ponovno nekoliko zmanjšal med letoma 2013 in 2014, med letom 2014 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom pa povečal za 6 indeksnih točk. |
| --- | --- |

(75)

Obseg uvoza iz LRK se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 23 %. Najprej se je med letoma 2011 in 2012 povečal, potem pa znatno zmanjšal, zlasti ko je med letoma 2012 in 2013 močno upadel za 41 indeksnih točk. Obseg uvoza se je ponovno nekoliko zmanjšal med letoma 2013 in 2014, med letom 2014 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom pa povečal za 6 indeksnih točk.

| (76) | Gibanje ustreznega tržnega deleža v obravnavanem obdobju je bilo podobno in se je prav tako na splošno zmanjšal za 23 %. |
| --- | --- |

(76)

Gibanje ustreznega tržnega deleža v obravnavanem obdobju je bilo podobno in se je prav tako na splošno zmanjšal za 23 %.

4.4.1.2   Uvozne cene

| (77) | Gibanja kitajskih uvoznih cen so se opredelila in analizirala ločeno, z vključitvijo protidampinških dajatev in brez njih. Razlog za to je bilo v tem primeru dejstvo, da je bila stopnja teh dajatev leta 2012 spremenjena, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 1 zgoraj, pri čemer je navedba gibanj cen, vključno s protidampinškimi dajatvami, omogočila prikaz učinka teh sprememb.

  Preglednica 3


  Indeks uvoznih cen (v EUR/kg)












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| brez protidampinških dajatev | 100 | 105 | 105 | 101 | 104 |
| s protidampinškimi dajatvami | 100 | 109 | 112 | 108 | 111 |
| Vir: Zbirka podatkov iz člena 14(6). |

(77)

Gibanja kitajskih uvoznih cen so se opredelila in analizirala ločeno, z vključitvijo protidampinških dajatev in brez njih. Razlog za to je bilo v tem primeru dejstvo, da je bila stopnja teh dajatev leta 2012 spremenjena, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 1 zgoraj, pri čemer je navedba gibanj cen, vključno s protidampinškimi dajatvami, omogočila prikaz učinka teh sprememb.

Preglednica 3

Preglednica 3

Indeks uvoznih cen (v EUR/kg)

Indeks uvoznih cen (v EUR/kg)

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

brez protidampinških dajatev

100

105

105

101

104

s protidampinškimi dajatvami

100

109

112

108

111

Vir: Zbirka podatkov iz člena 14(6).

Vir:

| (78) | Povprečne cene CIF meja Unije (cene brez protidampinških dajatev) za uvoz proizvajalcev iz LRK, ki ne vključujejo družb Fang Da, so se v obravnavanem obdobju zvišale za 4 %. |
| --- | --- |

(78)

Povprečne cene CIF meja Unije (cene brez protidampinških dajatev) za uvoz proizvajalcev iz LRK, ki ne vključujejo družb Fang Da, so se v obravnavanem obdobju zvišale za 4 %.

| (79) | V zvezi z učinkom protidampinških dajatev so se uvozne cene v obravnavanem obdobju zvišale za 11 %. Opozoriti je treba, da so se protidampinške dajatve za kitajske proizvajalce izvoznike iz skupine Rainbow Rich maja 2012 več kot podvojile, kar je bilo izraženo v zvišanju povprečnih uvoznih cen (vključno s protidampinškimi dajatvami) med letoma 2011 in 2012. |
| --- | --- |

(79)

V zvezi z učinkom protidampinških dajatev so se uvozne cene v obravnavanem obdobju zvišale za 11 %. Opozoriti je treba, da so se protidampinške dajatve za kitajske proizvajalce izvoznike iz skupine Rainbow Rich maja 2012 več kot podvojile, kar je bilo izraženo v zvišanju povprečnih uvoznih cen (vključno s protidampinškimi dajatvami) med letoma 2011 in 2012.

4.4.1.3   Nelojalno nižanje prodajnih cen

| (80) | Ker v preiskavi ni sodeloval noben kitajski proizvajalec izvoznik, ki ga zadeva ta pregled, je Komisija nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom določila tako, da je primerjala tehtano povprečno prodajno ceno proizvajalca Unije, zaračunano neodvisnim strankam na trgu Unije in prilagojeno na raven cene franko tovarna, in povprečno uvozno ceno Kitajske na podlagi zbirke podatkov iz člena 14(6). Ker niso bile na voljo informacije o obliki (vrsti izdelka) uvoza Kitajske, se je za izračun povprečne uvozne cene Kitajske uporabilo navadno povprečje. |
| --- | --- |

(80)

Ker v preiskavi ni sodeloval noben kitajski proizvajalec izvoznik, ki ga zadeva ta pregled, je Komisija nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom določila tako, da je primerjala tehtano povprečno prodajno ceno proizvajalca Unije, zaračunano neodvisnim strankam na trgu Unije in prilagojeno na raven cene franko tovarna, in povprečno uvozno ceno Kitajske na podlagi zbirke podatkov iz člena 14(6). Ker niso bile na voljo informacije o obliki (vrsti izdelka) uvoza Kitajske, se je za izračun povprečne uvozne cene Kitajske uporabilo navadno povprečje.

| (81) | Primerjava je pokazala, da je med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom povprečna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen, izražena kot odstotek prodajnih cen industrije Unije, znašala 22,8 % ob upoštevanju učinka protidampinških dajatev, ki so se uporabile za uvoz Kitajske. Če bi odšteli protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za kitajske proizvajalce izvoznike, v zvezi s katerimi se izvajajo ukrepi, bi stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen znašala 32,3 %. |
| --- | --- |

(81)

Primerjava je pokazala, da je med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom povprečna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen, izražena kot odstotek prodajnih cen industrije Unije, znašala 22,8 % ob upoštevanju učinka protidampinških dajatev, ki so se uporabile za uvoz Kitajske. Če bi odšteli protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za kitajske proizvajalce izvoznike, v zvezi s katerimi se izvajajo ukrepi, bi stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen znašala 32,3 %.

4.4.2   Indonezija

Indonezija

4.4.2.1   Obseg in tržni delež

Preglednica 4

Preglednica 4

Obseg uvoza in tržni deleži

Obseg uvoza in tržni deleži

| Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza | 100 | 225 | 31 | 18 | 9 |
| Tržni delež | 100 | 218 | 34 | 19 | 9 |
| Vir: Zbirka podatkov iz člena 14(6). |

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Obseg uvoza

100

225

31

18

9

Tržni delež

100

218

34

19

9

Vir: Zbirka podatkov iz člena 14(6).

Vir:

| (82) | V obravnavanem obdobju sta se obseg in tržni delež uvoza natrijevega ciklamata iz Indonezije v Unijo zmanjšala za 91 %. Opozoriti je treba, da je bil absolutni obseg uvoza iz Indonezije v letih 2011 in 2012 majhen, leta 2013 zelo majhen, leta 2014 in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa zanemarljiv. Čeprav je uvoz iz Indonezije v obravnavanem obdobju veliko nihal, se lahko šteje, da je bil njegov vpliv na industrijo Unije med letoma 2011 in 2012 zelo omejen, od leta 2013 do obdobja preiskave v zvezi s pregledom pa celo zanemarljiv. |
| --- | --- |

(82)

V obravnavanem obdobju sta se obseg in tržni delež uvoza natrijevega ciklamata iz Indonezije v Unijo zmanjšala za 91 %. Opozoriti je treba, da je bil absolutni obseg uvoza iz Indonezije v letih 2011 in 2012 majhen, leta 2013 zelo majhen, leta 2014 in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa zanemarljiv. Čeprav je uvoz iz Indonezije v obravnavanem obdobju veliko nihal, se lahko šteje, da je bil njegov vpliv na industrijo Unije med letoma 2011 in 2012 zelo omejen, od leta 2013 do obdobja preiskave v zvezi s pregledom pa celo zanemarljiv.

4.4.2.2   Uvozne cene

Preglednica 5

Preglednica 5

Indeks uvoznih cen (v EUR/kg)

Indeks uvoznih cen (v EUR/kg)

| Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| brez protidampinških dajatev | 100 | 104 | 107 | 105 | 106 |
| Vir: Zbirka podatkov iz člena 14(6). |

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

brez protidampinških dajatev

100

104

107

105

106

Vir: Zbirka podatkov iz člena 14(6).

Vir:

| (83) | V obravnavanem obdobju so se Indonezijske uvozne cene CIF meja Unije zvišale za 6 %. |
| --- | --- |

(83)

V obravnavanem obdobju so se Indonezijske uvozne cene CIF meja Unije zvišale za 6 %.

4.4.2.3   Nelojalno nižanje prodajnih cen

| (84) | Ker v preiskavi ni sodeloval noben indonezijski proizvajalec izvoznik, je Komisija nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom določila tako, da je primerjala tehtano povprečno prodajno ceno proizvajalca Unije, zaračunano neodvisnim strankam na trgu Unije in prilagojeno na raven cene franko tovarna, ter povprečno uvozno ceno Indonezije na podlagi zbirke podatkov iz člena 14(6). Ker niso bile na voljo informacije o obliki (vrsti izdelka) uvoza Indonezije, se je za izračun povprečne uvozne cene Indonezije uporabilo navadno povprečje. |
| --- | --- |

(84)

Ker v preiskavi ni sodeloval noben indonezijski proizvajalec izvoznik, je Komisija nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom določila tako, da je primerjala tehtano povprečno prodajno ceno proizvajalca Unije, zaračunano neodvisnim strankam na trgu Unije in prilagojeno na raven cene franko tovarna, ter povprečno uvozno ceno Indonezije na podlagi zbirke podatkov iz člena 14(6). Ker niso bile na voljo informacije o obliki (vrsti izdelka) uvoza Indonezije, se je za izračun povprečne uvozne cene Indonezije uporabilo navadno povprečje.

| (85) | Primerjava je pokazala, da je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom povprečna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen, izražena kot odstotek prodajnih cen industrije Unije, znašala 24,1 %. Če bi odšteli protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za indonezijske proizvajalce izvoznike, v zvezi s katerimi se izvajajo ukrepi, bi stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen znašala 33,6 %. |
| --- | --- |

(85)

Primerjava je pokazala, da je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom povprečna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen, izražena kot odstotek prodajnih cen industrije Unije, znašala 24,1 %. Če bi odšteli protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za indonezijske proizvajalce izvoznike, v zvezi s katerimi se izvajajo ukrepi, bi stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen znašala 33,6 %.

4.5   Gospodarski položaj industrije Unije

Gospodarski položaj industrije Unije

4.5.1   Splošne opombe

Splošne opombe

| (86) | Proizvodnja natrijevega ciklamata vključuje dve glavni fazi. V prvi fazi, v kateri je potrebna uporaba reaktorjev, se surovine pretvorijo v surov (nečist) natrijev ciklamat. V drugi fazi proizvodnje je treba surov natrijev ciklamat očistiti, preden se ob upoštevanju ustreznih regulativnih pravil lahko uporabi v nadaljnji živilski industriji, industriji pijač ali farmacevtski industriji. |
| --- | --- |

(86)

Proizvodnja natrijevega ciklamata vključuje dve glavni fazi. V prvi fazi, v kateri je potrebna uporaba reaktorjev, se surovine pretvorijo v surov (nečist) natrijev ciklamat. V drugi fazi proizvodnje je treba surov natrijev ciklamat očistiti, preden se ob upoštevanju ustreznih regulativnih pravil lahko uporabi v nadaljnji živilski industriji, industriji pijač ali farmacevtski industriji.

| (87) | Zaradi tehnične nesreče julija 2011 (eksplozija v tovarni) industrija Unije med avgustom 2011 in majem 2012 ni mogla izvajati prve faze proizvodnje – postopka v reaktorjih – ter je morala začasno uporabljati uvožen natrijev ciklamat, ki ga je naknadno očistila, da bi lahko ohranila svoje trgovinske dejavnosti. |
| --- | --- |

(87)

Zaradi tehnične nesreče julija 2011 (eksplozija v tovarni) industrija Unije med avgustom 2011 in majem 2012 ni mogla izvajati prve faze proizvodnje – postopka v reaktorjih – ter je morala začasno uporabljati uvožen natrijev ciklamat, ki ga je naknadno očistila, da bi lahko ohranila svoje trgovinske dejavnosti.

| (88) | Ker proizvajalec Unije ni imel druge možnosti, kot da izdelek začasno uvaža, ter glede na omejeno trajanje in obseg uvoza v obravnavanem obdobju ta dogodek in njegove posledice ne razveljavljajo navedenih sklepov v zvezi z opredelitvijo industrije Unije. Vendar je dogodek pomembno vplival na gospodarski položaj industrije Unije v obdobju 2011–2012, torej na začetku obravnavanega obdobja, zlasti v zvezi z zmogljivostjo, proizvodnjo in obsegom prodaje ter kazalniki dobičkonosnosti. Vplival je tudi na gibanje uvoza, vendar je bil ta vpliv majhen. Ti elementi se upoštevajo pri analizi razvoja kazalnikov škode. |
| --- | --- |

(88)

Ker proizvajalec Unije ni imel druge možnosti, kot da izdelek začasno uvaža, ter glede na omejeno trajanje in obseg uvoza v obravnavanem obdobju ta dogodek in njegove posledice ne razveljavljajo navedenih sklepov v zvezi z opredelitvijo industrije Unije. Vendar je dogodek pomembno vplival na gospodarski položaj industrije Unije v obdobju 2011–2012, torej na začetku obravnavanega obdobja, zlasti v zvezi z zmogljivostjo, proizvodnjo in obsegom prodaje ter kazalniki dobičkonosnosti. Vplival je tudi na gibanje uvoza, vendar je bil ta vpliv majhen. Ti elementi se upoštevajo pri analizi razvoja kazalnikov škode.

| (89) | V zvezi s tem in v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. Pri opredelitvi škode je Komisija ocenila gospodarske kazalnike na podlagi podatkov o edinem proizvajalcu Unije, ki predstavlja industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(89)

V zvezi s tem in v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. Pri opredelitvi škode je Komisija ocenila gospodarske kazalnike na podlagi podatkov o edinem proizvajalcu Unije, ki predstavlja industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (90) | Gospodarski kazalniki edinega proizvajalca Unije, ki jih je ocenila Komisija, so proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, stroški dela, višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu, povprečne cene na enoto, stroški na enoto, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. |
| --- | --- |

(90)

Gospodarski kazalniki edinega proizvajalca Unije, ki jih je ocenila Komisija, so proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, stroški dela, višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu, povprečne cene na enoto, stroški na enoto, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

4.5.2   Kazalniki škode

Kazalniki škode

4.5.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (91) | Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 6


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje | 100 | 104 | 189 | 159 | 157 |
| Proizvodna zmogljivost | 100 | 114 | 171 | 171 | 171 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 100 | 91 | 110 | 93 | 92 |
| Vir: Podatki o industriji Unije. |

(91)

Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 6

Preglednica 6

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Obseg proizvodnje

100

104

189

159

157

Proizvodna zmogljivost

100

114

171

171

171

Izkoriščenost zmogljivosti

100

91

110

93

92

Vir: Podatki o industriji Unije.

Vir:

| (92) | V obravnavanem obdobju se je splošna proizvodnja povečala za 57 %. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 87 zgoraj in uvodni izjavi 93 spodaj, je bila proizvodnja industrije Unije v obdobju 2011–2012 nenavadno nizka. Med letom 2013 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom se je raven proizvodnje močno zmanjšala za 32 indeksnih točk. |
| --- | --- |

(92)

V obravnavanem obdobju se je splošna proizvodnja povečala za 57 %. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 87 zgoraj in uvodni izjavi 93 spodaj, je bila proizvodnja industrije Unije v obdobju 2011–2012 nenavadno nizka. Med letom 2013 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom se je raven proizvodnje močno zmanjšala za 32 indeksnih točk.

| (93) | Poleg tega se je proizvodna zmogljivost v obravnavanem obdobju znatno povečala (za 71 %), vendar tudi to gibanje pojasnjuje nenavadno nizka raven v letih 2011 in 2012, ki je bila posledica tehnične nesreče v proizvodnih obratih. Zmogljivost je bila izračunana glede na število mesecev, v katerih je industrija Unije lahko sama proizvajala natrijev ciklamat, tj. le 7 mesecev leta 2011, 8 mesecev leta 2012 in 12 mesecev v drugih obdobjih. Od leta 2013 do obdobja preiskave v zvezi s pregledom je proizvodna zmogljivost ostala stabilna. |
| --- | --- |

(93)

Poleg tega se je proizvodna zmogljivost v obravnavanem obdobju znatno povečala (za 71 %), vendar tudi to gibanje pojasnjuje nenavadno nizka raven v letih 2011 in 2012, ki je bila posledica tehnične nesreče v proizvodnih obratih. Zmogljivost je bila izračunana glede na število mesecev, v katerih je industrija Unije lahko sama proizvajala natrijev ciklamat, tj. le 7 mesecev leta 2011, 8 mesecev leta 2012 in 12 mesecev v drugih obdobjih. Od leta 2013 do obdobja preiskave v zvezi s pregledom je proizvodna zmogljivost ostala stabilna.

| (94) | Izkoriščenost zmogljivosti se je med letom 2011 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom zmanjšala za 8 %, pri čemer se je po letu 2013 močno zmanjšala vzporedno z zmanjšanjem obsega proizvodnje. |
| --- | --- |

(94)

Izkoriščenost zmogljivosti se je med letom 2011 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom zmanjšala za 8 %, pri čemer se je po letu 2013 močno zmanjšala vzporedno z zmanjšanjem obsega proizvodnje.

4.5.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

| (95) | Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

  Preglednica 7


  Obseg prodaje in tržni delež












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje | 100 | 69 | 146 | 108 | 104 |
| Tržni delež | 100 | 67 | 157 | 111 | 104 |
| Vir: Podatki o industriji Unije in zbirka podatkov iz člena 14(6). |

(95)

Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

Preglednica 7

Preglednica 7

Obseg prodaje in tržni delež

Obseg prodaje in tržni delež

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Obseg prodaje

100

69

146

108

104

Tržni delež

100

67

157

111

104

Vir: Podatki o industriji Unije in zbirka podatkov iz člena 14(6).

Vir:

| (96) | Gibanje obsega prodaje na trgu Unije in ustreznega tržnega deleža v obravnavanem obdobju je bilo enako. Skupaj sta se povečala za 4 %. |
| --- | --- |

(96)

Gibanje obsega prodaje na trgu Unije in ustreznega tržnega deleža v obravnavanem obdobju je bilo enako. Skupaj sta se povečala za 4 %.

| (97) | Oba zneska izražata le prodajo natrijevega ciklamata, ki ga je industrija Unije proizvedla sama, zato so bile ravni iz razlogov, pojasnjenih v uvodnih izjavah 87 in 93 zgoraj, v letih 2011 in 2012 neobičajno nizke. Od leta 2013, ko je industrija Unije že ponovno vzpostavila trajno lastno proizvodnjo natrijevega ciklamata, se je njena prodaja zaradi izgube naročil zmanjšala za 42 indeksnih točk. |
| --- | --- |

(97)

Oba zneska izražata le prodajo natrijevega ciklamata, ki ga je industrija Unije proizvedla sama, zato so bile ravni iz razlogov, pojasnjenih v uvodnih izjavah 87 in 93 zgoraj, v letih 2011 in 2012 neobičajno nizke. Od leta 2013, ko je industrija Unije že ponovno vzpostavila trajno lastno proizvodnjo natrijevega ciklamata, se je njena prodaja zaradi izgube naročil zmanjšala za 42 indeksnih točk.

| (98) | Med letom 2013 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom se je znatno zmanjšal tudi tržni delež. V nasprotju s tem se je potrošnja Unije povečala za 8 indeksnih točk. |
| --- | --- |

(98)

Med letom 2013 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom se je znatno zmanjšal tudi tržni delež. V nasprotju s tem se je potrošnja Unije povečala za 8 indeksnih točk.

4.5.2.3   Rast

| (99) | Položaj industrije Unije se je izboljšal med letoma 2011 in 2013, ko je lahko povečala svojo proizvodnjo, proizvodno zmogljivost, prodajo in tržni delež. To povečanje sta omogočila dva dejavnika: (i) povečanje protidampinških dajatev za nekatere kitajske proizvajalce izvoznike, ki so se maja 2012 podvojile, in (ii) dejstvo, da je industrija Unije spet lahko sama proizvajala natrijev ciklamat vseh 12 mesecev leta 2013, v primerjavi z le 7 meseci leta 2011 in 8 meseci leta 2012. |
| --- | --- |

(99)

Položaj industrije Unije se je izboljšal med letoma 2011 in 2013, ko je lahko povečala svojo proizvodnjo, proizvodno zmogljivost, prodajo in tržni delež. To povečanje sta omogočila dva dejavnika: (i) povečanje protidampinških dajatev za nekatere kitajske proizvajalce izvoznike, ki so se maja 2012 podvojile, in (ii) dejstvo, da je industrija Unije spet lahko sama proizvajala natrijev ciklamat vseh 12 mesecev leta 2013, v primerjavi z le 7 meseci leta 2011 in 8 meseci leta 2012.

| (100) | Če se julija 2011 eksplozija ne bi zgodila, bi bile ravni proizvodnje, proizvodne zmogljivosti, prodaje in tržnih deležev leta 2011 in leta 2012 veliko višje, saj bi industrija Unije svojim strankam lahko dobavljala svoj natrijev ciklamat namesto uvoženega, ki ga je nadalje obdelala (očistila) med avgustom 2011 in majem 2012. Tako bi bilo povečanje proizvodnje, prodaje in tržnih deležev med letoma 2011 in 2013 veliko manjše, proizvodna zmogljivost pa bi v celotnem obravnavanem obdobju celo ostala na ravni iz leta 2013. Od leta 2013 do obdobja preiskave v zvezi s pregledom so se vsa navedena gibanja v zvezi z obsegom, razen proizvodne zmogljivosti, popolnoma spremenila. Čeprav se je potrošnja Unije od leta 2013 večala, se je za industrijo Unije dejansko začelo obdobje gospodarskega nazadovanja. Hkrati je dobičkonosnost industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju ostala izrazito negativna, kar je onemogočilo njene možnosti za rast. |
| --- | --- |

(100)

Če se julija 2011 eksplozija ne bi zgodila, bi bile ravni proizvodnje, proizvodne zmogljivosti, prodaje in tržnih deležev leta 2011 in leta 2012 veliko višje, saj bi industrija Unije svojim strankam lahko dobavljala svoj natrijev ciklamat namesto uvoženega, ki ga je nadalje obdelala (očistila) med avgustom 2011 in majem 2012. Tako bi bilo povečanje proizvodnje, prodaje in tržnih deležev med letoma 2011 in 2013 veliko manjše, proizvodna zmogljivost pa bi v celotnem obravnavanem obdobju celo ostala na ravni iz leta 2013. Od leta 2013 do obdobja preiskave v zvezi s pregledom so se vsa navedena gibanja v zvezi z obsegom, razen proizvodne zmogljivosti, popolnoma spremenila. Čeprav se je potrošnja Unije od leta 2013 večala, se je za industrijo Unije dejansko začelo obdobje gospodarskega nazadovanja. Hkrati je dobičkonosnost industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju ostala izrazito negativna, kar je onemogočilo njene možnosti za rast.

4.5.2.4   Zaposlenost in produktivnost

| (101) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 8


  Zaposlenost in produktivnost












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 100 | 100 | 105 | 105 | 105 |
| Produktivnost (obseg proizvodnje glede na število zaposlenih) | 100 | 104 | 180 | 151 | 150 |
| Vir: Podatki o industriji Unije. |

(101)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 8

Preglednica 8

Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Število zaposlenih

100

100

105

105

105

Produktivnost (obseg proizvodnje glede na število zaposlenih)

100

104

180

151

150

Vir: Podatki o industriji Unije.

Vir:

| (102) | Kljub nezmožnosti proizvajanja lastnega natrijevega ciklamata med avgustom 2011 in majem 2012 se je industrija Unije odločila, da bo v tem obdobju ohranila enako zaposlenost, saj so se kakršna koli znižanja štela za predraga in nepotrebna. Čeprav je bil leta 2012 en delavec odpuščen, se raven zaposlenosti med letoma 2011 in 2012 ni spremenila, saj je industrija Unije isto leto najela novega delavca. Število zaposlenih se je leta 2013 nekoliko povečalo in do obdobja preiskave v zvezi s pregledom ostalo nespremenjeno. |
| --- | --- |

(102)

Kljub nezmožnosti proizvajanja lastnega natrijevega ciklamata med avgustom 2011 in majem 2012 se je industrija Unije odločila, da bo v tem obdobju ohranila enako zaposlenost, saj so se kakršna koli znižanja štela za predraga in nepotrebna. Čeprav je bil leta 2012 en delavec odpuščen, se raven zaposlenosti med letoma 2011 in 2012 ni spremenila, saj je industrija Unije isto leto najela novega delavca. Število zaposlenih se je leta 2013 nekoliko povečalo in do obdobja preiskave v zvezi s pregledom ostalo nespremenjeno.

| (103) | Eksplozija v tovarni je na produktivnost industrije Unije vplivala podobno kot na druge gospodarske kazalnike, predstavljene zgoraj. Produktivnost je bila tako kot proizvodnja v letih 2011 in 2012 zelo nizka, leta 2013 pa se je močno povečala za skoraj 80 indeksnih točk. Od takrat se je zaradi izgube naročil leta 2014 zmanjšala za 30 indeksnih točk in ostala na tej ravni do obdobja preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(103)

Eksplozija v tovarni je na produktivnost industrije Unije vplivala podobno kot na druge gospodarske kazalnike, predstavljene zgoraj. Produktivnost je bila tako kot proizvodnja v letih 2011 in 2012 zelo nizka, leta 2013 pa se je močno povečala za skoraj 80 indeksnih točk. Od takrat se je zaradi izgube naročil leta 2014 zmanjšala za 30 indeksnih točk in ostala na tej ravni do obdobja preiskave v zvezi s pregledom.

4.5.2.5   Višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu

| (104) | Protidampinški ukrepi zoper uvoz indonezijskih proizvajalcev izvoznikov in vseh kitajskih proizvajalcev izvoznikov, razen družb Fang Da, se izvajajo že od leta 2004. |
| --- | --- |

(104)

Protidampinški ukrepi zoper uvoz indonezijskih proizvajalcev izvoznikov in vseh kitajskih proizvajalcev izvoznikov, razen družb Fang Da, se izvajajo že od leta 2004.

| (105) | Kot je navedeno zgoraj, so bile stopnje dampinga indonezijskih in kitajskih proizvajalcev, razen družb Fang Da, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znatno nad ravnjo de minimis. Glede na stalen uvoz velikih količin natrijevega ciklamata kitajskih proizvajalcev po dampinških cenah je vpliv na gospodarski položaj industrije Unije velik. |
| --- | --- |

(105)

Kot je navedeno zgoraj, so bile stopnje dampinga indonezijskih in kitajskih proizvajalcev, razen družb Fang Da, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znatno nad ravnjo de minimis. Glede na stalen uvoz velikih količin natrijevega ciklamata kitajskih proizvajalcev po dampinških cenah je vpliv na gospodarski položaj industrije Unije velik.

de minimis

4.5.2.6   Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

| (106) | Povprečne prodajne cene na enoto pri prodaji edinega proizvajalca Unije nepovezanim strankam v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 9


  Prodajne cene v Uniji












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto | 100 | 105 | 103 | 107 | 106 |
| Povprečni stroški proizvodnje na enoto | 100 | 107 | 97 | 95 | 96 |
| Vir: Podatki o industriji Unije. |

(106)

Povprečne prodajne cene na enoto pri prodaji edinega proizvajalca Unije nepovezanim strankam v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 9

Preglednica 9

Prodajne cene v Uniji

Prodajne cene v Uniji

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Povprečna prodajna cena na enoto

100

105

103

107

106

Povprečni stroški proizvodnje na enoto

100

107

97

95

96

Vir: Podatki o industriji Unije.

Vir:

| (107) | Povprečna prodajna cena na enoto industrije Unije se je v obravnavnem obdobju povečala za 6 %. Najprej se je med letoma 2011 in 2012 povečala za 5 indeksnih točk, potem pa se do obdobja preiskave v zvezi s pregledom ni spremenila. |
| --- | --- |

(107)

Povprečna prodajna cena na enoto industrije Unije se je v obravnavnem obdobju povečala za 6 %. Najprej se je med letoma 2011 in 2012 povečala za 5 indeksnih točk, potem pa se do obdobja preiskave v zvezi s pregledom ni spremenila.

| (108) | Povprečni stroški proizvodnje na enoto industrije Unije so se med letoma 2011 in 2012 povečali za 7 indeksnih točk, leta 2013 pa so se v primerjavi z letom 2011 zmanjšali za 10 indeksnih točk. Od leta 2013 do obdobja preiskave v zvezi s pregledom se niso spremenili. Te spremembe so bile predvsem posledica nihanj stroškov surovin. |
| --- | --- |

(108)

Povprečni stroški proizvodnje na enoto industrije Unije so se med letoma 2011 in 2012 povečali za 7 indeksnih točk, leta 2013 pa so se v primerjavi z letom 2011 zmanjšali za 10 indeksnih točk. Od leta 2013 do obdobja preiskave v zvezi s pregledom se niso spremenili. Te spremembe so bile predvsem posledica nihanj stroškov surovin.

| (109) | V zvezi z navedenim je treba opozoriti, da industrija Unije stroškov čiščenja ni mogla natančno ločiti od skupnih stroškov proizvodnje. Tako indeksa za leti 2011 in 2012 v nasprotju z indeksi za leti 2013 in 2014 ter obdobje preiskave v zvezi s pregledom izražata tudi stroške čiščenja natrijevega ciklamata, ki ga je uvozila industrija Unije. |
| --- | --- |

(109)

V zvezi z navedenim je treba opozoriti, da industrija Unije stroškov čiščenja ni mogla natančno ločiti od skupnih stroškov proizvodnje. Tako indeksa za leti 2011 in 2012 v nasprotju z indeksi za leti 2013 in 2014 ter obdobje preiskave v zvezi s pregledom izražata tudi stroške čiščenja natrijevega ciklamata, ki ga je uvozila industrija Unije.

| (110) | Ob upoštevanju navedenega je treba gibanja v obdobju 2011–2012 in poznejših obdobjih razlagati previdno, saj je na njihov razvoj, čeprav le v manjšem obsegu, vplivalo dejstvo, da sta indeksa za leti 2011 in 2012 temeljila na drugačnih sklopih podatkov. |
| --- | --- |

(110)

Ob upoštevanju navedenega je treba gibanja v obdobju 2011–2012 in poznejših obdobjih razlagati previdno, saj je na njihov razvoj, čeprav le v manjšem obsegu, vplivalo dejstvo, da sta indeksa za leti 2011 in 2012 temeljila na drugačnih sklopih podatkov.

| (111) | V vsakem primeru je bila povprečna prodajna cena na enoto v celotnem obravnavanem obdobju vedno nižja od povprečnih stroškov proizvodnje na enoto industrije Unije, navedenih v preglednici zgoraj. |
| --- | --- |

(111)

V vsakem primeru je bila povprečna prodajna cena na enoto v celotnem obravnavanem obdobju vedno nižja od povprečnih stroškov proizvodnje na enoto industrije Unije, navedenih v preglednici zgoraj.

4.5.2.7   Stroški dela

| (112) | Povprečni stroški dela edinega proizvajalca Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 10


  Povprečni stroški dela na zaposlenega












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega | 100 | 127 | 115 | 102 | 95 |
| Vir: Podatki o industriji Unije. |

(112)

Povprečni stroški dela edinega proizvajalca Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 10

Preglednica 10

Povprečni stroški dela na zaposlenega

Povprečni stroški dela na zaposlenega

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Povprečni stroški dela na zaposlenega

100

127

115

102

95

Vir: Podatki o industriji Unije.

Vir:

| (113) | Povprečni stroški dela so se v celotnem obravnavanem obdobju znižali za 5 %. Vendar so se stroški leta 2012 najprej zvišali za 27 % – zlasti zaradi nadomestil, plačanih odpuščenemu delavcu – potem pa so se stalno zniževali do obdobja preiskave v zvezi s pregledom, ko so se znižali za 5 % glede na raven leta 2011. |
| --- | --- |

(113)

Povprečni stroški dela so se v celotnem obravnavanem obdobju znižali za 5 %. Vendar so se stroški leta 2012 najprej zvišali za 27 % – zlasti zaradi nadomestil, plačanih odpuščenemu delavcu – potem pa so se stalno zniževali do obdobja preiskave v zvezi s pregledom, ko so se znižali za 5 % glede na raven leta 2011.

4.5.2.8   Zaloge

| (114) | Ravni zalog edinega proizvajalca Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 11


  Zaloge












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge | 100 | 258 | 339 | 406 | 708 |
| Končne zaloge kot delež proizvodnje | 100 | 249 | 179 | 255 | 451 |
| Vir: Podatki o industriji Unije. |

(114)

Ravni zalog edinega proizvajalca Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 11

Preglednica 11

Zaloge

Zaloge

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Končne zaloge

100

258

339

406

708

Končne zaloge kot delež proizvodnje

100

249

179

255

451

Vir: Podatki o industriji Unije.

Vir:

| (115) | V obravnavanem obdobju so končne zaloge, izražene kot delež proizvodnje, zelo nihale. Najprej so se med letoma 2011 in 2012 povečale, naslednje leto zmanjšale, do obdobja preiskave v zvezi s pregledom pa zelo povečale. Na splošno so se v obravnavanem obdobju povečale za 351 indeksnih točk. To povečanje je delno posledica nezmožnosti proizvajalca Unije za prodajo svojih izdelkov zaradi konkurence poceni uvoza, vendar tudi nenavadno nizkih ravni zalog leta 2011 po tehnični nesreči, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 87 zgoraj. |
| --- | --- |

(115)

V obravnavanem obdobju so končne zaloge, izražene kot delež proizvodnje, zelo nihale. Najprej so se med letoma 2011 in 2012 povečale, naslednje leto zmanjšale, do obdobja preiskave v zvezi s pregledom pa zelo povečale. Na splošno so se v obravnavanem obdobju povečale za 351 indeksnih točk. To povečanje je delno posledica nezmožnosti proizvajalca Unije za prodajo svojih izdelkov zaradi konkurence poceni uvoza, vendar tudi nenavadno nizkih ravni zalog leta 2011 po tehnični nesreči, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 87 zgoraj.

4.5.2.9   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (116) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb edinega proizvajalca Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 12


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost | – 100 | – 111 | – 82 | – 61 | – 69 |
| Denarni tok | 100 | – 500 | – 1 107 | – 559 | – 766 |
| Naložbe | 100 | 203 | 15 | 0 | 0 |
| Donosnost naložb | – 100 | – 42 | – 104 | – 79 | – 77 |
| Vir: Podatki o industriji Unije. |

(116)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb edinega proizvajalca Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 12

Preglednica 12

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Dobičkonosnost

– 100

– 111

– 82

– 61

– 69

Denarni tok

100

– 500

– 1 107

– 559

– 766

Naložbe

100

203

15

0

0

Donosnost naložb

– 100

– 42

– 104

– 79

– 77

Vir: Podatki o industriji Unije.

Vir:

| (117) | Komisija je dobičkonosnost industrije Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri njeni prodaji natrijevega ciklamata nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. Kot je navedeno v uvodni izjavi 109 zgoraj, so se stroški proizvodnje, ki so se uporabili za določitev ravni dobička/izgub v obdobju 2011–2012, lahko opredelili le na splošno, tj. vključevali so tudi stroške v zvezi z uvoženim natrijevim ciklamatom. Na podlagi tega je analiza podatkov o dobičkonosnosti pokazala, da je imela industrija Unije v celotnem obravnavanem obdobju precejšnje izgube. Izgube so bile zlasti velike v obdobju 2011–2012, vendar so se razmere od leta 2013 izboljšale. |
| --- | --- |

(117)

Komisija je dobičkonosnost industrije Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri njeni prodaji natrijevega ciklamata nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. Kot je navedeno v uvodni izjavi 109 zgoraj, so se stroški proizvodnje, ki so se uporabili za določitev ravni dobička/izgub v obdobju 2011–2012, lahko opredelili le na splošno, tj. vključevali so tudi stroške v zvezi z uvoženim natrijevim ciklamatom. Na podlagi tega je analiza podatkov o dobičkonosnosti pokazala, da je imela industrija Unije v celotnem obravnavanem obdobju precejšnje izgube. Izgube so bile zlasti velike v obdobju 2011–2012, vendar so se razmere od leta 2013 izboljšale.

| (118) | Neto denarni tok je zmožnost industrije Unije, da sama financira svoje dejavnosti. Gibanje neto denarnega toka, ugotovljeno v zvezi s skupno prodajo (12) natrijevega ciklamata, se je iz pozitivnega leta 2011 spremenilo v izrazito negativno med letom 2012 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(118)

Neto denarni tok je zmožnost industrije Unije, da sama financira svoje dejavnosti. Gibanje neto denarnega toka, ugotovljeno v zvezi s skupno prodajo (12) natrijevega ciklamata, se je iz pozitivnega leta 2011 spremenilo v izrazito negativno med letom 2012 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom.

12

| (119) | Edine pomembne naložbe so bile izvedene v obdobju 2011–2013 in se nanašajo izključno na zamenjavo proizvodnih orodij, poškodovanih v eksploziji leta 2011. Te naložbe so se v celoti krile iz zavarovalne police. |
| --- | --- |

(119)

Edine pomembne naložbe so bile izvedene v obdobju 2011–2013 in se nanašajo izključno na zamenjavo proizvodnih orodij, poškodovanih v eksploziji leta 2011. Te naložbe so se v celoti krile iz zavarovalne police.

| (120) | Donosnost naložb je dobiček, izražen kot odstotek neto knjigovodske vrednosti osnovnih sredstev. V celotnem obravnavanem obdobju je bila izrazito negativna. |
| --- | --- |

(120)

Donosnost naložb je dobiček, izražen kot odstotek neto knjigovodske vrednosti osnovnih sredstev. V celotnem obravnavanem obdobju je bila izrazito negativna.

| (121) | Raven izgub industrije Unije je močno vplivala na njeno zmožnost zbiranja kapitala. |
| --- | --- |

(121)

Raven izgub industrije Unije je močno vplivala na njeno zmožnost zbiranja kapitala.

4.5.3   Sklep o škodi

Sklep o škodi

| (122) | Čeprav so se nekateri gospodarski kazalniki v zvezi s položajem industrije Unije, kot so proizvodnja, proizvodna zmogljivost, prodaja, tržni delež in produktivnost, v obdobju 2011–2012 in leta 2013 izboljšali, je resnični razvoj dogodkov na trgu, ki ga je povzročila uvedba višjih protidampinških dajatev za nekatere kitajske proizvajalce izvoznike maja 2012, le delno vplival na ta gibanja. |
| --- | --- |

(122)

Čeprav so se nekateri gospodarski kazalniki v zvezi s položajem industrije Unije, kot so proizvodnja, proizvodna zmogljivost, prodaja, tržni delež in produktivnost, v obdobju 2011–2012 in leta 2013 izboljšali, je resnični razvoj dogodkov na trgu, ki ga je povzročila uvedba višjih protidampinških dajatev za nekatere kitajske proizvajalce izvoznike maja 2012, le delno vplival na ta gibanja.

| (123) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 99, je dejansko mogoče ta izboljšanja v veliki meri pojasniti z: (i) eksplozijo v tovarni julija 2011, (ii) dejstvom, da industrija Unije zaradi te eksplozije med avgustom 2011 in majem 2012 ni mogla sama proizvajati natrijevega ciklamata, ter (iii) njeno ponovno vzpostavitvijo 12-mesečnega proizvodnega procesa leta 2013, ko so se zamenjale uničene proizvodne linije. Jasno je, da bi bilo povečanje teh kazalnikov do leta 2013 znatno manjše, če se eksplozija ne bi zgodila. |
| --- | --- |

(123)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 99, je dejansko mogoče ta izboljšanja v veliki meri pojasniti z: (i) eksplozijo v tovarni julija 2011, (ii) dejstvom, da industrija Unije zaradi te eksplozije med avgustom 2011 in majem 2012 ni mogla sama proizvajati natrijevega ciklamata, ter (iii) njeno ponovno vzpostavitvijo 12-mesečnega proizvodnega procesa leta 2013, ko so se zamenjale uničene proizvodne linije. Jasno je, da bi bilo povečanje teh kazalnikov do leta 2013 znatno manjše, če se eksplozija ne bi zgodila.

| (124) | Pozitivni razvoj navedenih gibanj se je od leta 2013 vidno spremenil, ker so se proizvodnja, prodaja, produktivnost in tržni delež industrije Unije zelo poslabšali. |
| --- | --- |

(124)

Pozitivni razvoj navedenih gibanj se je od leta 2013 vidno spremenil, ker so se proizvodnja, prodaja, produktivnost in tržni delež industrije Unije zelo poslabšali.

| (125) | Poleg tega je finančni položaj industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju ostal ves čas negotov. Zelo negativne rezultate so na splošno imeli zlasti kazalniki industrije Unije, kot so dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb. |
| --- | --- |

(125)

Poleg tega je finančni položaj industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju ostal ves čas negotov. Zelo negativne rezultate so na splošno imeli zlasti kazalniki industrije Unije, kot so dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb.

| (126) | Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da je industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(126)

Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da je industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

4.6   Verjetnost nadaljevanja škode

Verjetnost nadaljevanja škode

4.6.1   Uvodna opomba

Uvodna opomba

| (127) | Kot je bilo sklenjeno v uvodnih izjavah 122 do 126 zgoraj, je industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom utrpela znatno škodo. Medtem ko je raven uvoza iz Kitajske ostala visoka, je bil uvoz iz Indonezije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom skoraj neobstoječ. |
| --- | --- |

(127)

Kot je bilo sklenjeno v uvodnih izjavah 122 do 126 zgoraj, je industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom utrpela znatno škodo. Medtem ko je raven uvoza iz Kitajske ostala visoka, je bil uvoz iz Indonezije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom skoraj neobstoječ.

| (128) | Da bi se ocenila verjetnost nadaljevanja škode, če bi se dopustil iztek veljavnosti ukrepov, se je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe analiziral dejanski in možni vpliv uvoza iz Kitajske na eni strani ter uvoza iz Indonezije na drugi strani na industrijo Unije. Možni vpliv uvoza na položaj industrije Unije se je določil na podlagi (i) razpoložljivosti neizkoriščene zmogljivosti izvoznikov; (ii) verjetnega razvoja obsega dampinškega uvoza ter (iii) ravni cen uvoza iz Kitajske in Indonezije. |
| --- | --- |

(128)

Da bi se ocenila verjetnost nadaljevanja škode, če bi se dopustil iztek veljavnosti ukrepov, se je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe analiziral dejanski in možni vpliv uvoza iz Kitajske na eni strani ter uvoza iz Indonezije na drugi strani na industrijo Unije. Možni vpliv uvoza na položaj industrije Unije se je določil na podlagi (i) razpoložljivosti neizkoriščene zmogljivosti izvoznikov; (ii) verjetnega razvoja obsega dampinškega uvoza ter (iii) ravni cen uvoza iz Kitajske in Indonezije.

i

ii

iii

4.6.2   LRK

LRK

| (129) | Čeprav se je uvoz iz LRK v obravnavanem obdobju zmanjšal (glej preglednico 2 zgoraj), se je ohranil na visoki ravni, pri čemer se je tržni delež gibal med 40 % in 60 %. Kot je navedeno v uvodni izjavi 81 zgoraj, so ustrezne cene znatno nelojalno znižale prodajne cene Unije, tj. za 23 % ob upoštevanju vpliva veljavnih protidampinških ukrepov. Ob takem obsegu uvoza s tako ravnjo cene dampinški uvoz iz Kitajske nedvomno znižuje cene na trgu Unije in s tem prispeva tudi k škodi industrije Unije. |
| --- | --- |

(129)

Čeprav se je uvoz iz LRK v obravnavanem obdobju zmanjšal (glej preglednico 2 zgoraj), se je ohranil na visoki ravni, pri čemer se je tržni delež gibal med 40 % in 60 %. Kot je navedeno v uvodni izjavi 81 zgoraj, so ustrezne cene znatno nelojalno znižale prodajne cene Unije, tj. za 23 % ob upoštevanju vpliva veljavnih protidampinških ukrepov. Ob takem obsegu uvoza s tako ravnjo cene dampinški uvoz iz Kitajske nedvomno znižuje cene na trgu Unije in s tem prispeva tudi k škodi industrije Unije.

| (130) | V zvezi z možnim vplivom uvoza iz Kitajske v primeru razveljavitve ukrepov je treba najprej opozoriti, da je navedena analiza razpoložljivih zmogljivosti v LRK (glej uvodno izjavo 45 zgoraj) pokazala, da je prosto razpoložljiva proizvodna zmogljivost družb, vključenih v pregled v LRK, vsaj trikrat večja od trga Unije. Sklenjeno je bilo tudi, da je trg Unije še vedno privlačen za kitajske izvoznike, kar potrjuje tudi trenutna raven uvoza, in da bi se v primeru razveljavitve ukrepov v Unijo izvažal vsaj del dodatnih presežnih zmogljivosti. |
| --- | --- |

(130)

V zvezi z možnim vplivom uvoza iz Kitajske v primeru razveljavitve ukrepov je treba najprej opozoriti, da je navedena analiza razpoložljivih zmogljivosti v LRK (glej uvodno izjavo 45 zgoraj) pokazala, da je prosto razpoložljiva proizvodna zmogljivost družb, vključenih v pregled v LRK, vsaj trikrat večja od trga Unije. Sklenjeno je bilo tudi, da je trg Unije še vedno privlačen za kitajske izvoznike, kar potrjuje tudi trenutna raven uvoza, in da bi se v primeru razveljavitve ukrepov v Unijo izvažal vsaj del dodatnih presežnih zmogljivosti.

| (131) | Glede na visoke ravni dampinga in nelojalnega nižanja prodajnih cen, zlasti če se odšteje vpliv veljavnih protidampinških dajatev, bi zgoraj navedeni dodatni izvoz v Unijo potekal po dampinških cenah, ki bi bile znatno nižje od cen in stroškov proizvajalca Unije. |
| --- | --- |

(131)

Glede na visoke ravni dampinga in nelojalnega nižanja prodajnih cen, zlasti če se odšteje vpliv veljavnih protidampinških dajatev, bi zgoraj navedeni dodatni izvoz v Unijo potekal po dampinških cenah, ki bi bile znatno nižje od cen in stroškov proizvajalca Unije.

| (132) | Skupni vpliv tega uvoza in cen bi verjetno še naprej povzročal in celo povečal škodo industrije Unije, katere položaj je že zdaj negotov. |
| --- | --- |

(132)

Skupni vpliv tega uvoza in cen bi verjetno še naprej povzročal in celo povečal škodo industrije Unije, katere položaj je že zdaj negotov.

4.6.3   Indonezija

Indonezija

| (133) | Uvoz iz Indonezije na trg Unije je bil v obdobju preiskave v zvezi s pregledom skoraj neobstoječ, zato se bo analiza v nadaljevanju osredotočila na verjeten razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov. |
| --- | --- |

(133)

Uvoz iz Indonezije na trg Unije je bil v obdobju preiskave v zvezi s pregledom skoraj neobstoječ, zato se bo analiza v nadaljevanju osredotočila na verjeten razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov.

| (134) | Navedena analiza je pokazala, da bi neizkoriščena zmogljivost Indonezije ustrezala skoraj celotnemu trgu Unije za natrijev ciklamat. Glede na indonezijske izvozne cene na trge tretjih držav in dejstvo, da je natrijev ciklamat prepovedano uporabljati v živilih, pijačah in farmacevtskih izdelkih na številnih velikih trgih tretjih držav, je zelo verjetno, da bi Indonezija v primeru razveljavitve ukrepov začela ponovno izvažati na trg Unije. |
| --- | --- |

(134)

Navedena analiza je pokazala, da bi neizkoriščena zmogljivost Indonezije ustrezala skoraj celotnemu trgu Unije za natrijev ciklamat. Glede na indonezijske izvozne cene na trge tretjih držav in dejstvo, da je natrijev ciklamat prepovedano uporabljati v živilih, pijačah in farmacevtskih izdelkih na številnih velikih trgih tretjih držav, je zelo verjetno, da bi Indonezija v primeru razveljavitve ukrepov začela ponovno izvažati na trg Unije.

| (135) | V zvezi s cenami je preiskava pokazala, da je Indonezija v obdobju preiskave v zvezi s pregledom izvažala v druge tretje države po dampinških cenah ter da so bile te cene na splošno nizke, in sicer veliko nižje od cen in stroškov proizvajalca Unije. |
| --- | --- |

(135)

V zvezi s cenami je preiskava pokazala, da je Indonezija v obdobju preiskave v zvezi s pregledom izvažala v druge tretje države po dampinških cenah ter da so bile te cene na splošno nizke, in sicer veliko nižje od cen in stroškov proizvajalca Unije.

| (136) | Na podlagi navedenega je mogoče skleniti, da je v primeru razveljavitve ukrepov zelo verjetno, da bi Indonezija začela ponovno izvažati velike količine natrijevega ciklamata v Unijo po dampinških in nizkih cenah, ki bi nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije. Zaradi tega bi se industrija Unije najverjetneje še naprej spopadala z znatno škodo, pri čemer bi se njen položaj celo poslabšal. |
| --- | --- |

(136)

Na podlagi navedenega je mogoče skleniti, da je v primeru razveljavitve ukrepov zelo verjetno, da bi Indonezija začela ponovno izvažati velike količine natrijevega ciklamata v Unijo po dampinških in nizkih cenah, ki bi nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije. Zaradi tega bi se industrija Unije najverjetneje še naprej spopadala z znatno škodo, pri čemer bi se njen položaj celo poslabšal.

4.7   Sklep

Sklep

| (137) | Na podlagi navedenega se sklene, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja verjetnost nadaljevanja škode. |
| --- | --- |

(137)

Na podlagi navedenega se sklene, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja verjetnost nadaljevanja škode.

5.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (138) | Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov o uvozu iz LRK in Indonezije v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov/trgovcev in uporabnikov. |
| --- | --- |

(138)

Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov o uvozu iz LRK in Indonezije v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov/trgovcev in uporabnikov.

| (139) | Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo svoja stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(139)

Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo svoja stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.

| (140) | Na podlagi tega je Komisija proučila, ali kljub navedenim sklepom obstajajo nujni razlogi, na podlagi katerih bi bilo mogoče skleniti, da ohranitev obstoječih ukrepov ni v interesu Unije. |
| --- | --- |

(140)

Na podlagi tega je Komisija proučila, ali kljub navedenim sklepom obstajajo nujni razlogi, na podlagi katerih bi bilo mogoče skleniti, da ohranitev obstoječih ukrepov ni v interesu Unije.

5.1   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (141) | Pri preiskavi je bilo ugotovljeno, da je industrija Unije v celotnem obravnavanem obdobju kljub obstoječim ukrepom zoper Indonezijo in LRK (razen družb Fang Da) še naprej poslovala z izgubo ter izgubljala proizvodnjo, obseg prodaje in tržni delež na trgu Unije. V istem obdobju je uvoz iz LRK ostal zelo velik in je nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije. Kot je pojasnjeno zgoraj, je v primeru razveljavitve ukrepov zelo verjetno, da bi se uvoz iz Kitajske, razen uvoza družb Fang Da, dodatno povečal, Indonezija pa bi začela ponovno uvažati po dampinških in nizkih cenah. Ugotovljeno je bilo, da bi se z ukinitvijo obstoječih ukrepov že tako negotov položaj Unije verjetno dodatno poslabšal in da bi bila industrija Unije nazadnje prisiljena v celoti prenehati s proizvodnjo natrijevega ciklamata, kar bi pomenilo tudi izgubo delovnih mest in alternativnih virov oskrbe v Uniji. |
| --- | --- |

(141)

Pri preiskavi je bilo ugotovljeno, da je industrija Unije v celotnem obravnavanem obdobju kljub obstoječim ukrepom zoper Indonezijo in LRK (razen družb Fang Da) še naprej poslovala z izgubo ter izgubljala proizvodnjo, obseg prodaje in tržni delež na trgu Unije. V istem obdobju je uvoz iz LRK ostal zelo velik in je nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije. Kot je pojasnjeno zgoraj, je v primeru razveljavitve ukrepov zelo verjetno, da bi se uvoz iz Kitajske, razen uvoza družb Fang Da, dodatno povečal, Indonezija pa bi začela ponovno uvažati po dampinških in nizkih cenah. Ugotovljeno je bilo, da bi se z ukinitvijo obstoječih ukrepov že tako negotov položaj Unije verjetno dodatno poslabšal in da bi bila industrija Unije nazadnje prisiljena v celoti prenehati s proizvodnjo natrijevega ciklamata, kar bi pomenilo tudi izgubo delovnih mest in alternativnih virov oskrbe v Uniji.

| (142) | Če bi se ukrepi ohranili, je pričakovati, da bi industrija Unije lahko zvišala svoje cene in povečala proizvodnjo in obseg prodaje ter postopno spet začela poslovati z dobičkom. |
| --- | --- |

(142)

Če bi se ukrepi ohranili, je pričakovati, da bi industrija Unije lahko zvišala svoje cene in povečala proizvodnjo in obseg prodaje ter postopno spet začela poslovati z dobičkom.

| (143) | Zato je Komisija sklenila, da bi bila ohranitev veljavnih ukrepov zoper LRK in Indonezijo v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(143)

Zato je Komisija sklenila, da bi bila ohranitev veljavnih ukrepov zoper LRK in Indonezijo v interesu industrije Unije.

5.2   Interes uvoznikov/trgovcev

Interes uvoznikov/trgovcev

| (144) | V preiskavi ni sodeloval noben uvoznik/trgovec. Glede na nesodelovanje je razumno predvidevati, da zadevni izdelek ne predstavlja pomembnega deleža prihodka od prodaje uvoznikov/trgovcev in da ni dejavnikov, na podlagi katerih bi bilo mogoče pričakovati, da bi ohranitev ukrepov nesorazmerno vplivala na uvoznike/trgovce. |
| --- | --- |

(144)

V preiskavi ni sodeloval noben uvoznik/trgovec. Glede na nesodelovanje je razumno predvidevati, da zadevni izdelek ne predstavlja pomembnega deleža prihodka od prodaje uvoznikov/trgovcev in da ni dejavnikov, na podlagi katerih bi bilo mogoče pričakovati, da bi ohranitev ukrepov nesorazmerno vplivala na uvoznike/trgovce.

5.3   Interes uporabnikov

Interes uporabnikov

| (145) | V preiskavi je delno sodeloval en uporabnik. |
| --- | --- |

(145)

V preiskavi je delno sodeloval en uporabnik.

| (146) | Glavni končni uporabniki zadevnega izdelka v Uniji so v živilski industriji, industriji pijač in farmacevtski industriji. Pri prejšnji preiskavi v zvezi z uvozom natrijevega ciklamata je bilo ugotovljeno, da natrijev ciklamat predstavlja tako majhen delež stroškov proizvodnje, da vpliv uvedbe protidampinških dajatev ni velik. To je potrdil delno izpolnjen vprašalnik, ki ga je Komisiji predložil navedeni uporabnik. Ker v tej preiskavi niso sodelovali nobeni drugi predstavniki živilske industrije, industrije pijač in farmacevtske industrije, je razumno predvidevati, da vpliv na uporabnike v primeru podaljšanja ukrepov ne bi bil velik. |
| --- | --- |

(146)

Glavni končni uporabniki zadevnega izdelka v Uniji so v živilski industriji, industriji pijač in farmacevtski industriji. Pri prejšnji preiskavi v zvezi z uvozom natrijevega ciklamata je bilo ugotovljeno, da natrijev ciklamat predstavlja tako majhen delež stroškov proizvodnje, da vpliv uvedbe protidampinških dajatev ni velik. To je potrdil delno izpolnjen vprašalnik, ki ga je Komisiji predložil navedeni uporabnik. Ker v tej preiskavi niso sodelovali nobeni drugi predstavniki živilske industrije, industrije pijač in farmacevtske industrije, je razumno predvidevati, da vpliv na uporabnike v primeru podaljšanja ukrepov ne bi bil velik.

| (147) | Ob upoštevanju navedene ugotovitve, da bi bila industrija Unije v primeru ukinitve ukrepov morda prisiljena prenehati s proizvodnjo natrijevega ciklamata, in dejstva, da je na svetovni ravni le nekaj proizvajalcev natrijevega ciklamata, je verjetno, da bi ukrepi uporabnikom celo koristili, če bi ohranili proizvodnjo natrijevega ciklamata v Uniji in možnost uporabnikov, da izbirajo med natrijevim ciklamatom različnih konkurenčnih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(147)

Ob upoštevanju navedene ugotovitve, da bi bila industrija Unije v primeru ukinitve ukrepov morda prisiljena prenehati s proizvodnjo natrijevega ciklamata, in dejstva, da je na svetovni ravni le nekaj proizvajalcev natrijevega ciklamata, je verjetno, da bi ukrepi uporabnikom celo koristili, če bi ohranili proizvodnjo natrijevega ciklamata v Uniji in možnost uporabnikov, da izbirajo med natrijevim ciklamatom različnih konkurenčnih proizvajalcev.

5.4   Sklep o interesu Unije

Sklep o interesu Unije

| (148) | Glede na navedeno je Komisija sklenila, da v okviru interesa Unije ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali podaljšanju sedanjih protidampinških ukrepov zoper uvoz iz LRK in Indonezije. |
| --- | --- |

(148)

Glede na navedeno je Komisija sklenila, da v okviru interesa Unije ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali podaljšanju sedanjih protidampinških ukrepov zoper uvoz iz LRK in Indonezije.

6.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (149) | Na podlagi navedenih ugotovitev se sklene, da je treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz LRK in Indonezije ter so bili uvedeni z Uredbo (EU) št. 492/2010 in spremenjeni z Uredbo (EU) št. 398/2012, ohraniti. Družbi Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited in Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited bi bilo treba izključiti iz teh ukrepov, saj v prvotni preiskavi v zvezi s tema izvoznikoma ni bil ugotovljen damping. |
| --- | --- |

(149)

Na podlagi navedenih ugotovitev se sklene, da je treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz LRK in Indonezije ter so bili uvedeni z Uredbo (EU) št. 492/2010 in spremenjeni z Uredbo (EU) št. 398/2012, ohraniti. Družbi Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited in Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited bi bilo treba izključiti iz teh ukrepov, saj v prvotni preiskavi v zvezi s tema izvoznikoma ni bil ugotovljen damping.

| (150) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (ES) št. 1225/2009 – |
| --- | --- |

(150)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (ES) št. 1225/2009 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz natrijevega ciklamata, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2929 90 00 (oznaka TARIC 2929900010), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Indonezije.

2.   Stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so:

| Država | Družba | Stopnja protidampinške dajatve (EUR na kilogram) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Ljudska republika Kitajska | Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Ljudska republika Kitajska; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd., No. 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Ljudska republika Kitajska | 0,23 | A473 |
| Ljudska republika Kitajska | Vse druge družbe (razen Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited – dodatna oznaka TARIC A471 in Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited – dodatna oznaka TARIC A472 ) | 0,26 | A999 |
| Indonezija | PT. Golden Sari (kemična industrija), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No 1, Sunda Kelapa, Džakarta 14440, Indonezija | 0,24 | A502 |
| Indonezija | Vse druge družbe | 0,27 | A999 |

Država

Družba

Stopnja protidampinške dajatve (EUR na kilogram)

Dodatna oznaka TARIC

Ljudska republika Kitajska

Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Ljudska republika Kitajska; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd., No. 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Ljudska republika Kitajska

0,23

A473

Ljudska republika Kitajska

Vse druge družbe (razen Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited – dodatna oznaka TARIC A471 in Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited – dodatna oznaka TARIC A472 )

0,26

A999

Indonezija

PT. Golden Sari (kemična industrija), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No 1, Sunda Kelapa, Džakarta 14440, Indonezija

0,24

A502

Indonezija

Vse druge družbe

0,27

A999

3.   Uporaba individualnih stopenj dajatve, določenih za družbe iz odstavka 2, je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki mora vsebovati izjavo, opremljeno z datumom in podpisom uradnika subjekta, ki je izdal tak račun in ki se lahko identificira z njegovim imenom in funkcijo, ter je sestavljena v naslednji obliki: „Podpisani potrjujem, da je (količina) natrijevega ciklamata, prodanega za izvoz v Evropsko unijo, ki ga zajema ta račun, proizvedla (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v (zadevna država). Izjavljam, da so podatki na tem trgovinskem računu popolni in resnični.“ Če tak račun ni predložen, se uporablja dajatev, ki velja za „vse druge družbe“.

4.   V primerih, ko se blago uniči še pred vstopom v prost promet in se zato dejanska plačana ali plačljiva cena pri določanju carinske vrednosti porazdeli skladno s členom 131 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 2015/2447 (13), se znesek protidampinške dajatve, izračunan na podlagi odstavka 2 tega člena, zmanjša za odstotek, ki ustreza porazdelitvi dejansko plačane ali plačljive cene.

5.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo ustrezni veljavni carinski predpisi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. julija 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 435/2004 z dne 8. marca 2004 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Indonezije (UL L 72, 11.3.2004, str. 1).

2

(3)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 492/2010 z dne 3. junija 2010 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Indonezije na osnovi pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 (UL L 140, 8.6.2010, str. 2), Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 398/2012 z dne 7. maja 2012 o spremembi Uredbe (EU) št. 492/2010 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz, med drugim, Ljudske republike Kitajske (UL L 124, 11.5.2012, str. 1).

3

(4)  Glej opombo 2.

4

(5)  
  UL C 374, 22.10.2014, str. 4.

5

(6)  Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za natrijev ciklamat s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Indonezije (UL C 189, 6.6.2015, str. 2).

6

(7)  Obvestilo o začetku protidampinškega postopka za uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, omejenega na družbi Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited in Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (UL C 264, 12.8.2015, str. 32).

7

(8)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 2016/262 z dne 25. februarja 2016 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz aspartama s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 50, 26.2.2016, str. 4).

8

(9)  Zbirka podatkov iz člena 14(6) vključuje podatke o uvozu izdelkov, ki so predmet protidampinških ali protisubvencijskih ukrepov ali preiskav, iz držav in s strani proizvajalcev izvoznikov, ki jih zadeva postopek, ter iz drugih tretjih držav in s strani drugih proizvajalcev izvoznikov na ravni 10-mestnih oznak TARIC in dodatnih oznak TARIC.

9

(10)  http://www.rainbowrich.com/factory/index.html

10

(11)  Glej opombo 3.

11

(12)  V nasprotju s prodajo, navedeno v preglednici 7, skupna prodaja iz te uvodne izjave vključuje prodajo natrijevega ciklamata, ki ga je proizvedla industrija Unije, in natrijevega ciklamata, proizvedenega iz surovin, uvoženih v letih 2011 in 2012, na trgu Unije in izvoznih trgih.

12

(13)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 558).

13

---

| 16.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 192/71 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 192/71

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1161

z dne 15. julija 2016

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. julija 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 166,2 |
| ZZ | 166,2 |
| 0709 93 10 | TR | 136,9 |
| ZZ | 136,9 |
| 0805 50 10 | AR | 144,6 |
| BO | 217,8 |
| CL | 120,9 |
| UY | 200,2 |
| ZA | 176,3 |
| ZZ | 172,0 |
| 0808 10 80 | AR | 193,6 |
| BR | 92,6 |
| CL | 130,5 |
| CN | 102,6 |
| NZ | 147,2 |
| US | 117,0 |
| ZA | 111,6 |
| ZZ | 127,9 |
| 0808 30 90 | AR | 182,6 |
| CL | 112,1 |
| NZ | 156,3 |
| ZA | 137,7 |
| ZZ | 147,2 |
| 0809 10 00 | TR | 191,2 |
| ZZ | 191,2 |
| 0809 29 00 | TR | 281,0 |
| ZZ | 281,0 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

166,2

ZZ

166,2

0709 93 10

TR

136,9

ZZ

136,9

0805 50 10

AR

144,6

BO

217,8

CL

120,9

UY

200,2

ZA

176,3

ZZ

172,0

0808 10 80

AR

193,6

BR

92,6

CL

130,5

CN

102,6

NZ

147,2

US

117,0

ZA

111,6

ZZ

127,9

0808 30 90

AR

182,6

CL

112,1

NZ

156,3

ZA

137,7

ZZ

147,2

0809 10 00

TR

191,2

ZZ

191,2

0809 29 00

TR

281,0

ZZ

281,0

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 16.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 192/73 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 192/73

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2016/1162

z dne 30. junija 2016

o razkritju zaupnih informacij v okviru preiskovanja kaznivih dejanj (ECB/2016/19)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 12.3 Statuta,

ob upoštevanju Sklepa ECB/2004/2 z dne 19. februarja 2004 o sprejetju Poslovnika Evropske centralne banke (1) ter zlasti členov 23 in 23a Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Od vzpostavitve enotnega mehanizma nadzora (EMN) lahko Evropska centralna banka (ECB) in pristojni nacionalni organi od nacionalnih organov za preiskovanje kaznivih dejanj prejmejo zahteve za razkritje zaupnih informacij, ki jih ustvarijo ali prejmejo pri izvajanju nadzorniških nalog in odgovornosti. |
| --- | --- |

(1)

Od vzpostavitve enotnega mehanizma nadzora (EMN) lahko Evropska centralna banka (ECB) in pristojni nacionalni organi od nacionalnih organov za preiskovanje kaznivih dejanj prejmejo zahteve za razkritje zaupnih informacij, ki jih ustvarijo ali prejmejo pri izvajanju nadzorniških nalog in odgovornosti.

| (2) | V skladu s členom 136 Uredbe (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke (ECB/2014/17) (2) ECB, kadar pri opravljanju svojih nalog po Uredbi Sveta (EU) št. 1024/2013 (3) ugotovi, da obstaja razlog za sum, da je bilo morda storjeno kaznivo dejanje, od zadevnega pristojnega nacionalnega organa zahteva, da predloži zadevo ustreznim organom v preiskavo in morebiten kazenski pregon v skladu z nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 136 Uredbe (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke (ECB/2014/17) (2) ECB, kadar pri opravljanju svojih nalog po Uredbi Sveta (EU) št. 1024/2013 (3) ugotovi, da obstaja razlog za sum, da je bilo morda storjeno kaznivo dejanje, od zadevnega pristojnega nacionalnega organa zahteva, da predloži zadevo ustreznim organom v preiskavo in morebiten kazenski pregon v skladu z nacionalnim pravom.

| (3) | Pristojni nacionalni organi in nacionalni organi za preiskovanje kaznivih dejanj so že do sedaj sodelovali na področju dostopa do zaupnih informacij o nadzorovanih subjektih ali nadzorovanih skupinah v smislu člena 2(20) oziroma člena 2(21) Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17) v skladu z nacionalnim pravom. Pogoji takega sodelovanja in razkritja zaupnih informacij nacionalnim organom za preiskovanje kaznivih dejanj so večinoma določeni v nacionalnem pravu. Vendar pravo Unije v nekaterih vidikih vpliva na pogoje, pod katerimi se lahko zaupne informacije, ki jih imajo pristojni organi v EMN, vključno z ECB, razkrijejo nacionalnim organom za preiskovanje kaznivih dejanj na njihovo zahtevo. Te določbe prava Unije določajo na primer načelo lojalnega sodelovanja, načelo sodelovanja v dobri veri in obveznost izmenjave informacij v okviru EMN, obveznost varstva osebnih podatkov in obveznost varovanja poslovne skrivnosti. |
| --- | --- |

(3)

Pristojni nacionalni organi in nacionalni organi za preiskovanje kaznivih dejanj so že do sedaj sodelovali na področju dostopa do zaupnih informacij o nadzorovanih subjektih ali nadzorovanih skupinah v smislu člena 2(20) oziroma člena 2(21) Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17) v skladu z nacionalnim pravom. Pogoji takega sodelovanja in razkritja zaupnih informacij nacionalnim organom za preiskovanje kaznivih dejanj so večinoma določeni v nacionalnem pravu. Vendar pravo Unije v nekaterih vidikih vpliva na pogoje, pod katerimi se lahko zaupne informacije, ki jih imajo pristojni organi v EMN, vključno z ECB, razkrijejo nacionalnim organom za preiskovanje kaznivih dejanj na njihovo zahtevo. Te določbe prava Unije določajo na primer načelo lojalnega sodelovanja, načelo sodelovanja v dobri veri in obveznost izmenjave informacij v okviru EMN, obveznost varstva osebnih podatkov in obveznost varovanja poslovne skrivnosti.

| (4) | Poleg tega, da se ti pogoji uporabljajo za razkritje zaupnih informacij, ki so povezane z nalogami, prenesenimi na ECB z Uredbo (EU) št. 1024/2013, vključno z informacijami, ki jih ima pristojni nacionalni organ, kadar pomaga ECB pri opravljanju nalog po navedeni uredbi, se lahko načeloma uporabljajo tudi za razkritje zaupnih informacij, ki so povezane z denarno politiko in drugimi nalogami, povezanimi z ESCB/Eurosistemom. |
| --- | --- |

(4)

Poleg tega, da se ti pogoji uporabljajo za razkritje zaupnih informacij, ki so povezane z nalogami, prenesenimi na ECB z Uredbo (EU) št. 1024/2013, vključno z informacijami, ki jih ima pristojni nacionalni organ, kadar pomaga ECB pri opravljanju nalog po navedeni uredbi, se lahko načeloma uporabljajo tudi za razkritje zaupnih informacij, ki so povezane z denarno politiko in drugimi nalogami, povezanimi z ESCB/Eurosistemom.

| (5) | ECB bi morala spoštovati dolžnost varovanja poslovne skrivnosti ter dolžnost, da zaščiti svoje delovanje in neodvisnost. Poleg tega bi morala ECB še naprej spoštovati javni interes in nekatere zasebne interese, kar vključuje nerazkritje nekaterih dokumentov ali informacij, kadar bi razkritje ogrozilo te interese. Vendar te dolžnosti ne bi smele povzročiti absolutne prepovedi tega, da bi ECB nacionalnim organom za preiskovanje kaznivih dejanj razkrila zaupne informacije, za katere velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti. |
| --- | --- |

(5)

ECB bi morala spoštovati dolžnost varovanja poslovne skrivnosti ter dolžnost, da zaščiti svoje delovanje in neodvisnost. Poleg tega bi morala ECB še naprej spoštovati javni interes in nekatere zasebne interese, kar vključuje nerazkritje nekaterih dokumentov ali informacij, kadar bi razkritje ogrozilo te interese. Vendar te dolžnosti ne bi smele povzročiti absolutne prepovedi tega, da bi ECB nacionalnim organom za preiskovanje kaznivih dejanj razkrila zaupne informacije, za katere velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti.

| (6) | Pravo Unije določa, da je treba varovati zaupnost nekaterih informacij in dokumentov, vključno z osebnimi podatki, ter ob upoštevanju nekaterih izjem prepoveduje razkritje zaupnih informacij in dokumentov tretjim osebam. Zlasti lahko v skladu s pravili o poklicni skrivnosti iz Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4)„osebe, ki delajo ali so delale za pristojne organe, in revizorj[i] ali strokovnjak[i], ki delajo v imenu pristojnih organov“, razkrijejo zaupne informacije, ki jih prejmejo med opravljanjem svojih nalog, le v obliki povzetka ali zbirnih informacij, tako da posameznih kreditnih institucij ni mogoče prepoznati, brez poseganja v primere, za katere velja kazensko pravo. |
| --- | --- |

(6)

Pravo Unije določa, da je treba varovati zaupnost nekaterih informacij in dokumentov, vključno z osebnimi podatki, ter ob upoštevanju nekaterih izjem prepoveduje razkritje zaupnih informacij in dokumentov tretjim osebam. Zlasti lahko v skladu s pravili o poklicni skrivnosti iz Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4)„osebe, ki delajo ali so delale za pristojne organe, in revizorj[i] ali strokovnjak[i], ki delajo v imenu pristojnih organov“, razkrijejo zaupne informacije, ki jih prejmejo med opravljanjem svojih nalog, le v obliki povzetka ali zbirnih informacij, tako da posameznih kreditnih institucij ni mogoče prepoznati, brez poseganja v primere, za katere velja kazensko pravo.

| (7) | V skladu s členom 37.2 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke se morajo za osebe z dostopom do podatkov, ki so predmet predpisov Unije o obveznosti varovanja skrivnosti, uporabljati ti predpisi. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 37.2 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke se morajo za osebe z dostopom do podatkov, ki so predmet predpisov Unije o obveznosti varovanja skrivnosti, uporabljati ti predpisi.

| (8) | V pravu Unije še ni bil vzpostavljen postopkovni okvir za ravnanje z zahtevami, ki jih ECB, pristojni nacionalni organi ali nacionalne centralne banke (NCB) prejmejo od nacionalnih organov za preiskovanje kaznivih dejanj in se nanašajo na zaupne informacije v zvezi z nalogami, prenesenimi na ECB z Uredbo (EU) št. 1024/2013, vključno z informacijami, ki jih imajo pristojni nacionalni organi ali NCB, kadar pomagajo ECB pri opravljanju nalog po Uredbi (EU) št. 1024/2013, ali v zvezi z denarno politiko in drugimi nalogami, povezanimi z ESCB/Eurosistemom. Vendar bi morala biti uporaba nacionalnih postopkovnih pravil, ki veljajo za take zahteve, skladna s splošnimi načeli prava Unije, zlasti z načelom lojalnega sodelovanja ter načelom sodelovanja v dobri veri in obveznostjo izmenjave informacij, kakor je določeno v členu 6 Uredbe (EU) št. 1024/2013. V tej zvezi bi bila ECB v skladu s pravom Unije zadovoljna, če bi se z njo posvetovali oziroma jo obvestili o zahtevah za zaupne informacije v zvezi z nalogami, prenesenimi na ECB z Uredbo (EU) št. 1024/2013, vključno z informacijami, ki jih imajo pristojni nacionalni organi ali NCB, kadar pomagajo ECB pri opravljanju nalog po Uredbi (EU) št. 1024/2013, ali v zvezi z denarno politiko in drugimi nalogami, povezanimi z ESCB/Eurosistemom, kadar take zahteve prejme pristojni nacionalni organ ali NCB od nacionalnih organov za preiskovanje kaznivih dejanj. |
| --- | --- |

(8)

V pravu Unije še ni bil vzpostavljen postopkovni okvir za ravnanje z zahtevami, ki jih ECB, pristojni nacionalni organi ali nacionalne centralne banke (NCB) prejmejo od nacionalnih organov za preiskovanje kaznivih dejanj in se nanašajo na zaupne informacije v zvezi z nalogami, prenesenimi na ECB z Uredbo (EU) št. 1024/2013, vključno z informacijami, ki jih imajo pristojni nacionalni organi ali NCB, kadar pomagajo ECB pri opravljanju nalog po Uredbi (EU) št. 1024/2013, ali v zvezi z denarno politiko in drugimi nalogami, povezanimi z ESCB/Eurosistemom. Vendar bi morala biti uporaba nacionalnih postopkovnih pravil, ki veljajo za take zahteve, skladna s splošnimi načeli prava Unije, zlasti z načelom lojalnega sodelovanja ter načelom sodelovanja v dobri veri in obveznostjo izmenjave informacij, kakor je določeno v členu 6 Uredbe (EU) št. 1024/2013. V tej zvezi bi bila ECB v skladu s pravom Unije zadovoljna, če bi se z njo posvetovali oziroma jo obvestili o zahtevah za zaupne informacije v zvezi z nalogami, prenesenimi na ECB z Uredbo (EU) št. 1024/2013, vključno z informacijami, ki jih imajo pristojni nacionalni organi ali NCB, kadar pomagajo ECB pri opravljanju nalog po Uredbi (EU) št. 1024/2013, ali v zvezi z denarno politiko in drugimi nalogami, povezanimi z ESCB/Eurosistemom, kadar take zahteve prejme pristojni nacionalni organ ali NCB od nacionalnih organov za preiskovanje kaznivih dejanj.

| (9) | Ta sklep se ne bi smel uporabljati za zahteve za dostop do informacij, ki se nanašajo na osebe, ki so z ECB v delovnem razmerju ali v neposrednem ali posrednem pogodbenem razmerju za izvedbo gradenj, dobavo proizvodov ali opravljanje storitev. |
| --- | --- |

(9)

Ta sklep se ne bi smel uporabljati za zahteve za dostop do informacij, ki se nanašajo na osebe, ki so z ECB v delovnem razmerju ali v neposrednem ali posrednem pogodbenem razmerju za izvedbo gradenj, dobavo proizvodov ali opravljanje storitev.

| (10) | Ta sklep bi moral zato določiti pogoje, ki jih bo ECB uporabljala za razkritje zaupnih informacij v zvezi z nalogami, prenesenimi nanjo z Uredbo (EU) št. 1024/2013, ali v zvezi z denarno politiko in drugimi nalogami, povezanimi z ESCB/Eurosistemom, s strani pristojnih nacionalnih organov in NCB nacionalnemu organu za preiskovanje kaznivih dejanj, ter s tem povezan postopkovni okvir. |
| --- | --- |

(10)

Ta sklep bi moral zato določiti pogoje, ki jih bo ECB uporabljala za razkritje zaupnih informacij v zvezi z nalogami, prenesenimi nanjo z Uredbo (EU) št. 1024/2013, ali v zvezi z denarno politiko in drugimi nalogami, povezanimi z ESCB/Eurosistemom, s strani pristojnih nacionalnih organov in NCB nacionalnemu organu za preiskovanje kaznivih dejanj, ter s tem povezan postopkovni okvir.

| (11) | Služba za skladnost s predpisi in upravljanje ECB koordinira zahteve za dostop do dokumentov, ki spadajo v področje uporabe tega sklepa, znotraj ECB – |
| --- | --- |

(11)

Služba za skladnost s predpisi in upravljanje ECB koordinira zahteve za dostop do dokumentov, ki spadajo v področje uporabe tega sklepa, znotraj ECB –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „zaupne informacije“ pomenijo vse zaupne informacije, vključno z informacijami, za katere veljajo pravila o varstvu podatkov, obveznost varovanja poslovne skrivnosti in pravila o poklicni skrivnosti iz Direktive 2013/36/EU, ter dokumenti, ki imajo v skladu z ureditvijo zaupnosti v ECB oznako „ECB-CONFIDENTIAL“ ali „ECB-SECRET“, razen informacij, ki se nanašajo na osebe, ki so z ECB v delovnem razmerju ali v neposrednem ali posrednem pogodbenem razmerju za izvedbo gradenj, dobavo proizvodov ali opravljanje storitev; |
| --- | --- |

(a)

„zaupne informacije“ pomenijo vse zaupne informacije, vključno z informacijami, za katere veljajo pravila o varstvu podatkov, obveznost varovanja poslovne skrivnosti in pravila o poklicni skrivnosti iz Direktive 2013/36/EU, ter dokumenti, ki imajo v skladu z ureditvijo zaupnosti v ECB oznako „ECB-CONFIDENTIAL“ ali „ECB-SECRET“, razen informacij, ki se nanašajo na osebe, ki so z ECB v delovnem razmerju ali v neposrednem ali posrednem pogodbenem razmerju za izvedbo gradenj, dobavo proizvodov ali opravljanje storitev;

| (b) | „nacionalni organ za preiskovanje kaznivih dejanj“ pomeni nacionalni organ, ki ima pristojnosti v zadevah kazenskega prava; |
| --- | --- |

(b)

„nacionalni organ za preiskovanje kaznivih dejanj“ pomeni nacionalni organ, ki ima pristojnosti v zadevah kazenskega prava;

| (c) | „pristojni nacionalni organ“ ima enak pomen, kakor je opredeljen v členu 2(2) Uredbe (EU) št. 1024/2013. Ta pomen ne posega v ureditve po nacionalnem pravu, ki dodeljujejo nekatere nadzorniške naloge NCB, ki ni imenovana za pristojni nacionalni organ. Z zvezi s takimi ureditvami se sklicevanje na pristojni nacionalni organ v tem sklepu nanaša tudi na NCB glede nadzorniških nalog, ki so ji dodeljene po nacionalnem pravu. |
| --- | --- |

(c)

„pristojni nacionalni organ“ ima enak pomen, kakor je opredeljen v členu 2(2) Uredbe (EU) št. 1024/2013. Ta pomen ne posega v ureditve po nacionalnem pravu, ki dodeljujejo nekatere nadzorniške naloge NCB, ki ni imenovana za pristojni nacionalni organ. Z zvezi s takimi ureditvami se sklicevanje na pristojni nacionalni organ v tem sklepu nanaša tudi na NCB glede nadzorniških nalog, ki so ji dodeljene po nacionalnem pravu.

Člen 2

Zahteve nacionalnih organov za preiskovanje kaznivih dejanj, ki jih prejme ECB

1.   ECB lahko na zahtevo nacionalnega organa za preiskovanje kaznivih dejanj predloži zaupne informacije, ki jih ima in so povezane z nalogami, prenesenimi nanjo z Uredbo (EU) št. 1024/2013, ali z denarno politiko ali drugimi nalogami, povezanimi z ESCB/Eurosistemom, pristojnemu nacionalnemu organu ali NCB, da jih ta razkrije zadevnemu nacionalnemu organu za preiskovanje kaznivih dejanj, pod naslednjimi pogoji:

| (a) | zadevni pristojni nacionalni organ ali NCB se zaveže, da bo odgovoril na tako zahtevo v imenu ECB; |
| --- | --- |

(a)

zadevni pristojni nacionalni organ ali NCB se zaveže, da bo odgovoril na tako zahtevo v imenu ECB;

| (b) | bodisi (i) pravo Unije ali nacionalno pravo vsebuje izrecno obveznost razkritja takih informacij nacionalnemu organu za preiskovanje kaznivih dejanj bodisi (ii) ustrezni pravni okvir dovoljuje razkritje takih zaupnih informacij ter ni prednostnih razlogov za zavrnitev razkritja takih informacij, ki so povezani s tem, da je treba zaščititi interese Unije ali se izogniti poseganju v delovanje in neodvisnost ECB, zlasti takemu, ki bi ogrozilo izpolnjevanje njenih nalog; |
| --- | --- |

(b)

bodisi (i) pravo Unije ali nacionalno pravo vsebuje izrecno obveznost razkritja takih informacij nacionalnemu organu za preiskovanje kaznivih dejanj bodisi (ii) ustrezni pravni okvir dovoljuje razkritje takih zaupnih informacij ter ni prednostnih razlogov za zavrnitev razkritja takih informacij, ki so povezani s tem, da je treba zaščititi interese Unije ali se izogniti poseganju v delovanje in neodvisnost ECB, zlasti takemu, ki bi ogrozilo izpolnjevanje njenih nalog;

| (c) | zadevni pristojni nacionalni organ ali NCB se zaveže, da bo od nacionalnega organa za preiskovanje kaznivih dejanj zahteval, da zagotovi varstvo predloženih zaupnih informacij pred javnim razkritjem. |
| --- | --- |

(c)

zadevni pristojni nacionalni organ ali NCB se zaveže, da bo od nacionalnega organa za preiskovanje kaznivih dejanj zahteval, da zagotovi varstvo predloženih zaupnih informacij pred javnim razkritjem.

2.   Odstavek 1 ne posega v nobene posebne določbe po pravu Unije ali nacionalnem pravu, ki se nanašajo na razkritje takih zaupnih informacij.

Člen 3

Zahteve nacionalnih organov za preiskovanje kaznivih dejanj, ki jih prejmejo pristojni nacionalni organi ali NCB

1.   ECB od pristojnih nacionalnih organov in NCB zahteva soglasje, da se po prejemu zahteve nacionalnega organa za preiskovanje kaznivih dejanj za razkritje zaupnih informacij, ki so povezane z nalogami, prenesenimi na ECB z Uredbo (EU) št. 1024/2013, ali z denarno politiko ali drugimi nalogami, povezanimi z ESCB/Eurosistemom, o odgovoru na zahtevo posvetujejo z ECB, kadar je to mogoče, ne glede na to, ali ima te informacije ECB ali zadevni pristojni nacionalni organ ali NCB. ECB svetuje, ali se te informacije lahko razkrijejo in, kjer pride v poštev, ali obstajajo prednostni razlogi za zavrnitev razkritja zadevnih zaupnih informacij, ki so povezani s tem, da je treba zaščititi interese Unije ali se izogniti poseganju v delovanje in neodvisnost ECB. ECB svetuje pristojnemu nacionalnemu organu ali NCB, če se je ta z njo posvetoval pravočasno, preden sprejme končno odločitev in predloži končni odgovor na zahtevo.

2.   ECB od pristojnih nacionalnih organov zahteva soglasje, da jo pravočasno in v vsakem primeru pred predložitvijo končnega odgovora obvestijo o zahtevah za zaupne informacije, ki jih prejmejo od nacionalnih organov za preiskovanje kaznivih dejanj in se nanašajo na manj pomembne kreditne institucije, ki jih zadevni pristojni nacionalni organ neposredno nadzira pri izvajanju nadzorniških odgovornosti po Uredbi (EU) št. 1024/2013, kadar ta pristojni nacionalni organ meni, da so zahtevane informacije pomembne ali bi njihovo razkritje lahko negativno vplivalo na ugled EMN. ECB si po najboljših močeh prizadeva predložiti odgovor v roku, ki ga določi zadevni pristojni nacionalni organ, če je rok razumen in objektivno utemeljen ter se izteče, preden pristojni nacionalni organ sprejme končno odločitev in nacionalnemu organu za preiskovanje kaznivih dejanj predloži končni odgovor.

3.   ECB od pristojnih nacionalnih organov in NCB zahteva soglasje, da jo redno obveščajo o vseh zahtevah nacionalnih organov za preiskovanje kaznivih dejanj, o katerih se z njo iz razlogov, na katere niso mogli vplivati, niso posvetovali v skladu z odstavkom 1 ali je niso obvestili v skladu z odstavkom 2, in po možnosti o informacijah, ki so jih razkrili zaradi teh zahtev.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Frankfurtu na Majni, 30. junija 2016

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  
  UL L 80, 18.3.2004, str. 33.

1

(2)  Uredba (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi okvira za sodelovanje znotraj enotnega mehanizma nadzora med Evropsko centralno banko in pristojnimi nacionalnimi organi ter z imenovanimi nacionalnimi organi (okvirna uredba o EMN) (ECB/2014/17) (UL L 141, 14.5.2014, str. 1).

2

(3)  Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, str. 63).

3

(4)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

4

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 16.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 192/77 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 192/77

---

SKLEP št. 3/2016 ODBORA VELEPOSLANIKOV AKP-EU

z dne 12. julija 2016

o reviziji Priloge III k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU [2016/1163]

ODBOR VELEPOSLANIKOV AKP-EU JE –

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o partnerstvu AKP-EU) in zlasti člena 100 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V členu 100 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU je določeno, da lahko Svet ministrov AKP-EU na podlagi priporočila Odbora AKP-EU za sodelovanje pri financiranju razvoja revidira, pregleda in/ali spremeni priloge Ia, Ib, II, III, IV in VI k Sporazumu. |
| --- | --- |

(1)

V členu 100 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU je določeno, da lahko Svet ministrov AKP-EU na podlagi priporočila Odbora AKP-EU za sodelovanje pri financiranju razvoja revidira, pregleda in/ali spremeni priloge Ia, Ib, II, III, IV in VI k Sporazumu.

| (2) | V členu 15(4) Sporazuma o partnerstvu AKP-EU je določeno, da lahko Svet ministrov AKP-EU prenese pooblastila na Odbor veleposlanikov AKP-EU. |
| --- | --- |

(2)

V členu 15(4) Sporazuma o partnerstvu AKP-EU je določeno, da lahko Svet ministrov AKP-EU prenese pooblastila na Odbor veleposlanikov AKP-EU.

| (3) | Člen 2 Priloge III k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU se nanaša na Center za razvoj podjetništva (v nadaljnjem besedilu: CRP). V točki (a) člena 2(6) Priloge III je določeno, da se Odbor veleposlanikov AKP-EU imenuje kot nadzorni organ CRP, ki je med drugim pristojen za določitev statuta in poslovnika CRP, sprejetih s Sklepom št. 8/2005 Odbora veleposlanikov AKP-ES (2) (v nadaljnjem besedilu: statut CRP). V skladu s točko (a) člena 2(7) Priloge III je izvršilni odbor CRP med drugim pristojen za sprejetje finančnih in kadrovskih predpisov CRP. |
| --- | --- |

(3)

Člen 2 Priloge III k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU se nanaša na Center za razvoj podjetništva (v nadaljnjem besedilu: CRP). V točki (a) člena 2(6) Priloge III je določeno, da se Odbor veleposlanikov AKP-EU imenuje kot nadzorni organ CRP, ki je med drugim pristojen za določitev statuta in poslovnika CRP, sprejetih s Sklepom št. 8/2005 Odbora veleposlanikov AKP-ES (2) (v nadaljnjem besedilu: statut CRP). V skladu s točko (a) člena 2(7) Priloge III je izvršilni odbor CRP med drugim pristojen za sprejetje finančnih in kadrovskih predpisov CRP.

| (4) | V členu 1 statuta CRP je določeno načelo pravne osebnosti CRP. |
| --- | --- |

(4)

V členu 1 statuta CRP je določeno načelo pravne osebnosti CRP.

| (5) | V členih 9 in 10 statuta CRP sta določena mandat in sestava izvršilnega odbora CRP. |
| --- | --- |

(5)

V členih 9 in 10 statuta CRP sta določena mandat in sestava izvršilnega odbora CRP.

| (6) | Svet ministrov AKP-EU se je na 39. zasedanju 19. in 20. junija 2014 v Nairobiju, Kenija, v skupni izjavi dogovoril, da bo začel postopek zapiranja CRP in spreminjanja Priloge III k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU, ter v ta namen pooblastil Odbor veleposlanikov AKP-EU, da nadaljuje z obravnavo zadeve in sprejme potrebne sklepe, vključno z ustreznimi spremembami navedene priloge III. |
| --- | --- |

(6)

Svet ministrov AKP-EU se je na 39. zasedanju 19. in 20. junija 2014 v Nairobiju, Kenija, v skupni izjavi dogovoril, da bo začel postopek zapiranja CRP in spreminjanja Priloge III k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU, ter v ta namen pooblastil Odbor veleposlanikov AKP-EU, da nadaljuje z obravnavo zadeve in sprejme potrebne sklepe, vključno z ustreznimi spremembami navedene priloge III.

| (7) | Z navedeno skupno izjavo Sveta ministrov AKP-EU je bila ustanovljena skupna delovna skupina AKP-EU, ki naj bi zagotovila, da se CRP zapre pod najboljšimi možnimi pogoji. |
| --- | --- |

(7)

Z navedeno skupno izjavo Sveta ministrov AKP-EU je bila ustanovljena skupna delovna skupina AKP-EU, ki naj bi zagotovila, da se CRP zapre pod najboljšimi možnimi pogoji.

| (8) | Odbor veleposlanikov AKP-EU je s Sklepom št. 4/2014 (3) pooblastil izvršilni odbor CRP, naj sprejme vse ustrezne ukrepe za pripravo zaprtja CRP. Nato je izvršilni odbor CRP podpisal pogodbo z upraviteljem za obdobje do 31. decembra 2016. |
| --- | --- |

(8)

Odbor veleposlanikov AKP-EU je s Sklepom št. 4/2014 (3) pooblastil izvršilni odbor CRP, naj sprejme vse ustrezne ukrepe za pripravo zaprtja CRP. Nato je izvršilni odbor CRP podpisal pogodbo z upraviteljem za obdobje do 31. decembra 2016.

| (9) | V skladu s členom 2(3) Sklepa št. 4/2014 je v načrtu za zaprtje predvideno, da bo zaključna faza končana do 31. decembra 2016 (v nadaljnjem besedilu: zaključna faza). Zaključna faza se je za CRP začela, ko je izvršilni odbor CRP 29. in 30. junija 2015 odobril načrt za dokončno zaprtje. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 2(3) Sklepa št. 4/2014 je v načrtu za zaprtje predvideno, da bo zaključna faza končana do 31. decembra 2016 (v nadaljnjem besedilu: zaključna faza). Zaključna faza se je za CRP začela, ko je izvršilni odbor CRP 29. in 30. junija 2015 odobril načrt za dokončno zaprtje.

| (10) | Zaključni fazi naj bi sledila „pasivna faza“, v kateri bo CRP obstajal le za namene likvidacije. Pasivna faza, ki jo bo vodil upravitelj, lahko med drugim vključuje upravne naloge, vodenje arhivov CRP, izpolnjevanje vseh upravnih formalnosti ali upravljanje preostalih pravdnih postopkov, ki jih ni bilo mogoče razrešiti v zaključni fazi. Pasivna faza bi se morala začeti na dan po koncu zaključne faze, tj. 1. januarja 2017. Pasivna faza bi se morala končati po štiriletnem obdobju ali ko bo CRP poravnal vse svoje obveznosti in unovčil vsa svoja sredstva, kar nastopi prej. |
| --- | --- |

(10)

Zaključni fazi naj bi sledila „pasivna faza“, v kateri bo CRP obstajal le za namene likvidacije. Pasivna faza, ki jo bo vodil upravitelj, lahko med drugim vključuje upravne naloge, vodenje arhivov CRP, izpolnjevanje vseh upravnih formalnosti ali upravljanje preostalih pravdnih postopkov, ki jih ni bilo mogoče razrešiti v zaključni fazi. Pasivna faza bi se morala začeti na dan po koncu zaključne faze, tj. 1. januarja 2017. Pasivna faza bi se morala končati po štiriletnem obdobju ali ko bo CRP poravnal vse svoje obveznosti in unovčil vsa svoja sredstva, kar nastopi prej.

| (11) | V skladu s členom 26(1) finančne uredbe CRP, sprejete s Sklepom št. 5/2004 Odbora veleposlanikov AKP-ES (4), bi morali biti računovodski izkazi CRP zaključeni ob koncu proračunskega leta, da se lahko pripravijo finančni izkazi CRP. Zato bi morala biti obvezna revizija za leto 2016, ki se nanaša na zaključno fazo, dokončana najkasneje do 30. junija 2017. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s členom 26(1) finančne uredbe CRP, sprejete s Sklepom št. 5/2004 Odbora veleposlanikov AKP-ES (4), bi morali biti računovodski izkazi CRP zaključeni ob koncu proračunskega leta, da se lahko pripravijo finančni izkazi CRP. Zato bi morala biti obvezna revizija za leto 2016, ki se nanaša na zaključno fazo, dokončana najkasneje do 30. junija 2017.

| (12) | Spremembe Priloge III k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU zadeva črtanje sklicev na CRP. Ta sklep od začetka pasivne faze, tj. od 1. januarja 2017, predstavlja nov pravni okvir CRP. |
| --- | --- |

(12)

Spremembe Priloge III k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU zadeva črtanje sklicev na CRP. Ta sklep od začetka pasivne faze, tj. od 1. januarja 2017, predstavlja nov pravni okvir CRP.

| (13) | Na podlagi člena 95(1) Sporazuma o partnerstvu AKP-EU bo Sporazum prenehal veljati leta 2020. Strukture upravljanja, ki se uporabljajo za pasivno fazo delovanja CRP, bi bilo zato treba določiti tudi za obdobje po 29. februarju 2020 – |
| --- | --- |

(13)

Na podlagi člena 95(1) Sporazuma o partnerstvu AKP-EU bo Sporazum prenehal veljati leta 2020. Strukture upravljanja, ki se uporabljajo za pasivno fazo delovanja CRP, bi bilo zato treba določiti tudi za obdobje po 29. februarju 2020 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Da bi upoštevali prenehanje dejavnosti CRP, ki bo izvedeno do 31. decembra 2016, se spremeni Priloga III k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU:

| 1. | naslov Priloge III se nadomesti z naslednjim:


  „INSTITUCIONALNA PODPORA“; |
| --- | --- |

1.

naslov Priloge III se nadomesti z naslednjim:

„INSTITUCIONALNA PODPORA“;

| 2. | člen 1 se nadomesti z naslednjim:
  „S sodelovanjem se podpira institucionalni mehanizem za spodbujanje kmetijstva in razvoja podeželja. V tej zvezi sodelovanje pomaga krepiti in utrjevati vlogo Tehničnega središča za sodelovanje v kmetijstvu in na podeželju pri razvoju institucionalnih zmogljivosti držav AKP, zlasti pri upravljanju informacij, da bi olajšali dostop do tehnologij za izboljšanje kmetijske produktivnosti, komercializacije, prehranske varnosti in razvoja podeželja.“; |
| --- | --- |

2.

člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„S sodelovanjem se podpira institucionalni mehanizem za spodbujanje kmetijstva in razvoja podeželja. V tej zvezi sodelovanje pomaga krepiti in utrjevati vlogo Tehničnega središča za sodelovanje v kmetijstvu in na podeželju pri razvoju institucionalnih zmogljivosti držav AKP, zlasti pri upravljanju informacij, da bi olajšali dostop do tehnologij za izboljšanje kmetijske produktivnosti, komercializacije, prehranske varnosti in razvoja podeželja.“;

| 3. | člen 2 se črta; |
| --- | --- |

3.

člen 2 se črta;

| 4. | člen 3 se preštevilči v člen 2. |
| --- | --- |

4.

člen 3 se preštevilči v člen 2.

Člen 2

1.   Pred koncem zaključne faze, tj. 31. decembra 2016, Evropska komisija sklene pogodbo z upraviteljem za zagotovitev izvajanja pasivne faze od 1. januarja 2017 za štiriletno obdobje oziroma dokler CRP ne poravna vseh svojih obveznosti in unovči vseh svojih sredstev, kar koli od tega je prej.

2.   Za izvajanje pasivne faze je odgovoren upravitelj. Upravitelj Odboru veleposlanikov AKP-EU predloži letna poročila o napredku, doseženem pri izvajanju pasivne faze.

Člen 3

1.   Statut CRP, finančna uredba CRP in kadrovski predpisi CRP ostanejo v veljavi do konca zaključne faze.

Ta sklep je od 1. januarja 2017 nov pravni okvir CRP.

2.   Od 1. januarja 2017 se pravna osebnost CRP, kakor je določena v členu 1 statuta CRP, ohrani le za namene likvidacije CRP.

3.   V pasivni fazi bo izvršilni odbor CRP, ustanovljen s členoma 9 in 10 statuta CRP, še naprej obstajal, in sicer do datuma, ko Odbor veleposlanikov AKP-EU sprejme sklep o predlogu za razrešnico na podlagi člena 4 Sklepa št. 4/2014.

Od pasivne faze se naloge izvršilnega odbora CRP omejijo na odobritev zaključnega poročila, sprejetje računovodskih izkazov v zvezi z zaključno fazo in predložitev predloga za razrešnico Odboru veleposlanikov AKP-EU z namenom sprejetja sklepa. Od 1. januarja 2017 ima izvršilni odbor največ eno srečanje na leto. To ne izključuje možnosti, da izvršilni odbor CRP sprejme sklep po pisnem postopku.

Če Odbor veleposlanikov AKP-EU ne odloči drugače, se razrešnica šteje za odobreno v treh mesecih od datuma predložitve predloga razrešnice ali pa z 31. decembrom 2017, kar koli od tega je prej.

4.   Stroški, povezani s pasivno fazo, se krijejo iz 11. Evropskega razvojnega sklada.

5.   Pravice CRP v zvezi s tretjimi osebami in pravice tretjih oseb v zvezi s CRP imajo triletni zastaralni rok, ki začne teči 1. januarja 2017.

Člen 4

Naloga skupne delovne skupine AKP-EU, ustanovljene s skupno izjavo Sveta ministrov AKP-EU na zasedanju 19. in 20. junija 2014, v zvezi z zapiranjem CRP se konča s sklepom Odbora veleposlanikov AKP-EU o predlogu za razrešnico v skladu s členom 4 Sklepa št. 4/2014.

Člen 5

Ta sklep začne veljati s sprejetjem, razen člena 1, ki začne veljati 1. januarja 2017.

Bruselj, 12. julij 2016

Za Odbor veleposlanikov AKP-EU

Predsednik

R.J. MENGA

---

(1)  Sporazum z dne 23. junija 2000, podpisan v Cotonouju (UL L 317, 15.12.2000, str. 3), kakor je bil spremenjen s sporazumom, podpisanim 25. junija 2005 v Luxembourgu (UL L 209, 11.8.2005, str. 27), in s sporazumom, podpisanim 22. junija 2010 v Ouagadougouju (UL L 287, 4.11.2010, str. 3).

1

(2)  Sklep Odbora veleposlanikov AKP-ES št. 8/2005 z dne 20. julija 2005 o statutu in poslovniku Centra za razvoj podjetništva (UL L 66, 8.3.2006, str. 16).

2

(3)  Sklep št. 4/2014 Odbora veleposlanikov AKP-EU z dne 23. oktobra 2014 v zvezi s pooblastili izvršilnega odbora Centra za razvoj podjetništva (CRP) (UL L 330, 15.11.2014, str. 61).

3

(4)  Sklep št. 5/2004 Odbora veleposlanikov AKP-ES z dne 17. decembra 2004 o finančni uredbi Centra za razvoj podjetništva (UL L 70, 9.3.2006, str. 52).

4

---