# Uradni list L 186/2016

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 186 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 599. julij 2016 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 186

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 599. julij 2016

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep (EU) 2016/1112 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Tuniziji | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

SKLEPI

*

Sklep (EU) 2016/1112 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Tuniziji

1

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1113 z dne 8. julija 2016 o dvestooseminštirideseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z organizacijama ISIL (Daiš) in Al-Kaida | 9 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1114 z dne 8. julija 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 11 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1115 z dne 7. julija 2016 o določitvi oblike, v kateri Evropska agencija za kemikalije predloži informacije o izvajanju postopkov v skladu z Uredbo (EU) št. 649/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvozu in uvozu nevarnih kemikalij
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4141) | 13 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1116 z dne 7. julija 2016 o spremembi izvedbenih sklepov (EU) 2015/1500 in (EU) 2015/2055 o zaščitnih ukrepih proti vozličastemu dermatitisu v Grčiji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4157)

   (
  1
  ) | 24 |
| | | PRIPOROČILA |
| | * | Priporočilo Komisije (EU) 2016/1117 z dne 15. junija 2016, naslovljeno na Helensko republiko, o posebnih nujnih ukrepih, ki bi jih morala Grčija sprejeti zaradi ponovne vzpostavitve predaj v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta | 28 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Sklep št. 1/2016 Odbora Skupnost-Švica za kopenski promet z dne 10. junija 2016 o sistemu zaračunavanja pristojbin za vozila, ki se uporablja v Švici od 1. januarja 2017 [2016/1118] | 36 |
| | * | Sklep št. 2/2016 Odbora Skupnost-Švica za kopenski promet z dne 10. junija 2016 o spremembi Priloge 1 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o cestnem in železniškem prevozu blaga in potnikov [2016/1119] | 38 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1113 z dne 8. julija 2016 o dvestooseminštirideseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z organizacijama ISIL (Daiš) in Al-Kaida

9

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1114 z dne 8. julija 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

11

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1115 z dne 7. julija 2016 o določitvi oblike, v kateri Evropska agencija za kemikalije predloži informacije o izvajanju postopkov v skladu z Uredbo (EU) št. 649/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvozu in uvozu nevarnih kemikalij
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4141)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4141)

13

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1116 z dne 7. julija 2016 o spremembi izvedbenih sklepov (EU) 2015/1500 in (EU) 2015/2055 o zaščitnih ukrepih proti vozličastemu dermatitisu v Grčiji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4157)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4157)

1

24

PRIPOROČILA

*

Priporočilo Komisije (EU) 2016/1117 z dne 15. junija 2016, naslovljeno na Helensko republiko, o posebnih nujnih ukrepih, ki bi jih morala Grčija sprejeti zaradi ponovne vzpostavitve predaj v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

28

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Sklep št. 1/2016 Odbora Skupnost-Švica za kopenski promet z dne 10. junija 2016 o sistemu zaračunavanja pristojbin za vozila, ki se uporablja v Švici od 1. januarja 2017 [2016/1118]

36

*

Sklep št. 2/2016 Odbora Skupnost-Švica za kopenski promet z dne 10. junija 2016 o spremembi Priloge 1 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o cestnem in železniškem prevozu blaga in potnikov [2016/1119]

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

SKLEPI

| 9.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 186/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 186/1

---

SKLEP (EU) 2016/1112 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 6. julija 2016

o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Tuniziji

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 212(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odnosi med Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: Unija) in Republiko Tunizijo (v nadaljnjem besedilu: Tunizija) se razvijajo v okviru evropske sosedske politike (ESP). Tunizija je 17. julija 1995 kot prva sredozemska država podpisala pridružitveni sporazum (2) z Unijo, ki je začel veljati 1. marca 1998. V skladu z navedenim sporazumom je Tunizija leta 2008 dokončno odpravila tarife za industrijske proizvode in tako postala prva sredozemska država, ki je vstopila v območje proste trgovine z Unijo. Dvostranski politični dialog in gospodarsko sodelovanje se nadalje razvijata v okviru akcijskih načrtov ESP, od katerih najnovejši zajema obdobje 2013–2017. |
| --- | --- |

(1)

Odnosi med Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: Unija) in Republiko Tunizijo (v nadaljnjem besedilu: Tunizija) se razvijajo v okviru evropske sosedske politike (ESP). Tunizija je 17. julija 1995 kot prva sredozemska država podpisala pridružitveni sporazum (2) z Unijo, ki je začel veljati 1. marca 1998. V skladu z navedenim sporazumom je Tunizija leta 2008 dokončno odpravila tarife za industrijske proizvode in tako postala prva sredozemska država, ki je vstopila v območje proste trgovine z Unijo. Dvostranski politični dialog in gospodarsko sodelovanje se nadalje razvijata v okviru akcijskih načrtov ESP, od katerih najnovejši zajema obdobje 2013–2017.

| (2) | Po revoluciji, ko je bil predsednik Ben Ali 14. januarja 2011 prisiljen zapustiti državo, so v Tuniziji 23. oktobra 2011 potekale prve svobodne in demokratične volitve. Januarja 2014 je bila sprejeta nova ustava, v četrtem četrtletju 2014 pa so potekale parlamentarne in predsedniške volitve, pri čemer so si glavni politični akterji prizadevali za nadaljnje reforme za vzpostavitev popolnoma demokratičnega sistema. |
| --- | --- |

(2)

Po revoluciji, ko je bil predsednik Ben Ali 14. januarja 2011 prisiljen zapustiti državo, so v Tuniziji 23. oktobra 2011 potekale prve svobodne in demokratične volitve. Januarja 2014 je bila sprejeta nova ustava, v četrtem četrtletju 2014 pa so potekale parlamentarne in predsedniške volitve, pri čemer so si glavni politični akterji prizadevali za nadaljnje reforme za vzpostavitev popolnoma demokratičnega sistema.

| (3) | Med tem procesom politične tranzicije so na tunizijsko gospodarstvo negativno vplivali stalni nemiri, regionalna nestabilnost (vključno z učinkom libijskega konflikta) ter neugodne razmere v mednarodnem okolju (zlasti v Uniji, glavni trgovinski partnerici Tunizije). Ta negativni razvoj dogodkov je občutno oslabil njeno gospodarsko rast, pa tudi njen proračunski in plačilnobilančni položaj. |
| --- | --- |

(3)

Med tem procesom politične tranzicije so na tunizijsko gospodarstvo negativno vplivali stalni nemiri, regionalna nestabilnost (vključno z učinkom libijskega konflikta) ter neugodne razmere v mednarodnem okolju (zlasti v Uniji, glavni trgovinski partnerici Tunizije). Ta negativni razvoj dogodkov je občutno oslabil njeno gospodarsko rast, pa tudi njen proračunski in plačilnobilančni položaj.

| (4) | Unija od leta 2011, po političnih spremembah v Tuniziji, izraža neomajno zavezanost podpori Tunizije pri njenem procesu gospodarskih in političnih reform. Povečala je finančno podporo Tuniziji ter okrepila sodelovanje na mnogih področjih, vključno s civilno družbo, volilnim sistemom, varnostjo, regionalnim razvojem ter socialnimi in gospodarskimi reformami. Ponudila je tudi možnost sklenitve sporazuma o poglobljenem in razširjenem območju proste trgovine, o katerem so se pogajanja začela oktobra 2014. |
| --- | --- |

(4)

Unija od leta 2011, po političnih spremembah v Tuniziji, izraža neomajno zavezanost podpori Tunizije pri njenem procesu gospodarskih in političnih reform. Povečala je finančno podporo Tuniziji ter okrepila sodelovanje na mnogih področjih, vključno s civilno družbo, volilnim sistemom, varnostjo, regionalnim razvojem ter socialnimi in gospodarskimi reformami. Ponudila je tudi možnost sklenitve sporazuma o poglobljenem in razširjenem območju proste trgovine, o katerem so se pogajanja začela oktobra 2014.

| (5) | V takih težkih gospodarskih in finančnih razmerah so se tunizijski organi in Mednarodni denarni sklad (MDS) aprila 2013 dogovorili o nepreventivnem triletnem aranžmaju „stand-by“ v višini 1 146 milijonov SDR (posebne pravice črpanja) v podporo Tuniziji za program gospodarskih prilagoditev in reform, ki je bil naknadno podaljšan do konca leta 2015. Na podlagi šestih zaključenih pregledov izvajanja programov je Tunizija v okviru programa MDS črpala 1 500 milijonov USD. |
| --- | --- |

(5)

V takih težkih gospodarskih in finančnih razmerah so se tunizijski organi in Mednarodni denarni sklad (MDS) aprila 2013 dogovorili o nepreventivnem triletnem aranžmaju „stand-by“ v višini 1 146 milijonov SDR (posebne pravice črpanja) v podporo Tuniziji za program gospodarskih prilagoditev in reform, ki je bil naknadno podaljšan do konca leta 2015. Na podlagi šestih zaključenih pregledov izvajanja programov je Tunizija v okviru programa MDS črpala 1 500 milijonov USD.

| (6) | Avgusta 2013 je Tunizija zaprosila za dodatno makrofinančno pomoč Unije. Na tej podlagi je bil maja 2014 sprejet sklep o zagotavljanju makrofinančne pomoči v višini 300 milijonov EUR v obliki posojil (MFA-I) (3). Memorandum o soglasju, ki določa pogoje politike v zvezi z MFA-I, je začel veljati 4. marca 2015. Po izvedbi dogovorjenih strateških ukrepov je bila prva tranša MFA-I izplačana 7. maja 2015, druga pa 1. decembra 2015. |
| --- | --- |

(6)

Avgusta 2013 je Tunizija zaprosila za dodatno makrofinančno pomoč Unije. Na tej podlagi je bil maja 2014 sprejet sklep o zagotavljanju makrofinančne pomoči v višini 300 milijonov EUR v obliki posojil (MFA-I) (3). Memorandum o soglasju, ki določa pogoje politike v zvezi z MFA-I, je začel veljati 4. marca 2015. Po izvedbi dogovorjenih strateških ukrepov je bila prva tranša MFA-I izplačana 7. maja 2015, druga pa 1. decembra 2015.

| (7) | Unija je dala za obdobje 2011–2015 na voljo 524 milijonov EUR v obliki nepovratnih sredstev na podlagi svojih rednih programov sodelovanja v podporo programu gospodarskih in političnih reform Tunizije. Poleg tega je bilo Tuniziji v obdobju 2011–2013 dodeljenih 155 milijonov EUR v okviru programa SPRING (Support for partnership, reforms and inclusive growth), v obdobju 2014–2015 pa ji je bilo dodeljenih 122 milijonov EUR v okviru krovnega programa. Poleg tega je Evropska investicijska banka od leta 2011 zagotovila posojila v višini 1 338 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(7)

Unija je dala za obdobje 2011–2015 na voljo 524 milijonov EUR v obliki nepovratnih sredstev na podlagi svojih rednih programov sodelovanja v podporo programu gospodarskih in političnih reform Tunizije. Poleg tega je bilo Tuniziji v obdobju 2011–2013 dodeljenih 155 milijonov EUR v okviru programa SPRING (Support for partnership, reforms and inclusive growth), v obdobju 2014–2015 pa ji je bilo dodeljenih 122 milijonov EUR v okviru krovnega programa. Poleg tega je Evropska investicijska banka od leta 2011 zagotovila posojila v višini 1 338 milijonov EUR.

| (8) | Leta 2015 je gospodarstvo Tunizije močno oslabilo več terorističnih napadov, ki so bili usmerjeni na ključne gospodarske panoge, na primer turizem in promet, ter katerih cilj je bil preprečiti konsolidacijo politične tranzicije. Ti napadi so negativno vplivali na oživljanje gospodarstva, ki se je začelo v Tuniziji. Ti dogodki so skupaj z vztrajno regionalno nestabilnostjo (vključno z oživitvijo libijskega konflikta) ter še vedno šibkim evropskim in svetovnim gospodarskim okoljem še poslabšali že tako slab plačilnobilančni in proračunski položaj. Zaradi tega so nastale velike finančne vrzeli v plačilni bilanci in proračunu. |
| --- | --- |

(8)

Leta 2015 je gospodarstvo Tunizije močno oslabilo več terorističnih napadov, ki so bili usmerjeni na ključne gospodarske panoge, na primer turizem in promet, ter katerih cilj je bil preprečiti konsolidacijo politične tranzicije. Ti napadi so negativno vplivali na oživljanje gospodarstva, ki se je začelo v Tuniziji. Ti dogodki so skupaj z vztrajno regionalno nestabilnostjo (vključno z oživitvijo libijskega konflikta) ter še vedno šibkim evropskim in svetovnim gospodarskim okoljem še poslabšali že tako slab plačilnobilančni in proračunski položaj. Zaradi tega so nastale velike finančne vrzeli v plačilni bilanci in proračunu.

| (9) | V teh težavnih razmerah je Unija ponovno poudarila svojo zavezanost podpori Tunizije pri njenem procesu gospodarskih in političnih reform. Ta zaveza je bila izražena v sklepih srečanja pridružitvenega sveta med Unijo in Tunizijo marca 2015 ter po terorističnih napadih junija 2015 v Soussu v sklepih Sveta z dne 20. julija 2015. Politična in gospodarska podpora Unije reformnemu procesu v Tuniziji je skladna s politiko Unije do regije južnega Sredozemlja, kakor je določena v okviru ESP. |
| --- | --- |

(9)

V teh težavnih razmerah je Unija ponovno poudarila svojo zavezanost podpori Tunizije pri njenem procesu gospodarskih in političnih reform. Ta zaveza je bila izražena v sklepih srečanja pridružitvenega sveta med Unijo in Tunizijo marca 2015 ter po terorističnih napadih junija 2015 v Soussu v sklepih Sveta z dne 20. julija 2015. Politična in gospodarska podpora Unije reformnemu procesu v Tuniziji je skladna s politiko Unije do regije južnega Sredozemlja, kakor je določena v okviru ESP.

| (10) | Po poslabšanju gospodarskega in finančnega položaja Tunizije sta MDS in Tunizija začela razgovore o nasledstveni ureditvi, ki bi vključevala večjo vsoto in bi lahko imela obliko razširjenega instrumenta financiranja (v nadaljnjem besedilu: program MDS), obsegala pa bi verjetno obdobje štirih let, z začetkom spomladi 2016. Namen novega programa MDS bi bila zmanjšanje kratkoročnih plačilnobilančnih težav Tunizije in spodbujanje izvajanja odločnih prilagoditvenih ukrepov. |
| --- | --- |

(10)

Po poslabšanju gospodarskega in finančnega položaja Tunizije sta MDS in Tunizija začela razgovore o nasledstveni ureditvi, ki bi vključevala večjo vsoto in bi lahko imela obliko razširjenega instrumenta financiranja (v nadaljnjem besedilu: program MDS), obsegala pa bi verjetno obdobje štirih let, z začetkom spomladi 2016. Namen novega programa MDS bi bila zmanjšanje kratkoročnih plačilnobilančnih težav Tunizije in spodbujanje izvajanja odločnih prilagoditvenih ukrepov.

| (11) | Tunizija je avgusta 2015 zaradi slabšanja gospodarskega stanja in obetov Unijo zaprosila za dodatno makrofinančno pomoč. |
| --- | --- |

(11)

Tunizija je avgusta 2015 zaradi slabšanja gospodarskega stanja in obetov Unijo zaprosila za dodatno makrofinančno pomoč.

| (12) | Ker je Tunizija država, ki jo zajema ESP, bi se morala šteti za upravičenko do makrofinančne pomoči Unije. |
| --- | --- |

(12)

Ker je Tunizija država, ki jo zajema ESP, bi se morala šteti za upravičenko do makrofinančne pomoči Unije.

| (13) | Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti izreden finančni instrument nevezane in nenamenske plačilnobilančne podpore, namenjene takojšnjim potrebam upravičenke po zunanjem financiranju, in bi morala podpreti izvajanje strateškega programa, ki vsebuje takojšnje odločne ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, oblikovane za kratkoročno izboljšanje plačilnobilančnega položaja. |
| --- | --- |

(13)

Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti izreden finančni instrument nevezane in nenamenske plačilnobilančne podpore, namenjene takojšnjim potrebam upravičenke po zunanjem financiranju, in bi morala podpreti izvajanje strateškega programa, ki vsebuje takojšnje odločne ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, oblikovane za kratkoročno izboljšanje plačilnobilančnega položaja.

| (14) | Ker je v plačilni bilanci Tunizije še vedno znatna vrzel pri zunanjem financiranju, ki presega sredstva, ki jih zagotavljajo MDS in druge večstranske institucije, je makrofinančna pomoč Unije Tuniziji v trenutnih izrednih okoliščinah ustrezen odziv na prošnjo Tunizije za podporo gospodarski stabilizaciji v povezavi s programom MDS. Makrofinančna pomoč Unije bi z dopolnitvijo sredstev iz finančnega aranžmaja MDS podprla gospodarsko stabilizacijo in program strukturnih reform Tunizije. |
| --- | --- |

(14)

Ker je v plačilni bilanci Tunizije še vedno znatna vrzel pri zunanjem financiranju, ki presega sredstva, ki jih zagotavljajo MDS in druge večstranske institucije, je makrofinančna pomoč Unije Tuniziji v trenutnih izrednih okoliščinah ustrezen odziv na prošnjo Tunizije za podporo gospodarski stabilizaciji v povezavi s programom MDS. Makrofinančna pomoč Unije bi z dopolnitvijo sredstev iz finančnega aranžmaja MDS podprla gospodarsko stabilizacijo in program strukturnih reform Tunizije.

| (15) | Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti namenjena za podporo ponovni vzpostavitvi vzdržnega stanja zunanjega financiranja Tunizije, s čimer bi podprla njen gospodarski in družbeni razvoj. |
| --- | --- |

(15)

Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti namenjena za podporo ponovni vzpostavitvi vzdržnega stanja zunanjega financiranja Tunizije, s čimer bi podprla njen gospodarski in družbeni razvoj.

| (16) | Določitev zneska makrofinančne pomoči Unije temelji na celoviti kvantitativni oceni preostalih potreb Tunizije po zunanjem financiranju in upošteva zmožnost države, da se financira z lastnimi sredstvi, zlasti z mednarodnimi rezervami, ki so ji na voljo. Makrofinančna pomoč Unije bi morala dopolnjevati programe in finančna sredstva, ki jih zagotavljata MDS in Svetovna banka. Pri določanju zneska pomoči se upoštevajo tudi pričakovani finančni prispevki večstranskih donatorjev, potreba po zagotavljanju pravične porazdelitve bremena med Unijo in drugimi donatorji, drugi instrumenti Unije za zunanje financiranje, ki se že uporabljajo v Tuniziji, in dodana vrednost celotne vključenosti Unije. |
| --- | --- |

(16)

Določitev zneska makrofinančne pomoči Unije temelji na celoviti kvantitativni oceni preostalih potreb Tunizije po zunanjem financiranju in upošteva zmožnost države, da se financira z lastnimi sredstvi, zlasti z mednarodnimi rezervami, ki so ji na voljo. Makrofinančna pomoč Unije bi morala dopolnjevati programe in finančna sredstva, ki jih zagotavljata MDS in Svetovna banka. Pri določanju zneska pomoči se upoštevajo tudi pričakovani finančni prispevki večstranskih donatorjev, potreba po zagotavljanju pravične porazdelitve bremena med Unijo in drugimi donatorji, drugi instrumenti Unije za zunanje financiranje, ki se že uporabljajo v Tuniziji, in dodana vrednost celotne vključenosti Unije.

| (17) | Komisija bi morala zagotoviti pravno in vsebinsko skladnost makrofinančne pomoči Unije s ključnimi načeli, cilji in ukrepi, sprejetimi na različnih področjih zunanjega delovanja, ter drugimi ustreznimi politikami Unije. |
| --- | --- |

(17)

Komisija bi morala zagotoviti pravno in vsebinsko skladnost makrofinančne pomoči Unije s ključnimi načeli, cilji in ukrepi, sprejetimi na različnih področjih zunanjega delovanja, ter drugimi ustreznimi politikami Unije.

| (18) | Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zunanjo politiko Unije do Tunizije. Službe Komisije in Evropska služba za zunanje delovanje bi morale v celotnem obdobju zagotavljanja makrofinančne pomoči tesno sodelovati, da bi usklajevale in zagotavljale doslednost zunanje politike Unije. |
| --- | --- |

(18)

Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zunanjo politiko Unije do Tunizije. Službe Komisije in Evropska služba za zunanje delovanje bi morale v celotnem obdobju zagotavljanja makrofinančne pomoči tesno sodelovati, da bi usklajevale in zagotavljale doslednost zunanje politike Unije.

| (19) | Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zavezanost Tunizije vrednotam, ki jih deli z Unijo, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem, spoštovanjem človekovih pravic, trajnostnim razvojem in zmanjševanjem revščine, kakor tudi njeno zavezanost načelom odprte in pravične trgovine, ki temelji na pravilih. |
| --- | --- |

(19)

Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zavezanost Tunizije vrednotam, ki jih deli z Unijo, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem, spoštovanjem človekovih pravic, trajnostnim razvojem in zmanjševanjem revščine, kakor tudi njeno zavezanost načelom odprte in pravične trgovine, ki temelji na pravilih.

| (20) | Predpogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije bi moral biti, da Tunizija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic. Poleg tega bi morali posebni cilji makrofinančne pomoči Unije povečati učinkovitost, preglednost in odgovornost sistemov za upravljanje javnih financ v Tuniziji ter spodbujati strukturne reforme, katerih cilj je podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, ustvarjanja novih delovnih mest in fiskalne konsolidacije. Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje bi morali redno spremljati izpolnjevanje predpogojev in doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(20)

Predpogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije bi moral biti, da Tunizija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic. Poleg tega bi morali posebni cilji makrofinančne pomoči Unije povečati učinkovitost, preglednost in odgovornost sistemov za upravljanje javnih financ v Tuniziji ter spodbujati strukturne reforme, katerih cilj je podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, ustvarjanja novih delovnih mest in fiskalne konsolidacije. Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje bi morali redno spremljati izpolnjevanje predpogojev in doseganje navedenih ciljev.

| (21) | Da bi zagotovili učinkovito zaščito finančnih interesov Unije, povezanih z makrofinančno pomočjo Unije, bi morala Tunizija sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje in boj proti goljufijam, korupciji in vsem drugim nepravilnostim, povezanim s pomočjo. Poleg tega bi bilo treba sprejeti določbe, na podlagi katerih bi Komisija izvajala nadzor, Računsko sodišče pa revizije. |
| --- | --- |

(21)

Da bi zagotovili učinkovito zaščito finančnih interesov Unije, povezanih z makrofinančno pomočjo Unije, bi morala Tunizija sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje in boj proti goljufijam, korupciji in vsem drugim nepravilnostim, povezanim s pomočjo. Poleg tega bi bilo treba sprejeti določbe, na podlagi katerih bi Komisija izvajala nadzor, Računsko sodišče pa revizije.

| (22) | Sprostitev makrofinančne pomoči Unije ne posega v pristojnosti Evropskega parlamenta in Sveta kot proračunskega organa. |
| --- | --- |

(22)

Sprostitev makrofinančne pomoči Unije ne posega v pristojnosti Evropskega parlamenta in Sveta kot proračunskega organa.

| (23) | Zneski rezervacij, potrebnih za makrofinančno pomoč, bi morali biti skladni s proračunskimi sredstvi, odobrenimi v večletnem finančnem okviru. |
| --- | --- |

(23)

Zneski rezervacij, potrebnih za makrofinančno pomoč, bi morali biti skladni s proračunskimi sredstvi, odobrenimi v večletnem finančnem okviru.

| (24) | Makrofinančno pomoč Unije bi morala upravljati Komisija. Da bi se Evropskemu parlamentu in Svetu zagotovila možnost spremljanja izvajanja tega sklepa, bi ju morala Komisija redno obveščati o razvoju dogodkov v zvezi s pomočjo in jima posredovati ustrezne dokumente. |
| --- | --- |

(24)

Makrofinančno pomoč Unije bi morala upravljati Komisija. Da bi se Evropskemu parlamentu in Svetu zagotovila možnost spremljanja izvajanja tega sklepa, bi ju morala Komisija redno obveščati o razvoju dogodkov v zvezi s pomočjo in jima posredovati ustrezne dokumente.

| (25) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(25)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

| (26) | Za makrofinančno pomoč Unije bi morali veljati pogoji gospodarske politike, ki se določijo v memorandumu o soglasju. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja in zaradi učinkovitosti bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za pogajanja o teh pogojih s tunizijskimi organi pod nadzorom odbora predstavnikov držav članic v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. V skladu z navedeno uredbo bi se moral praviloma uporabljati svetovalni postopek, razen v primerih, ki so določeni v navedeni uredbi. Ob upoštevanju potencialno pomembnega učinka pomoči, višje od 90 milijonov EUR, je primerno, da se za posle, ki ta prag presegajo, uporablja postopek pregleda. Ob upoštevanju zneska makrofinančne pomoči Unije Tuniziji bi se moral za sprejetje memoranduma o soglasju in za kakršno koli zmanjšanje oziroma zamrznitev ali ukinitev pomoči uporabljati postopek pregleda – |
| --- | --- |

(26)

Za makrofinančno pomoč Unije bi morali veljati pogoji gospodarske politike, ki se določijo v memorandumu o soglasju. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja in zaradi učinkovitosti bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za pogajanja o teh pogojih s tunizijskimi organi pod nadzorom odbora predstavnikov držav članic v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. V skladu z navedeno uredbo bi se moral praviloma uporabljati svetovalni postopek, razen v primerih, ki so določeni v navedeni uredbi. Ob upoštevanju potencialno pomembnega učinka pomoči, višje od 90 milijonov EUR, je primerno, da se za posle, ki ta prag presegajo, uporablja postopek pregleda. Ob upoštevanju zneska makrofinančne pomoči Unije Tuniziji bi se moral za sprejetje memoranduma o soglasju in za kakršno koli zmanjšanje oziroma zamrznitev ali ukinitev pomoči uporabljati postopek pregleda –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Unija da Tuniziji na voljo makrofinančno pomoč v višini največ 500 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: makrofinančna pomoč Unije), da bi podprla gospodarsko stabilizacijo in obsežen načrt reform Tunizije. Pomoč prispeva k pokritju plačilnobilančnih potreb Tunizije, kot so opredeljene v programu MDS.

2.   Celotni znesek makrofinančne pomoči Unije se Tuniziji zagotovi v obliki posojil. Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v imenu Unije najame posojila na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah in nato izposojena sredstva posodi naprej Tuniziji. Zapadlost posojil v povprečju ne sme presegati 15 let.

3.   Sprostitev makrofinančne pomoči Unije upravlja Komisija v skladu s sporazumi ali dogovori, sklenjenimi med MDS in Tunizijo, ter v skladu z glavnimi načeli in cilji gospodarskih reform, določenih v pridružitvenemu sporazumu med EU in Tunizijo. Komisija redno obvešča Evropski parlament in Svet o dogajanjih v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije, tudi o izplačilih, in jima pravočasno predloži ustrezne dokumente.

4.   Makrofinančna pomoč Unije se da na voljo za obdobje dveh let in pol z začetkom na prvi dan po začetku veljavnosti memoranduma o soglasju iz člena 3(1).

5.   Če se finančne potrebe Tunizije v obdobju izplačevanja makrofinančne pomoči Unije glede na začetne napovedi znatno zmanjšajo, Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 7(2) zmanjša znesek pomoči oziroma pomoč prekine ali ukine.

Člen 2

1.   Predpogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije je, da Tunizija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic.

2.   Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje spremljata izpolnjevanje predpogoja iz odstavka 1 v celotnem obdobju izvajanja makrofinančne pomoči Unije.

3.   Odstavka 1 in 2 se uporabljata v skladu s Sklepom Sveta 2010/427/EU (5).

Člen 3

1.   Komisija se v skladu s postopkom pregleda iz člena 7(2) s tunizijskimi organi dogovori o jasno opredeljenih pogojih gospodarske politike in finančnih pogojih, osredotočenih na strukturne reforme in zdrave javne finance, ki naj veljajo za makrofinančno pomoč Unije in se določijo v memorandumu o soglasju (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju). Pogoji gospodarske politike in finančni pogoji, določeni v memorandumu o soglasju, so skladni s sporazumi ali dogovori iz člena 1(3), vključno s programi makroekonomskega prilagajanja in strukturnih reform, ki jih izvaja Tunizija ob podpori MDS.

2.   Namen pogojev iz odstavka 1 je zlasti povečanje učinkovitosti, preglednosti in odgovornosti sistemov za upravljanje javnih financ v Tuniziji, vključno v zvezi z uporabo makrofinančne pomoči Unije. Pri oblikovanju strateških ukrepov se ustrezno upošteva tudi napredek v zvezi z vzajemnim odpiranjem trgov, razvojem pravične trgovine, ki temelji na pravilih, ter drugimi prednostnimi nalogami v okviru zunanje politike Unije. Komisija redno spremlja napredek pri doseganju teh ciljev.

3.   Podrobni finančni pogoji makrofinančne pomoči Unije se določijo v sporazumu o posojilu, ki ga skleneta Komisija in tunizijski organi.

4.   Komisija redno preverja, ali so pogoji iz člena 4(3) še vedno izpolnjeni, vključno, ali so gospodarske politike Tunizije v skladu s cilji makrofinančne pomoči Unije. Pri tem Komisija tesno sodeluje z MDS in Svetovno banko ter po potrebi z Evropskim parlamentom in Svetom.

Člen 4

1.   Ob upoštevanju pogojev iz odstavka 3 da Komisija makrofinančno pomoč Unije na voljo v treh posojilnih obrokih. Višina posameznega obroka se določi v memorandumu o soglasju.

2.   Za zneske makrofinančne pomoči Unije se po potrebi oblikujejo rezervacije v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (6).

3.   Komisija sklene, da bo izplačala obroke, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | predpogoj iz člena 2; |
| --- | --- |

(a)

predpogoj iz člena 2;

| (b) | trajno zadovoljivi rezultati pri izvajanju strateškega programa, ki vsebuje odločne ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, podprte z nepreventivnim kreditnim aranžmajem z MDS, ter |
| --- | --- |

(b)

trajno zadovoljivi rezultati pri izvajanju strateškega programa, ki vsebuje odločne ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, podprte z nepreventivnim kreditnim aranžmajem z MDS, ter

| (c) | zadovoljivo izvajanje gospodarske politike in finančnih pogojev, dogovorjenih v memorandumu o soglasju. |
| --- | --- |

(c)

zadovoljivo izvajanje gospodarske politike in finančnih pogojev, dogovorjenih v memorandumu o soglasju.

Drugi obrok se načeloma ne izplača prej kot v treh mesecih po izplačilu prvega obroka. Tretji obrok se načeloma ne izplača prej kot v treh mesecih po izplačilu drugega obroka.

4.   Kadar se pogoji iz prvega pododstavka odstavka 3 trajno ne izpolnjujejo, Komisija začasno prekine ali ukine izplačilo makrofinančne pomoči Unije. V takih primerih Evropski parlament in Svet obvesti o razlogih za to prekinitev ali ukinitev.

5.   Makrofinančna pomoč Unije se izplača Centralni banki Tunizije. Ob upoštevanju določb, ki se dogovorijo v memorandumu o soglasju, vključno s potrditvijo preostalih potreb po proračunskem financiranju, se lahko sredstva Unije prenesejo tunizijskemu ministrstvu za finance kot končnemu upravičencu.

Člen 5

1.   Najemanje in dajanje posojil v povezavi z makrofinančno pomočjo Unije se izvedeta v eurih z istim datumom valute, pri čemer Unija ni vključena v spremembe zapadlosti in ni izpostavljena kakršnemu koli tečajnemu ali obrestnemu tveganju ali kakršnemu koli drugemu poslovnemu tveganju.

2.   Kadar okoliščine to dopuščajo in če Tunizija za to zaprosi, lahko Komisija sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da se v posojilne pogoje vključi klavzulo o predčasnem odplačilu, pri čemer se ustrezajoča klavzula vključi tudi v pogoje poslov najemanja posojil.

3.   Kadar okoliščine dovoljujejo izboljšanje obrestne mere posojila in če Tunizija za to zaprosi, se lahko Komisija odloči za refinanciranje vseh ali dela prvotno najetih posojil ali prestrukturiranje ustreznih finančnih pogojev. Posli refinanciranja ali prestrukturiranja se izvedejo v skladu z odstavkoma 1 in 4 ter ne učinkujejo na podaljšanje zapadlosti zadevnega posojila ali povečanje zneska neodplačanega kapitala na dan refinanciranja ali prestrukturiranja.

4.   Vse stroške, ki jih ima Unija v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil v skladu s tem sklepom, krije Tunizija.

5.   Komisija obvešča Evropski parlament in Svet o dogajanjih v zvezi s posli iz odstavkov 2 in 3.

Člen 6

1.   Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta (7) in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/2012 (8).

2.   Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v okviru neposrednega upravljanja.

3.   Sporazum o posojilu iz člena 3(3) vsebuje določbe o:

| (a) | zagotovitvi, da Tunizija redno preverja, ali se je financiranje iz proračuna Unije uporabljajo pravilno, sprejme ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi uporabi pravna sredstva za izterjavo vseh nepravilno porabljenih sredstev, zagotovljenih na podlagi tega sklepa; |
| --- | --- |

(a)

zagotovitvi, da Tunizija redno preverja, ali se je financiranje iz proračuna Unije uporabljajo pravilno, sprejme ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi uporabi pravna sredstva za izterjavo vseh nepravilno porabljenih sredstev, zagotovljenih na podlagi tega sklepa;

| (b) | zagotovitvi zaščite finančnih interesov Unije, zlasti določitvi posebnih ukrepov za preprečevanje goljufij, korupcije in vseh drugih nepravilnosti v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije ter za boj proti navedenim pojavom, v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (9), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (10) ter Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11); |
| --- | --- |

(b)

zagotovitvi zaščite finančnih interesov Unije, zlasti določitvi posebnih ukrepov za preprečevanje goljufij, korupcije in vseh drugih nepravilnosti v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije ter za boj proti navedenim pojavom, v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (9), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (10) ter Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11);

| (c) | izrecni pooblastitvi Komisije, vključno z Evropskim uradom za boj proti goljufijam, ali njenih predstavnikov, da izvajajo preglede, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem; |
| --- | --- |

(c)

izrecni pooblastitvi Komisije, vključno z Evropskim uradom za boj proti goljufijam, ali njenih predstavnikov, da izvajajo preglede, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem;

| (d) | izrecni pooblastitvi Komisije in Računskega sodišča, da izvajata revizije v obdobju, ko je makrofinančna pomoč Unije na voljo, in po njem, vključno z revizijami dokumentov in revizijami na kraju samem, kot so operativne ocene; |
| --- | --- |

(d)

izrecni pooblastitvi Komisije in Računskega sodišča, da izvajata revizije v obdobju, ko je makrofinančna pomoč Unije na voljo, in po njem, vključno z revizijami dokumentov in revizijami na kraju samem, kot so operativne ocene;

| (e) | zagotovitvi, da je Unija upravičena do predčasnega poplačila posojila, kadar se ugotovi, da je Tunizija v zvezi z upravljanjem makrofinančne pomoči Unije vpletena v kakršno koli goljufijo ali korupcijo ali katero koli drugo nezakonito dejavnost, ki škodi finančnim interesom Unije. |
| --- | --- |

(e)

zagotovitvi, da je Unija upravičena do predčasnega poplačila posojila, kadar se ugotovi, da je Tunizija v zvezi z upravljanjem makrofinančne pomoči Unije vpletena v kakršno koli goljufijo ali korupcijo ali katero koli drugo nezakonito dejavnost, ki škodi finančnim interesom Unije.

4.   Pred izvedbo makrofinančne pomoči Unije Komisija z operativnimi ocenami presodi ustreznost finančnih ureditev, upravnih postopkov ter mehanizmov notranje in zunanje kontrole Tunizije, ki so pomembni za pomoč.

Člen 7

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 8

1.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto do 30. junija predloži poročilo o izvajanju tega sklepa v predhodnem letu, vključno z oceno tega izvajanja. V poročilu se:

| (a) | preuči napredek, dosežen pri izvajanju makrofinančne pomoči Unije; |
| --- | --- |

(a)

preuči napredek, dosežen pri izvajanju makrofinančne pomoči Unije;

| (b) | ocenijo gospodarske razmere in obeti za Tunizijo ter napredek, dosežen pri izvajanju strateških ukrepov iz člena 3(1); |
| --- | --- |

(b)

ocenijo gospodarske razmere in obeti za Tunizijo ter napredek, dosežen pri izvajanju strateških ukrepov iz člena 3(1);

| (c) | navede povezava med pogoji gospodarske politike, določenimi v memorandumu o soglasju, tekočimi gospodarskimi in fiskalnimi rezultati Tunizije ter odločitvami Komisije o izplačilu obrokov makrofinančne pomoči Unije. |
| --- | --- |

(c)

navede povezava med pogoji gospodarske politike, določenimi v memorandumu o soglasju, tekočimi gospodarskimi in fiskalnimi rezultati Tunizije ter odločitvami Komisije o izplačilu obrokov makrofinančne pomoči Unije.

2.   Komisija najpozneje dve leti po koncu obdobja iz člena 1(4) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o naknadni oceni, v katerem oceni rezultate in učinkovitost zaključenih ukrepov makrofinančne pomoči Unije ter navede, v kolikšni meri so prispevali k ciljem pomoči.

Člen 9

Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Strasbourgu, 6. julija 2016

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

I. KORČOK

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 24. junija 2016.

1

(2)  Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi stran (UL L 278, 21.10.2005, str. 9).

2

(3)  Sklep št. 534/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o zagotavljanju makrofinančne pomoči Republiki Tuniziji (UL L 151, 21.5.2014, str. 9).

3

(4)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

4

(5)  Sklep Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (UL L 201, 3.8.2010, str. 30).

5

(6)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (UL L 145, 10.6.2009, str. 10).

6

(7)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

7

(8)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

8

(9)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

9

(10)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

10

(11)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

11

---

Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta

Ta sklep se sprejme brez poseganja v skupno izjavo, sprejeto skupaj s Sklepom 778/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji, ki naj še naprej velja za podlago vsem sklepom Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči tretjim državam in ozemljem.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 9.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 186/9 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 186/9

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1113

z dne 8. julija 2016

o dvestooseminštirideseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z organizacijama ISIL (Daiš) in Al-Kaida

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 z dne 27. maja 2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z organizacijama ISIL (Daiš) in Al-Kaida (1), ter zlasti člena 7(1)(a) in člena 7a(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe.

| (2) | Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 5. julija 2016 sklenil črtati eno fizično osebo s seznama oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov. Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 bi bilo zato treba ustrezno posodobiti. |
| --- | --- |

(2)

Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 5. julija 2016 sklenil črtati eno fizično osebo s seznama oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov. Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 bi bilo zato treba ustrezno posodobiti.

| (3) | Da se zagotovi učinkovitost ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati takoj – |
| --- | --- |

(3)

Da se zagotovi učinkovitost ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati takoj –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. julija 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Vodja Službe za instrumente zunanje politike

---

(1)  
  UL L 139, 29.5.2002, str. 9.

1

---

PRILOGA

V Prilogi I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se pod naslovom „Fizične osebe“ črta naslednji vnos:

„Daniel Martin Schneider (tudi Abdullah). Naslov: Petrusstrasse 32, 66125 Herrensohr, Dudweiler, Saarbrücken, Nemčija (prejšnji naslov). Datum rojstva: 9.9.1985. Kraj rojstva: Neunkirchen (Saar), Nemčija. Državljanstvo: nemško. Potni list št.: 2318047793 (nemški potni list, izdan 17.5.2006 v Friedrichsthalu, Nemčija, prenehal veljati 16.5.2011). Nacionalna identifikacijska št.: 2318229333 (nemška zvezna osebna izkaznica, izdana 17.5.2006 v Friedrichsthalu, Nemčija, prenehala veljati 16.5.2011 (domnevno izgubljena)). Drugi podatki: (a) povezan z zvezo Islamic Jihad Union (IJU), znano tudi kot skupina Islamic Jihad Group, (b) povezan s Fritzem Martinom Gelowiczem in Ademom Yilmazom, (c) od junija 2010 v priporu v Nemčiji. Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 27.10.2008.“

---

| 9.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 186/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 186/11

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1114

z dne 8. julija 2016

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. julija 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 164,5 |
| ZZ | 164,5 |
| 0709 93 10 | TR | 134,9 |
| ZZ | 134,9 |
| 0805 50 10 | AR | 171,5 |
| BO | 220,8 |
| CL | 193,0 |
| TR | 134,0 |
| UY | 128,6 |
| ZA | 167,1 |
| ZZ | 169,2 |
| 0808 10 80 | AR | 152,5 |
| BR | 97,0 |
| CL | 123,0 |
| CN | 116,1 |
| NZ | 146,7 |
| US | 149,7 |
| UY | 67,7 |
| ZA | 107,7 |
| ZZ | 120,1 |
| 0808 30 90 | AR | 123,6 |
| CL | 118,4 |
| CN | 91,9 |
| ZA | 129,4 |
| ZZ | 115,8 |
| 0809 10 00 | TR | 212,6 |
| ZZ | 212,6 |
| 0809 29 00 | TR | 325,9 |
| ZZ | 325,9 |
| 0809 30 10 , 0809 30 90 | TR | 126,8 |
| ZZ | 126,8 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

164,5

ZZ

164,5

0709 93 10

TR

134,9

ZZ

134,9

0805 50 10

AR

171,5

BO

220,8

CL

193,0

TR

134,0

UY

128,6

ZA

167,1

ZZ

169,2

0808 10 80

AR

152,5

BR

97,0

CL

123,0

CN

116,1

NZ

146,7

US

149,7

UY

67,7

ZA

107,7

ZZ

120,1

0808 30 90

AR

123,6

CL

118,4

CN

91,9

ZA

129,4

ZZ

115,8

0809 10 00

TR

212,6

ZZ

212,6

0809 29 00

TR

325,9

ZZ

325,9

0809 30 10 , 0809 30 90

TR

126,8

ZZ

126,8

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 9.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 186/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 186/13

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/1115

z dne 7. julija 2016

o določitvi oblike, v kateri Evropska agencija za kemikalije predloži informacije o izvajanju postopkov v skladu z Uredbo (EU) št. 649/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvozu in uvozu nevarnih kemikalij

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4141)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 649/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvozu in uvozu nevarnih kemikalij (1) ter zlasti člena 22(1) Uredbe,

po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 133 Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za zagotovitev, da so informacije, ki jih Evropska agencija za kemikalije predloži Komisiji v skladu s členom 22(1) Uredbe (EU) št. 649/2012, ustreznega standarda, je treba določiti obliko, ki se uporabi za posredovanje takih informacij. |
| --- | --- |

(1)

Za zagotovitev, da so informacije, ki jih Evropska agencija za kemikalije predloži Komisiji v skladu s členom 22(1) Uredbe (EU) št. 649/2012, ustreznega standarda, je treba določiti obliko, ki se uporabi za posredovanje takih informacij.

| (2) | Za zagotovitev jasnosti in skladnosti je primerno določiti natančna obdobja poročanja, ki se uporabljajo pri posredovanju informacij Evropske agencije za kemikalije v skladu s členom 22(1) Uredbe (EU) št. 649/2012 – |
| --- | --- |

(2)

Za zagotovitev jasnosti in skladnosti je primerno določiti natančna obdobja poročanja, ki se uporabljajo pri posredovanju informacij Evropske agencije za kemikalije v skladu s členom 22(1) Uredbe (EU) št. 649/2012 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Oblika, v kateri Evropska agencija za kemikalije predloži zahtevane informacije v skladu s členom 22(1) Uredbe (EU) št. 649/2012, je vprašalnik iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Prvo poročilo, ki ga Evropska agencija za kemikalije predloži v skladu s členom 22(1) Uredbe (EU) št. 649/2012, zajema koledarska leta 2014, 2015 in 2016.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Evropsko agencijo za kemikalije.

V Bruslju, 7. julija 2016

Za Komisijo

Karmenu VELLA

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 201, 27.7.2012, str. 60.

1

(2)  
  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

2

---

PRILOGA

VPRAŠALNIK

Oddelek 1: Splošne informacije

1.   Organizacija:

2.   Zadevno obdobje:

Oddelek 2: Informacije o Agenciji

3.   Človeški viri v Agenciji (v ekvivalentu polnega delovnega časa), ki delajo na izvajanju Uredbe (EU) št. 649/2012:

4.   Ali je osebje Agencije vključeno tudi v izvajanje kakšnega drugega programa EU/mednarodne kemijske zakonodaje/konvencije?

| ☐ | Da |
| --- | --- |

☐

Da

| ☐ | Ne |
| --- | --- |

☐

Ne

Če je odgovor da, navedite zakonodajo in opišite vprašanja/teme, na katerih osebje, ki dela na izvajanju Uredbe (EU) št. 649/2012, sodeluje z osebjem, ki dela na drugi zakonodaji:

5.   Ali je delovna obremenitev Agencije v skladu s predvideno obremenitvijo?

| ☐ | Da |
| --- | --- |

☐

Da

| ☐ | Ne |
| --- | --- |

☐

Ne

Dodatne informacije:

Oddelek 3: Podpora izvoznikom in uvoznikom

6.   Pri kateri od naslednjih dejavnosti je Agencija namenila podporne in komunikacijske dejavnosti za pomoč izvoznikom in uvoznikom pri izpolnjevanju zahtev iz Uredbe (EU) št. 649/2012?

| ☐ | Tehnično in znanstveno svetovanje |
| --- | --- |

☐

Tehnično in znanstveno svetovanje

| ☐ | Spletne strani o Uredbi (EU) št. 649/2012 in ePIC |
| --- | --- |

☐

Spletne strani o Uredbi (EU) št. 649/2012 in ePIC

| ☐ | Interno sporočanje v ePIC |
| --- | --- |

☐

Interno sporočanje v ePIC

| ☐ | Kampanje ozaveščanja |
| --- | --- |

☐

Kampanje ozaveščanja

| ☐ | Družbeni mediji |
| --- | --- |

☐

Družbeni mediji

| ☐ | Obiski v objektih izvajalca |
| --- | --- |

☐

Obiski v objektih izvajalca

| ☐ | Podpora posameznim podjetjem |
| --- | --- |

☐

Podpora posameznim podjetjem

| ☐ | Delavnice, spletni seminarji in podobna usposabljanja |
| --- | --- |

☐

Delavnice, spletni seminarji in podobna usposabljanja

| ☐ | Navodila za uporabo računalniških orodij, informativni pregled in pogosto zastavljena vprašanja in odgovori |
| --- | --- |

☐

Navodila za uporabo računalniških orodij, informativni pregled in pogosto zastavljena vprašanja in odgovori

| ☐ | Drugo |
| --- | --- |

☐

Drugo

Dodatne informacije, če je to ustrezno:

7.   Ali Agencija meni, da so te podporne in komunikacijske dejavnosti prispevale k skladnosti izvoznikov in uvoznikov z Uredbo (EU) št. 649/2012?

| ☐ | Da |
| --- | --- |

☐

Da

| ☐ | Ne |
| --- | --- |

☐

Ne

Dodatne informacije:

8.   Katere so najpogostejše zahteve izvoznikov in uvoznikov za podporo?

| ☐ | Kemikalije, za katere velja Uredba (EU) št. 649/2012, in druga vprašanja, povezana s področjem uporabe |
| --- | --- |

☐

Kemikalije, za katere velja Uredba (EU) št. 649/2012, in druga vprašanja, povezana s področjem uporabe

| ☐ | Aktiviranje referenčne identifikacijske številke in s tem povezana vprašanja (npr. obvestila o izvozu in izrecno soglasje/odstop od zahteve) |
| --- | --- |

☐

Aktiviranje referenčne identifikacijske številke in s tem povezana vprašanja (npr. obvestila o izvozu in izrecno soglasje/odstop od zahteve)

| ☐ | Člen 10 Uredbe (EU) št. 649/2012 o poročanju |
| --- | --- |

☐

Člen 10 Uredbe (EU) št. 649/2012 o poročanju

| ☐ | Funkcionalnost ePIC |
| --- | --- |

☐

Funkcionalnost ePIC

| ☐ | Drugo |
| --- | --- |

☐

Drugo

Dodatne informacije, vključno s podatki o številu prejetih zahtevkov ter razdelitvijo vprašanj po temah:

9.   Ocenjena količina časa, porabljena za takšno podporo (izražena kot odstotek skupnega števila ekvivalentov polnega delovnega časa):

Oddelek 4: Usklajevanje med Agencijo in Komisijo/imenovanimi nacionalnimi organi

10.   Ali je Agencija zadovoljna s sodelovanjem s Komisijo?

| ☐ | Da |
| --- | --- |

☐

Da

| ☐ | Ne |
| --- | --- |

☐

Ne

Dodatne informacije:

11.   Področja, na katerih bi bilo mogoče izboljšati sodelovanje, če obstajajo:

| ☐ | Člen 6(1)(e) Uredbe (EU) št. 649/2012 o sooblikovanju navodil za odločanje in ostale tehnične dokumentacije v zvezi z izvajanjem Konvencije |
| --- | --- |

☐

Člen 6(1)(e) Uredbe (EU) št. 649/2012 o sooblikovanju navodil za odločanje in ostale tehnične dokumentacije v zvezi z izvajanjem Konvencije

| ☐ | Priprava obvestil sekretariatu Rotterdamske konvencije o dokončnem ureditvenem ukrepu |
| --- | --- |

☐

Priprava obvestil sekretariatu Rotterdamske konvencije o dokončnem ureditvenem ukrepu

| ☐ | Tehnična priprava sestankov (npr. sestanki imenovanih nacionalnih organov in Odbora za pregled kemikalij, konferenca pogodbenic Rotterdamske konvencije) |
| --- | --- |

☐

Tehnična priprava sestankov (npr. sestanki imenovanih nacionalnih organov in Odbora za pregled kemikalij, konferenca pogodbenic Rotterdamske konvencije)

| ☐ | Udeležba na sestankih (npr. sestanki imenovanih nacionalnih organov in Odbora za pregled kemikalij, konferenca pogodbenic Rotterdamske konvencije) |
| --- | --- |

☐

Udeležba na sestankih (npr. sestanki imenovanih nacionalnih organov in Odbora za pregled kemikalij, konferenca pogodbenic Rotterdamske konvencije)

| ☐ | Člen 6(1)(f) Uredbe (EU) št. 649/2012 o zagotavljanju tehničnih in znanstvenih prispevkov za zagotovitev učinkovitega izvajanja Uredbe |
| --- | --- |

☐

Člen 6(1)(f) Uredbe (EU) št. 649/2012 o zagotavljanju tehničnih in znanstvenih prispevkov za zagotovitev učinkovitega izvajanja Uredbe

| ☐ | Zagotavljanje tehničnih in znanstvenih prispevkov ter pomoči pri vlogi Komisije kot skupnega imenovanega organa Unije |
| --- | --- |

☐

Zagotavljanje tehničnih in znanstvenih prispevkov ter pomoči pri vlogi Komisije kot skupnega imenovanega organa Unije

| ☐ | Člen 8(5) Uredbe (EU) št. 649/2012 o izvozu v izrednih razmerah |
| --- | --- |

☐

Člen 8(5) Uredbe (EU) št. 649/2012 o izvozu v izrednih razmerah

| ☐ | Člen 14(6) in (7) Uredbe (EU) št. 649/2012 glede odločitve, ali se izvoz lahko nadaljuje, če ni izrecnega soglasja |
| --- | --- |

☐

Člen 14(6) in (7) Uredbe (EU) št. 649/2012 glede odločitve, ali se izvoz lahko nadaljuje, če ni izrecnega soglasja

| ☐ | Člen 20 Uredbe (EU) št. 649/2012 o izmenjavi informacij |
| --- | --- |

☐

Člen 20 Uredbe (EU) št. 649/2012 o izmenjavi informacij

| ☐ | Člen 21 Uredbe (EU) št. 649/2012 o tehnični pomoči |
| --- | --- |

☐

Člen 21 Uredbe (EU) št. 649/2012 o tehnični pomoči

| ☐ | Člen 23 Uredbe (EU) št. 649/2012 o posodabljanju prilog |
| --- | --- |

☐

Člen 23 Uredbe (EU) št. 649/2012 o posodabljanju prilog

| ☐ | Drugo |
| --- | --- |

☐

Drugo

Dodatne informacije:

12.   Ali je Agencija zadovoljna s sodelovanjem z imenovanimi nacionalnimi organi?

| ☐ | Da |
| --- | --- |

☐

Da

| ☐ | Ne |
| --- | --- |

☐

Ne

Dodatne informacije:

13.   Področja, na katerih bi bilo mogoče izboljšati sodelovanje, če obstajajo:

| ☐ | Člen 8(2) Uredbe (EU) št. 649/2012 o rokih za obravnavo obvestil o izvozu |
| --- | --- |

☐

Člen 8(2) Uredbe (EU) št. 649/2012 o rokih za obravnavo obvestil o izvozu

| ☐ | Člen 8(5) Uredbe (EU) št. 649/2012 o izvozu v izrednih razmerah |
| --- | --- |

☐

Člen 8(5) Uredbe (EU) št. 649/2012 o izvozu v izrednih razmerah

| ☐ | Člen 8(7) Uredbe (EU) št. 649/2012 o dodatnih informacijah na zahtevo o kemikalijah, ki se izvažajo |
| --- | --- |

☐

Člen 8(7) Uredbe (EU) št. 649/2012 o dodatnih informacijah na zahtevo o kemikalijah, ki se izvažajo

| ☐ | Člen 14(6) Uredbe (EU) št. 649/2012 o snoveh, ki jih ni mogoče izvoziti, razen če so izpolnjeni določeni pogoji |
| --- | --- |

☐

Člen 14(6) Uredbe (EU) št. 649/2012 o snoveh, ki jih ni mogoče izvoziti, razen če so izpolnjeni določeni pogoji

| ☐ | Člen 14(6) in (7) Uredbe (EU) št. 649/2012 glede odločitve, ali se izvoz lahko nadaljuje, če ni izrecnega soglasja |
| --- | --- |

☐

Člen 14(6) in (7) Uredbe (EU) št. 649/2012 glede odločitve, ali se izvoz lahko nadaljuje, če ni izrecnega soglasja

| ☐ | Drugo |
| --- | --- |

☐

Drugo

Dodatne informacije:

Oddelek 5: Obvestila o izvozu, posredovana pogodbenicam Rotterdamske konvencije in drugim državam

14.   Koliko obvestil o izvozu in s tem povezanih nalog je Agencija obravnavala na leto (tj. v letu, v katerem je bil opravljen izvoz)?

| | Leto 1 | Leto 2 | Leto 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Obravnavana obvestila o izvozu | | | |
| Posredovana obvestila o izvozu | | | |
| Prejeta potrdila o prejemu | | | |
| Obvestila o izvozu, posredovana drugič | | | |

Leto 1

Leto 2

Leto 3

Obravnavana obvestila o izvozu

Posredovana obvestila o izvozu

Prejeta potrdila o prejemu

Obvestila o izvozu, posredovana drugič

15.   Katere informacije se zahtevajo v obrazcu za obveščanje o izvozu, kadar imajo izvozniki težave?

| ☐ | Opis snovi, ki se izvaža |
| --- | --- |

☐

Opis snovi, ki se izvaža

| ☐ | Opis zmesi, ki se izvaža |
| --- | --- |

☐

Opis zmesi, ki se izvaža

| ☐ | Opis izdelka, ki se izvaža |
| --- | --- |

☐

Opis izdelka, ki se izvaža

| ☐ | Informacije o izvozu |
| --- | --- |

☐

Informacije o izvozu

| ☐ | Informacije o nevarnostih in/ali tveganjih v zvezi s kemikalijami in previdnostnih ukrepih |
| --- | --- |

☐

Informacije o nevarnostih in/ali tveganjih v zvezi s kemikalijami in previdnostnih ukrepih

| ☐ | Povzetek fizikalno-kemijskih, toksikoloških in ekotoksikoloških lastnosti |
| --- | --- |

☐

Povzetek fizikalno-kemijskih, toksikoloških in ekotoksikoloških lastnosti

| ☐ | Informacije o dokončnem ureditvenem ukrepu, ki ga sprejme država izvoznica |
| --- | --- |

☐

Informacije o dokončnem ureditvenem ukrepu, ki ga sprejme država izvoznica

| ☐ | Dodatne informacije, ki jih zagotovi pogodbenica izvoznica |
| --- | --- |

☐

Dodatne informacije, ki jih zagotovi pogodbenica izvoznica

| ☐ | Dostopnost oznak KN ali CUS |
| --- | --- |

☐

Dostopnost oznak KN ali CUS

| ☐ | Nameravana uporaba kemikalije v državi uvoznici |
| --- | --- |

☐

Nameravana uporaba kemikalije v državi uvoznici

| ☐ | Povzetek in razlogi za sprejem dokončnega ureditvenega ukrepa in datum začetka veljavnosti |
| --- | --- |

☐

Povzetek in razlogi za sprejem dokončnega ureditvenega ukrepa in datum začetka veljavnosti

| ☐ | Drugo |
| --- | --- |

☐

Drugo

| ☐ | Ni relevantno |
| --- | --- |

☐

Ni relevantno

Dodatne informacije:

16.   Število obvestil o izvozu, ki so bila izvozniku vrnjena iz razlogov, navedenih v spodnji tabeli?

| Razlog/število na leto | Leto 1 | Leto 2 | Leto 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Zahtevana ponovna predložitev | | | |
| Zavrnjeno | | | |

Razlog/število na leto

Leto 1

Leto 2

Leto 3

Zahtevana ponovna predložitev

Zavrnjeno

Če je ustrezno, navedite najpogostejše razloge za zahtevo za ponovno predložitev in za zavrnitev obvestila o izvozu:

Razlogi za zahtevo za ponovno predložitev obvestil o izvozu:

Razlogi za zavrnitev obvestil o izvozu:

17.   Ali je Agencija ugotovila, da imajo imenovani nacionalni organi težave s spoštovanjem roka za posredovanje obvestil Agenciji?

| ☐ | Da |
| --- | --- |

☐

Da

| ☐ | Ne |
| --- | --- |

☐

Ne

Če je odgovor da, koliko obvestil je prispelo prepozno v obdobju poročanja in kolikšen je njihov odstotek glede na skupno število obvestil:

| Leto | Št. poznih obvestil | % skupnega števila obvestil na leto |
| --- | --- | --- |
| Leto 1 | | |
| Leto 2 | | |
| Leto 3 | | |
| Skupaj | | |

Leto

Št. poznih obvestil

% skupnega števila obvestil na leto

Leto 1

Leto 2

Leto 3

Skupaj

Dodatne informacije:

18.   Ali je imela Agencija težave s spoštovanjem roka za obravnavo in posredovanje obvestil državi (nečlanici) uvoznici?

| ☐ | Da |
| --- | --- |

☐

Da

| ☐ | Ne |
| --- | --- |

☐

Ne

Če je odgovor da, koliko obvestil je bilo obdelano prepozno v obdobju poročanja in kolikšen je njihov odstotek glede na skupno število obvestil:

| Leto | Št. poznih obvestil | % skupnega števila obvestil na leto |
| --- | --- | --- |
| Leto 1 | | |
| Leto 2 | | |
| Leto 3 | | |
| Skupaj | | |

Leto

Št. poznih obvestil

% skupnega števila obvestil na leto

Leto 1

Leto 2

Leto 3

Skupaj

Člen 8(5) Uredbe (EU) št. 649/2012 o izvozu kemikalije v izrednih razmerah

19.   Ali je imela Agencija težave pri obdelavi obvestil o izvozu, predloženih v okviru postopka za izredne razmere?

| ☐ | Da |
| --- | --- |

☐

Da

| ☐ | Ne |
| --- | --- |

☐

Ne

| ☐ | Prejeto ni bilo nobeno takšno obvestilo o izvozu |
| --- | --- |

☐

Prejeto ni bilo nobeno takšno obvestilo o izvozu

Dodatne informacije:

Člen 8(7) Uredbe (EU) št. 649/2012 o razpoložljivih dodatnih informacijah o kemikalijah, ki se izvažajo

20.   Ali je bila Agencija zaprošena za dodatne informacije v zvezi z kemikalijami, izvoženimi v pogodbenice uvoznice in druge države?

| ☐ | Da |
| --- | --- |

☐

Da

| ☐ | Ne |
| --- | --- |

☐

Ne

Če je odgovor da, katere vrste informacij so bile zahtevane:

Oddelek 6: Obvestila pogodbenic in drugih držav o izvozu

Člen 9(1) Uredbe (EU) št. 649/2012 o obvestilih o izvozu, ki jih Agencija prejme od organov držav nečlanic EU

21.   Koliko obvestil o izvozu je Agencija v obdobju poročanja prejela iz držav nečlanic EU?

| | Prejeta obvestila |
| --- | --- |
| Leto 1 | |
| Leto 2 | |
| Leto 3 | |
| Skupaj | |

Prejeta obvestila

Leto 1

Leto 2

Leto 3

Skupaj

22.   Koliko potrdil o prejemu obvestil o izvozu iz držav nečlanic EU je Agencija posredovala v obdobju poročanja?

| | Posredovana potrdila |
| --- | --- |
| Leto 1 | |
| Leto 2 | |
| Leto 3 | |
| Skupaj | |

Posredovana potrdila

Leto 1

Leto 2

Leto 3

Skupaj

Oddelek 7: Informacije o izvozu in uvozu kemikalij

Poročanje imenovanih nacionalnih organov Agenciji (člen 10 Uredbe (EU) št. 649/2012)

23.   Ali so imenovani nacionalni organi zamujali pri predložitvi skupnih nacionalnih poročil o količini kemikalij (v obliki snovi in kot sestavine zmesi ali izdelkov), ki so bile v preteklem letu izvožene v / uvožene iz vsake pogodbenice ali druge države?

| ☐ | Da |
| --- | --- |

☐

Da

| ☐ | Ne |
| --- | --- |

☐

Ne

Dodatne informacije:

24.   Razen zgoraj navedenega, ali je imela Agencija kakršne koli težave z imenovanimi nacionalnimi organi glede obveznosti poročanja v skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 649/2012?

| ☐ | Da |
| --- | --- |

☐

Da

| ☐ | Ne |
| --- | --- |

☐

Ne

Dodatne informacije:

Oddelek 8: Obveznosti v zvezi z izvozom kemikalij, razen obveščanja o izvozu

Snovi, ki jih ni mogoče izvoziti, razen če so izpolnjeni določeni pogoji (člen 14(6) Uredbe (EU) št. 649/2012)

25.   Ali je imela Agencija težave pri svoji vlogi v postopku za izrecno soglasje (npr. pri potrjevanju metapodatkov o izrecnem soglasju, ki so jih vnesli imenovani nacionalni organi)?

| ☐ | Da |
| --- | --- |

☐

Da

| ☐ | Ne |
| --- | --- |

☐

Ne

Dodatne informacije:

Odločitev imenovanih nacionalnih organov (v posvetovanju s Komisijo, ki ji pomaga Agencija), da se izvoz lahko nadaljuje 60 dni po vložitvi zahteve za izrecno soglasje (člen 14(7) Uredbe (EU) št. 649/2012)

26.   Ali je imela Agencija težave pri obdelavi obvestil o izvozu v skladu s postopkom iz člena 14(7) Uredbe (EU) št. 649/2012 ali pri zagotavljanju pomoči Komisiji pri izvajanju te določbe?

| ☐ | Da |
| --- | --- |

☐

Da

| ☐ | Ne |
| --- | --- |

☐

Ne

Dodatne informacije:

Opomini za izrecno soglasje (člen 14(6) Uredbe (EU) št. 649/2012)

27.   Koliko opominov za izrecno soglasje je Agencija poslala v skladu s tretjim pododstavkom člena 14(6) Uredbe (EU) št. 649/2012?

| | Prvi opomin | Drugi opomin |
| --- | --- | --- |
| Leto 1 | | |
| Leto 2 | | |
| Leto 3 | | |
| Skupaj | | |

Prvi opomin

Drugi opomin

Leto 1

Leto 2

Leto 3

Skupaj

Veljavnost izrecnega soglasja (člen 14(8) Uredbe (EU) št. 649/2012)

28.   Ali je imela Agencija težave pri obravnavi primerov, ko se je izvoz lahko nadaljeval v skladu z drugim pododstavkom do odgovora na nov zahtevek za izrecno soglasje v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 14(8) Uredbe (EU) št. 649/2012?

| ☐ | Da |
| --- | --- |

☐

Da

| ☐ | Ne |
| --- | --- |

☐

Ne

Dodatne informacije:

Oddelek 9: Izmenjava podatkov

Izmenjava podatkov

29.   Ali je Agencija v okviru člena 20(1) Uredbe (EU) št. 649/2012 prejela kakršno koli zahtevo za posredovanje znanstvenih, tehničnih, gospodarskih ali pravnih informacij o kemikalijah, za katere velja Uredba?

| ☐ | Da |
| --- | --- |

☐

Da

| ☐ | Ne |
| --- | --- |

☐

Ne

Če je odgovor da, navedite podrobnosti.

Poročanje o posredovanih informacijah

30.   Ali je imela Agencija težave pri pridobivanju informacij od Komisije in držav članic o posredovanih informacijah?

| ☐ | Da |
| --- | --- |

☐

Da

| ☐ | Ne |
| --- | --- |

☐

Ne

Če je odgovor da, navedite podrobnosti.

31.   Ali je imela Agencija težave pri pripravi poročila v skladu s členom 20(4) Uredbe (EU) št. 649/2012?

| ☐ | Da |
| --- | --- |

☐

Da

| ☐ | Ne |
| --- | --- |

☐

Ne

Če je odgovor da, navedite podrobnosti.

Oddelek 10: Tehnična pomoč

Sodelovanje

32.   Ali Agencija sodeluje z državami v razvoju, državami z gospodarstvom v prehodu in nevladnimi organizacijami za izboljšanje ustreznega ravnanja s kemikalijami in zlasti za izvajanje Rotterdamske konvencije?

| ☐ | Da |
| --- | --- |

☐

Da

| ☐ | Ne |
| --- | --- |

☐

Ne

Če je odgovor da, za kakšno vrsto sodelovanja gre?

| ☐ | Tehnične informacije |
| --- | --- |

☐

Tehnične informacije

| ☐ | Strokovno znanje za odkrivanje nevarnih pesticidnih pripravkov |
| --- | --- |

☐

Strokovno znanje za odkrivanje nevarnih pesticidnih pripravkov

| ☐ | Strokovno znanje za pripravljanje obvestil za sekretariat |
| --- | --- |

☐

Strokovno znanje za pripravljanje obvestil za sekretariat

| ☐ | Drugo |
| --- | --- |

☐

Drugo

Pri odgovoru „Drugo“ pojasnite.

Navedite države, ki so vključene v to sodelovanje:

Dodatne informacije:

Krepitev zmogljivosti

33.   Ali je Agencija sodelovala pri projektih/mednarodnih dejavnostih, povezanih s krepitvijo zmogljivosti na področju ravnanja s kemikalijami, ali podpirala nevladne organizacije, ki pri takšnih dejavnostih sodelujejo?

| ☐ | Da |
| --- | --- |

☐

Da

| ☐ | Ne |
| --- | --- |

☐

Ne

Če je odgovor da, opišite te dejavnosti.

Oddelek 11: Izvrševanje Uredbe (EU) št. 649/2012

Vloga foruma za izmenjavo informacij o izvrševanju (Forum); člen 18(2) Uredbe (EU) št. 649/2012

34.   Ali obstaja redna izmenjava informacij znotraj Foruma o usklajevanju izvrševanja Uredbe (EU) št. 649/2012?

| ☐ | Da |
| --- | --- |

☐

Da

| ☐ | Ne |
| --- | --- |

☐

Ne

Če je odgovor da, navedite obravnavana vprašanja.

Dodatne informacije:

35.   Ali je Forum usklajeval izvrševanje Uredbe (EU) št. 649/2012 v tem obdobju poročanja?

| ☐ | Da |
| --- | --- |

☐

Da

| ☐ | Ne |
| --- | --- |

☐

Ne

Če je odgovor da, opišite te dejavnosti.

36.   Kako bi se lahko izboljšale dejavnosti Foruma, ki zadevajo izvrševanje Uredbe (EU) št. 649/2012?

Vključenost Agencije v dejavnosti izvrševanja

37.   Ali je Agencija sodelovala pri kateri od dejavnosti izvrševanja, povezani z Uredbo (EU) št. 649/2012, razen tistih, ki jih obravnava Forum?

| ☐ | Da |
| --- | --- |

☐

Da

| ☐ | Ne |
| --- | --- |

☐

Ne

Če je odgovor da, opišite te dejavnosti.

Oddelek 12: Informacijska tehnologija

Elektronski sistem za izvajanje Uredbe (EU) št. 649/2012 (ePIC)

38.   Koliko zunanjih organizacij/uporabnikov pri vsaki od naslednjih kategorij uporablja ePIC?

| — | Industrija: |
| --- | --- |

—

Industrija:

| — | Imenovani nacionalni organi: |
| --- | --- |

—

Imenovani nacionalni organi:

| — | Komisija: |
| --- | --- |

—

Komisija:

| — | Carinski organi: |
| --- | --- |

—

Carinski organi:

| — | Nacionalni izvršilni organi: |
| --- | --- |

—

Nacionalni izvršilni organi:

39.   Katere nove/izboljšane značilnosti so bile vključene v ePIC v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja:

Dodatne informacije:

40.   Kolikokrat je bil sistem posodobljen v obdobju poročanja:

41.   Navedite podrobne informacije o razpoložljivosti sistema zunanjim uporabnikom:

42.   Podroben povzetek povratnih informacij, ki jih je Agencija prejela o ePIC od naslednjih skupin uporabnikov:

| — | Industrija: |
| --- | --- |

—

Industrija:

| — | Imenovani nacionalni organi: |
| --- | --- |

—

Imenovani nacionalni organi:

| — | Komisija: |
| --- | --- |

—

Komisija:

| — | Nacionalni izvršilni organi: |
| --- | --- |

—

Nacionalni izvršilni organi:

| — | Carinski organi: |
| --- | --- |

—

Carinski organi:

43.   Navedite ugotovljene potrebne izboljšave sistema, če obstajajo:

Razširjanje podatkov

44.   Kateri podatki iz izvajanja Uredbe (EU) št. 649/2012 so na voljo javnosti na spletišču Agencije:

45.   Kateri novi podatki so bili dani na voljo od zadnjega obdobja poročanja:

46.   Ali je Agencija prejela kakšne povratne informacije o podatkih v zvezi z izvajanjem Uredbe (EU) št. 649/2012, ki so na voljo na njenem spletišču?

| ☐ | Da |
| --- | --- |

☐

Da

| ☐ | Ne |
| --- | --- |

☐

Ne

Če je odgovor da, pripravite podroben povzetek teh povratnih informacij:

Oddelek 13: Dodatne pripombe

47.   Navedite vse druge informacije ali pripombe, ki zadevajo izvajanje postopkov iz Uredbe (EU) št. 649/2012 in se vam zdijo pomembne v okviru poročanja v skladu s členom 22 navedene uredbe.

---

| 9.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 186/24 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 186/24

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/1116

z dne 7. julija 2016

o spremembi izvedbenih sklepov (EU) 2015/1500 in (EU) 2015/2055 o zaščitnih ukrepih proti vozličastemu dermatitisu v Grčiji

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4157)

(Besedilo v grškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2), in zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/119/EGS z dne 17. decembra 1992 o splošnih ukrepih Skupnosti za nadzor nad določenimi živalskimi boleznimi in o posebnih ukrepih v primeru vezikularne bolezni prašičev (3) ter zlasti člena 19(1)(a), (3)(a) in (6) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/99/ES z dne 16. decembra 2002 o predpisih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo proizvodnjo, predelavo, distribucijo in uvoz proizvodov živalskega izvora, namenjenih prehrani ljudi (4), in zlasti člena 4(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 92/119/EGS določa splošne nadzorne ukrepe, ki se uporabijo v primeru izbruha nekaterih živalskih bolezni, vključno z vozličastim dermatitisom. Ti nadzorni ukrepi vključujejo vzpostavitev okuženih in ogroženih območij okoli okuženih gospodarstev in določajo tudi cepljenje v izrednih razmerah v primeru izbruha vozličastega dermatitisa kot dopolnilo k drugim nadzornim ukrepom. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 92/119/EGS določa splošne nadzorne ukrepe, ki se uporabijo v primeru izbruha nekaterih živalskih bolezni, vključno z vozličastim dermatitisom. Ti nadzorni ukrepi vključujejo vzpostavitev okuženih in ogroženih območij okoli okuženih gospodarstev in določajo tudi cepljenje v izrednih razmerah v primeru izbruha vozličastega dermatitisa kot dopolnilo k drugim nadzornim ukrepom.

| (2) | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1500 (5) določa nekatere zaščitne nadzorne ukrepe za zdravje živali v zvezi s potrditvijo vozličastega dermatitisa v Grčiji v letu 2015. Navedeni ukrepi vključujejo vzpostavitev območja z omejitvami, ki je opisano v Prilogi k navedenemu izvedbenemu sklepu in ki vključuje območje, na katerem je bil potrjen vozličasti dermatitis, ter okužena in ogrožena območja, ki jih je Grčija vzpostavila v skladu z Direktivo 92/119/EGS. |
| --- | --- |

(2)

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1500 (5) določa nekatere zaščitne nadzorne ukrepe za zdravje živali v zvezi s potrditvijo vozličastega dermatitisa v Grčiji v letu 2015. Navedeni ukrepi vključujejo vzpostavitev območja z omejitvami, ki je opisano v Prilogi k navedenemu izvedbenemu sklepu in ki vključuje območje, na katerem je bil potrjen vozličasti dermatitis, ter okužena in ogrožena območja, ki jih je Grčija vzpostavila v skladu z Direktivo 92/119/EGS.

| (3) | Na podlagi razvoja epidemioloških razmer v Grčiji je Komisija sprejela Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/2055 (6). Navedeni izvedbeni sklep določa, da lahko Grčija opravi cepljenje goveda v izrednih razmerah, ki se goji na gospodarstvih na območju cepljenja, določenem v Prilogi I k navedenemu izvedbenemu sklepu. Izvedbeni sklep (EU) 2015/2055 je spremenil tudi nekatere določbe Izvedbenega sklepa (EU) 2015/1500, vključno z razširitvijo območja z omejitvami, tako da ne vključuje samo regionalne enote Evros, temveč tudi regionalne enote Rodopi, Ksanti, Kavala in Limnos. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi razvoja epidemioloških razmer v Grčiji je Komisija sprejela Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/2055 (6). Navedeni izvedbeni sklep določa, da lahko Grčija opravi cepljenje goveda v izrednih razmerah, ki se goji na gospodarstvih na območju cepljenja, določenem v Prilogi I k navedenemu izvedbenemu sklepu. Izvedbeni sklep (EU) 2015/2055 je spremenil tudi nekatere določbe Izvedbenega sklepa (EU) 2015/1500, vključno z razširitvijo območja z omejitvami, tako da ne vključuje samo regionalne enote Evros, temveč tudi regionalne enote Rodopi, Ksanti, Kavala in Limnos.

| (4) | Izvedbena sklepa (EU) 2015/1500 in (EU) 2015/2055 sta bila nato po potrditvi dodatnih izbruhov vozličastega dermatitisa v regionalni enoti Halkidika in prejemu obvestila Grčije o njeni nameri, da izvede cepljenje proti vozličastemu dermatitisu v regionalnih enotah Halkidika, Solun, Kilkis, Drama in Seres, spremenjena z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2015/2311 (7), da se razširi območje z omejitvami, določeno v Prilogi k Izvedbenemu sklepu (EU) 2015/1500, ter območje cepljenja, kakor je določeno v Prilogi I k Izvedbenemu sklepu (EU) 2015/2055. |
| --- | --- |

(4)

Izvedbena sklepa (EU) 2015/1500 in (EU) 2015/2055 sta bila nato po potrditvi dodatnih izbruhov vozličastega dermatitisa v regionalni enoti Halkidika in prejemu obvestila Grčije o njeni nameri, da izvede cepljenje proti vozličastemu dermatitisu v regionalnih enotah Halkidika, Solun, Kilkis, Drama in Seres, spremenjena z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2015/2311 (7), da se razširi območje z omejitvami, določeno v Prilogi k Izvedbenemu sklepu (EU) 2015/1500, ter območje cepljenja, kakor je določeno v Prilogi I k Izvedbenemu sklepu (EU) 2015/2055.

| (5) | Grčija je od 6. aprila 2016 poročala o novih izbruhih vozličastega dermatitisa na območju z omejitvami, kakor je določeno v Prilogi k Izvedbenemu sklepu (EU) 2015/1500, in na območju cepljenja, kakor je določeno v Prilogi I k Izvedbenemu sklepu (EU) 2015/2055. Prijavljeni so bili tudi izbruhi vozličastega dermatitisa v Bolgariji od 13. aprila 2016 in v nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji od 21. aprila 2016. |
| --- | --- |

(5)

Grčija je od 6. aprila 2016 poročala o novih izbruhih vozličastega dermatitisa na območju z omejitvami, kakor je določeno v Prilogi k Izvedbenemu sklepu (EU) 2015/1500, in na območju cepljenja, kakor je določeno v Prilogi I k Izvedbenemu sklepu (EU) 2015/2055. Prijavljeni so bili tudi izbruhi vozličastega dermatitisa v Bolgariji od 13. aprila 2016 in v nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji od 21. aprila 2016.

| (6) | Grčija je 9. maja 2016 Komisijo obvestila o svoji nameri, da izvede cepljenje v regionalnih enotah Pela, Pierija in Imatija kot previdnostni ukrep zaradi razvoja epidemioloških razmer v zvezi z vozličastim dermatitisom. Grčija je 1. junija 2016 Komisijo spet obvestila o svoji nameri, da izvede cepljenje v regionalnih enotah Florina, Kastorija in Kozani kot dodatni previdnostni ukrep zaradi razvoja epidemioloških razmer v zvezi z vozličastim dermatitisom. Zaradi takega cepljenja bi bilo treba razširiti območje z omejitvami, ki je določeno v Prilogi k Izvedbenemu sklepu (EU) 2015/1500, in območje cepljenja, kakor je določeno v Prilogi I k Izvedbenemu sklepu (EU) 2015/2055. Izvedbena sklepa (EU) 2015/1500 in (EU) 2015/2055 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Grčija je 9. maja 2016 Komisijo obvestila o svoji nameri, da izvede cepljenje v regionalnih enotah Pela, Pierija in Imatija kot previdnostni ukrep zaradi razvoja epidemioloških razmer v zvezi z vozličastim dermatitisom. Grčija je 1. junija 2016 Komisijo spet obvestila o svoji nameri, da izvede cepljenje v regionalnih enotah Florina, Kastorija in Kozani kot dodatni previdnostni ukrep zaradi razvoja epidemioloških razmer v zvezi z vozličastim dermatitisom. Zaradi takega cepljenja bi bilo treba razširiti območje z omejitvami, ki je določeno v Prilogi k Izvedbenemu sklepu (EU) 2015/1500, in območje cepljenja, kakor je določeno v Prilogi I k Izvedbenemu sklepu (EU) 2015/2055. Izvedbena sklepa (EU) 2015/1500 in (EU) 2015/2055 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga k Izvedbenemu sklepu (EU) 2015/1500 se nadomesti z besedilom iz Priloge I k temu sklepu.

Člen 2

Priloga I k Izvedbenemu sklepu (EU) 2015/2055 se nadomesti z besedilom iz Priloge II k temu sklepu.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Helensko republiko.

V Bruslju, 7. julija 2016

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 395, 30.12.1989, str. 13.

1

(2)  
  UL L 224, 18.8.1990, str. 29.

2

(3)  
  UL L 62, 15.3.1993, str. 69.

3

(4)  
  UL L 18, 23.1.2003, str. 11.

4

(5)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1500 z dne 7. septembra 2015 o nekaterih zaščitnih ukrepih proti vozličastemu dermatitisu v Grčiji in razveljavitvi Izvedbenega sklepa (EU) 2015/1423 (UL L 234, 8.9.2015, str. 19).

5

(6)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/2055 z dne 10. novembra 2015 o določitvi pogojev za vzpostavitev programa cepljenja goveda proti vozličastemu dermatitisu v izrednih razmerah v Grčiji in spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2015/1500 (UL L 300, 17.11.2015, str. 31).

6

(7)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/2311 z dne 9. decembra 2015 o spremembi izvedbenih sklepov (EU) 2015/1500 in (EU) 2015/2055 o zaščitnih ukrepih proti vozličastemu dermatitisu v Grčiji (UL L 326, 11.12.2015, str. 65).

7

---

PRILOGA I

Priloga k Izvedbenemu sklepu (EU) 2015/1500 se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA

OBMOČJA Z OMEJITVAMI IZ ČLENA 2(b)

Naslednje regionalne enote v Grčiji:

| — | regionalna enota Evros, |
| --- | --- |

—

regionalna enota Evros,

| — | regionalna enota Rodopi, |
| --- | --- |

—

regionalna enota Rodopi,

| — | regionalna enota Ksanti, |
| --- | --- |

—

regionalna enota Ksanti,

| — | regionalna enota Kavala, |
| --- | --- |

—

regionalna enota Kavala,

| — | regionalna enota Drama, |
| --- | --- |

—

regionalna enota Drama,

| — | regionalna enota Seres, |
| --- | --- |

—

regionalna enota Seres,

| — | regionalna enota Halkidika, |
| --- | --- |

—

regionalna enota Halkidika,

| — | regionalna enota Solun, |
| --- | --- |

—

regionalna enota Solun,

| — | regionalna enota Kilkis, |
| --- | --- |

—

regionalna enota Kilkis,

| — | regionalna enota Pierija, |
| --- | --- |

—

regionalna enota Pierija,

| — | regionalna enota Imatija, |
| --- | --- |

—

regionalna enota Imatija,

| — | regionalna enota Pela, |
| --- | --- |

—

regionalna enota Pela,

| — | regionalna enota Florina, |
| --- | --- |

—

regionalna enota Florina,

| — | regionalna enota Kastorija, |
| --- | --- |

—

regionalna enota Kastorija,

| — | regionalna enota Kozani, |
| --- | --- |

—

regionalna enota Kozani,

| — | regionalna enota Limnos.“ |
| --- | --- |

—

regionalna enota Limnos.“

---

PRILOGA II

Priloga I k Izvedbenemu sklepu (EU) 2015/2055 se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA I

Naslednje regionalne enote v Grčiji:

| — | regionalna enota Evros, |
| --- | --- |

—

regionalna enota Evros,

| — | regionalna enota Rodopi, |
| --- | --- |

—

regionalna enota Rodopi,

| — | regionalna enota Ksanti, |
| --- | --- |

—

regionalna enota Ksanti,

| — | regionalna enota Kavala, |
| --- | --- |

—

regionalna enota Kavala,

| — | regionalna enota Drama, |
| --- | --- |

—

regionalna enota Drama,

| — | regionalna enota Seres, |
| --- | --- |

—

regionalna enota Seres,

| — | regionalna enota Halkidika, |
| --- | --- |

—

regionalna enota Halkidika,

| — | regionalna enota Solun, |
| --- | --- |

—

regionalna enota Solun,

| — | regionalna enota Kilkis, |
| --- | --- |

—

regionalna enota Kilkis,

| — | regionalna enota Pierija, |
| --- | --- |

—

regionalna enota Pierija,

| — | regionalna enota Imatija, |
| --- | --- |

—

regionalna enota Imatija,

| — | regionalna enota Pela, |
| --- | --- |

—

regionalna enota Pela,

| — | regionalna enota Florina, |
| --- | --- |

—

regionalna enota Florina,

| — | regionalna enota Kastorija, |
| --- | --- |

—

regionalna enota Kastorija,

| — | regionalna enota Kozani, |
| --- | --- |

—

regionalna enota Kozani,

| — | regionalna enota Limnos.“ |
| --- | --- |

—

regionalna enota Limnos.“

---

PRIPOROČILA

| 9.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 186/28 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 186/28

---

PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2016/1117

z dne 15. junija 2016,

naslovljeno na Helensko republiko, o posebnih nujnih ukrepih, ki bi jih morala Grčija sprejeti zaradi ponovne vzpostavitve predaj v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Države članice so leta 2011 začasno ustavile predaje prosilcev za mednarodno zaščito Grčiji v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) (v nadaljnjem besedilu: dublinska uredba) po sodbah Evropskega sodišča za človekove pravice (v nadaljnjem besedilu: ESČP) in Sodišča Evropske unije (2), s katerima so bile ugotovljene sistemske pomanjkljivosti grškega azilnega sistema, zaradi katerih je prihajalo do kršitev temeljnih pravic prosilcev za mednarodno zaščito, ki so jih druge države članice predale Grčiji v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 343/2003 (3). |
| --- | --- |

(1)

Države članice so leta 2011 začasno ustavile predaje prosilcev za mednarodno zaščito Grčiji v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) (v nadaljnjem besedilu: dublinska uredba) po sodbah Evropskega sodišča za človekove pravice (v nadaljnjem besedilu: ESČP) in Sodišča Evropske unije (2), s katerima so bile ugotovljene sistemske pomanjkljivosti grškega azilnega sistema, zaradi katerih je prihajalo do kršitev temeljnih pravic prosilcev za mednarodno zaščito, ki so jih druge države članice predale Grčiji v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 343/2003 (3).

| (2) | Po razglasitvi sodbe ESČP v zadevi M. S. S. proti Belgiji in Grčiji leta 2011 je Odbor ministrov Sveta Evrope spremljal stanje v Grčiji na podlagi poročil o napredku, ki jih mora Grčija predložiti kot dokaz, da izvršuje sodbo, ter na podlagi dokazov nevladnih in mednarodnih organizacij, ki delujejo v Grčiji, kot je Urad Visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR). |
| --- | --- |

(2)

Po razglasitvi sodbe ESČP v zadevi M. S. S. proti Belgiji in Grčiji leta 2011 je Odbor ministrov Sveta Evrope spremljal stanje v Grčiji na podlagi poročil o napredku, ki jih mora Grčija predložiti kot dokaz, da izvršuje sodbo, ter na podlagi dokazov nevladnih in mednarodnih organizacij, ki delujejo v Grčiji, kot je Urad Visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR).

| (3) | Grčija se je zaradi sodbe v zadevi M. S. S. zavezala k reformi svojega azilnega sistema na podlagi nacionalnega akcijskega načrta za azilno reformo in upravljanje migracij, ki je bil predstavljen avgusta 2010 in revidiran januarja 2013 (v nadaljnjem besedilu: grški akcijski načrt). Grčija je 1. oktobra 2015 Svetu predstavila časovni načrt za izvajanje programa za premestitev in žariščnih točk, v katerem je opredelila tudi nekatere ukrepe, ki jih je treba obravnavati prednostno, da se zagotovi izvajanje dogovorjenih še neizvršenih ukrepov na področju azila in sprejema. |
| --- | --- |

(3)

Grčija se je zaradi sodbe v zadevi M. S. S. zavezala k reformi svojega azilnega sistema na podlagi nacionalnega akcijskega načrta za azilno reformo in upravljanje migracij, ki je bil predstavljen avgusta 2010 in revidiran januarja 2013 (v nadaljnjem besedilu: grški akcijski načrt). Grčija je 1. oktobra 2015 Svetu predstavila časovni načrt za izvajanje programa za premestitev in žariščnih točk, v katerem je opredelila tudi nekatere ukrepe, ki jih je treba obravnavati prednostno, da se zagotovi izvajanje dogovorjenih še neizvršenih ukrepov na področju azila in sprejema.

| (4) | Komisija je 10. februarja 2016 na Helensko republiko naslovila prvo priporočilo o nujnih ukrepih, ki bi jih morala Grčija sprejeti zaradi ponovne vzpostavitve predaj v skladu z dublinsko uredbo (v nadaljnjem besedilu: prvo priporočilo) (4). Od takrat so si grški organi ob pomoči Komisije, Evropskega azilnega podpornega urada (EASO), držav članic ter mednarodnih in nevladnih organizacij nenehno prizadevali za izboljšanje delovanja azilnega sistema v skladu s sedmimi točkami iz prvega priporočila. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 10. februarja 2016 na Helensko republiko naslovila prvo priporočilo o nujnih ukrepih, ki bi jih morala Grčija sprejeti zaradi ponovne vzpostavitve predaj v skladu z dublinsko uredbo (v nadaljnjem besedilu: prvo priporočilo) (4). Od takrat so si grški organi ob pomoči Komisije, Evropskega azilnega podpornega urada (EASO), držav članic ter mednarodnih in nevladnih organizacij nenehno prizadevali za izboljšanje delovanja azilnega sistema v skladu s sedmimi točkami iz prvega priporočila.

| (5) | Obenem sta bila grški azilni in migracijski sistem zaradi sedanje begunske in migracijske krize še vedno izredno obremenjena, saj je Grčija glavna država prvega vstopa na vzhodnosredozemski poti. Med januarjem in aprilom 2016 je v Grčijo prispelo več kot 157 000 migrantov brez urejenega statusa. Člani Evropskega sveta in predstavniki turške vlade so marca 2016, kmalu po prvem priporočilu Komisije Grčiji, sprejeli izjavo EU in Turčije. Zaradi te izjave se je število dnevnih prihodov v Grčijo iz Turčije bistveno zmanjšalo, vendar so bile grškim organom naložene tudi nove odgovornosti (5). Razmere v Grčiji so se znatno spremenile tudi po dejanskem zaprtju zahodnobalkanske poti, saj je bilo državljanom tretjih držav preprečeno nadaljnje potovanje. Posledično je približno 57 000 državljanov tretjih držav brez urejenega statusa obtičalo v Grčiji (6). Hkrati vse države članice še niso začele zadovoljivo izvajati programov za premestitev in morajo Grčiji v prihodnje še odvzeti del bremena, s katerim se sooča (7). |
| --- | --- |

(5)

Obenem sta bila grški azilni in migracijski sistem zaradi sedanje begunske in migracijske krize še vedno izredno obremenjena, saj je Grčija glavna država prvega vstopa na vzhodnosredozemski poti. Med januarjem in aprilom 2016 je v Grčijo prispelo več kot 157 000 migrantov brez urejenega statusa. Člani Evropskega sveta in predstavniki turške vlade so marca 2016, kmalu po prvem priporočilu Komisije Grčiji, sprejeli izjavo EU in Turčije. Zaradi te izjave se je število dnevnih prihodov v Grčijo iz Turčije bistveno zmanjšalo, vendar so bile grškim organom naložene tudi nove odgovornosti (5). Razmere v Grčiji so se znatno spremenile tudi po dejanskem zaprtju zahodnobalkanske poti, saj je bilo državljanom tretjih držav preprečeno nadaljnje potovanje. Posledično je približno 57 000 državljanov tretjih držav brez urejenega statusa obtičalo v Grčiji (6). Hkrati vse države članice še niso začele zadovoljivo izvajati programov za premestitev in morajo Grčiji v prihodnje še odvzeti del bremena, s katerim se sooča (7).

| (6) | 8. junija 2016 se je začel pilotni projekt tako imenovane „predregistracije“, da bi se registrirali vsi državljani tretjih držav brez urejenega statusa, ki želijo zaprositi za azil in so v Grčijo prispeli pred 20. marcem 2016, vendar svojega bivanja niso poskušali urediti pri grških organih (8). Pilotni projekt izvaja grška azilna služba v povezavi z uradom EASO, uradom UNHCR in Mednarodno organizacijo za migracije (IOM), podpira pa ga tudi Komisija. Pilotni projekt predregistracije bo potekal do konca julija 2016 in pričakovano je, da bo za azil zaprosilo približno 50 000 oseb, ki jih bo treba nastaniti v Grčiji do sprejetja odločitve o njihovi vlogi, in sicer odločitve o upravičenosti do mednarodne zaščite, premestitvi ali predaji drugi državi članici v skladu z dublinsko uredbo. Pilotni projekt naj bi olajšal in pospešil uradno vložitev prošnje za mednarodno zaščito pri azilni službi, ko je bila prošnja že predhodno registrirana. V okviru novega sistema bodo skupine za registracijo oseb napotene neposredno v odprte sprejemne objekte na bivalnih območjih. Ob zaključitvi registracije bodo osebam izdane uradne izkaznice prosilca za azil. Zaradi pilotnega projekta predregistracije se pričakuje povečanje števila prošenj za azil, ki bi jih naj bilo v letu 2016 zato vsaj štirikrat toliko kot leta 2015 (13 197). |
| --- | --- |

(6)

8. junija 2016 se je začel pilotni projekt tako imenovane „predregistracije“, da bi se registrirali vsi državljani tretjih držav brez urejenega statusa, ki želijo zaprositi za azil in so v Grčijo prispeli pred 20. marcem 2016, vendar svojega bivanja niso poskušali urediti pri grških organih (8). Pilotni projekt izvaja grška azilna služba v povezavi z uradom EASO, uradom UNHCR in Mednarodno organizacijo za migracije (IOM), podpira pa ga tudi Komisija. Pilotni projekt predregistracije bo potekal do konca julija 2016 in pričakovano je, da bo za azil zaprosilo približno 50 000 oseb, ki jih bo treba nastaniti v Grčiji do sprejetja odločitve o njihovi vlogi, in sicer odločitve o upravičenosti do mednarodne zaščite, premestitvi ali predaji drugi državi članici v skladu z dublinsko uredbo. Pilotni projekt naj bi olajšal in pospešil uradno vložitev prošnje za mednarodno zaščito pri azilni službi, ko je bila prošnja že predhodno registrirana. V okviru novega sistema bodo skupine za registracijo oseb napotene neposredno v odprte sprejemne objekte na bivalnih območjih. Ob zaključitvi registracije bodo osebam izdane uradne izkaznice prosilca za azil. Zaradi pilotnega projekta predregistracije se pričakuje povečanje števila prošenj za azil, ki bi jih naj bilo v letu 2016 zato vsaj štirikrat toliko kot leta 2015 (13 197).

| (7) | Grčija mora kljub stalnim ukrepom za izboljšanje svojega azilnega sistema še vedno znatno napredovati, preden bo mogoče razmisliti o ponovni vzpostavitvi predaj v skladu z dublinsko uredbo. V tem priporočilu so določena glavna področja reform, ki jih morajo grški organi v prihodnje obravnavati, da bi odpravili pomanjkljivosti azilnega sistema, ki so bile ugotovljene z navedenima sodbama, in tako zagotovili ponovno vzpostavitev predaj v skladu z dublinsko uredbo. |
| --- | --- |

(7)

Grčija mora kljub stalnim ukrepom za izboljšanje svojega azilnega sistema še vedno znatno napredovati, preden bo mogoče razmisliti o ponovni vzpostavitvi predaj v skladu z dublinsko uredbo. V tem priporočilu so določena glavna področja reform, ki jih morajo grški organi v prihodnje obravnavati, da bi odpravili pomanjkljivosti azilnega sistema, ki so bile ugotovljene z navedenima sodbama, in tako zagotovili ponovno vzpostavitev predaj v skladu z dublinsko uredbo.

| (8) | Komisija je 7. marca 2016 prejela prvo poročilo Grčije o napredku, v katerem so bile opredeljene nekatere izboljšave v zvezi z vprašanji iz prvega priporočila Komisije. Grški organi so z dopisoma z dne 18. maja in 8. junija 2016 predložili dodatne informacije. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 7. marca 2016 prejela prvo poročilo Grčije o napredku, v katerem so bile opredeljene nekatere izboljšave v zvezi z vprašanji iz prvega priporočila Komisije. Grški organi so z dopisoma z dne 18. maja in 8. junija 2016 predložili dodatne informacije.

| (9) | Komisija je ugotovila, da je bil dosežen napredek pri reformi grške nacionalne zakonodaje ter prenosu novih pravnih določb prenovljene Direktive 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9) o azilnih postopkih in nekaterih pravnih določb prenovljene Direktive 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta (10) o pogojih za sprejem v nacionalno zakonodajo. Grški parlament je 3. aprila 2016 sprejel nov zakon (zakon št. 4375/2016), vendar vse določbe niso začele veljati (11). |
| --- | --- |

(9)

Komisija je ugotovila, da je bil dosežen napredek pri reformi grške nacionalne zakonodaje ter prenosu novih pravnih določb prenovljene Direktive 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9) o azilnih postopkih in nekaterih pravnih določb prenovljene Direktive 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta (10) o pogojih za sprejem v nacionalno zakonodajo. Grški parlament je 3. aprila 2016 sprejel nov zakon (zakon št. 4375/2016), vendar vse določbe niso začele veljati (11).

| (10) | Po zasedanju evropskih voditeljev dne 25. oktobra 2015 se je Grčija zavezala, da bo do konca leta 2015 svoje sprejemne zmogljivosti za prosilce za mednarodno zaščito in migrante brez urejenega statusa povečala na 30 000 mest, UNHCR pa se je zavezal, da bo prek ločenega programa, ki ga upravlja, zagotovil subvencije za najem in programe družin gostiteljic za vsaj še 20 000 oseb. Grčija je napredovala pri vzpostavitvi več zasilnih sprejemnih objektov; po dnevnih informacijah grških organov z dne 10. junija 2016 je za migrante brez urejenega statusa in prosilce za mednarodno zaščito v Grčiji na voljo več kot 50 000 mest v začasnih zasilnih sprejemnih objektih in stalnih sprejemnih objektih (12). |
| --- | --- |

(10)

Po zasedanju evropskih voditeljev dne 25. oktobra 2015 se je Grčija zavezala, da bo do konca leta 2015 svoje sprejemne zmogljivosti za prosilce za mednarodno zaščito in migrante brez urejenega statusa povečala na 30 000 mest, UNHCR pa se je zavezal, da bo prek ločenega programa, ki ga upravlja, zagotovil subvencije za najem in programe družin gostiteljic za vsaj še 20 000 oseb. Grčija je napredovala pri vzpostavitvi več zasilnih sprejemnih objektov; po dnevnih informacijah grških organov z dne 10. junija 2016 je za migrante brez urejenega statusa in prosilce za mednarodno zaščito v Grčiji na voljo več kot 50 000 mest v začasnih zasilnih sprejemnih objektih in stalnih sprejemnih objektih (12).

| (11) | Čeprav je Grčija bistveno povečala skupne sprejemne zmogljivosti za migrante brez urejenega statusa in prosilce za mednarodno zaščito, je večina teh objektov le začasnih zasilnih objektov, od katerih nekateri nastanjenim osebam nudijo le najosnovnejše sprejemne pogoje, kot so oskrba s hrano in vodo, sanitarni prostori in osnovna zdravstvena oskrba, drugi pa ne zadovoljujejo niti teh pogojev (13). Čeprav to morda zadošča za zelo kratek čas, dokler se osebe ne premestijo v primernejše objekte, ti pogoji in objekti še zdaleč ne izpolnjujejo zahtev iz Direktive 2013/33/EU o standardih za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito. Zato je nujno, da Grčija postopoma vzpostavi stalne odprte sprejemne zmogljivosti, ki bodo namenjene posebej prosilcem za azil in ustrezale standardom, ter da ohranja zadostne zmogljivosti v obliki začasnih objektov, da bi se lahko odzvala na morebitno pomanjkanje zmogljivosti zaradi nepričakovanega pritoka migrantov. |
| --- | --- |

(11)

Čeprav je Grčija bistveno povečala skupne sprejemne zmogljivosti za migrante brez urejenega statusa in prosilce za mednarodno zaščito, je večina teh objektov le začasnih zasilnih objektov, od katerih nekateri nastanjenim osebam nudijo le najosnovnejše sprejemne pogoje, kot so oskrba s hrano in vodo, sanitarni prostori in osnovna zdravstvena oskrba, drugi pa ne zadovoljujejo niti teh pogojev (13). Čeprav to morda zadošča za zelo kratek čas, dokler se osebe ne premestijo v primernejše objekte, ti pogoji in objekti še zdaleč ne izpolnjujejo zahtev iz Direktive 2013/33/EU o standardih za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito. Zato je nujno, da Grčija postopoma vzpostavi stalne odprte sprejemne zmogljivosti, ki bodo namenjene posebej prosilcem za azil in ustrezale standardom, ter da ohranja zadostne zmogljivosti v obliki začasnih objektov, da bi se lahko odzvala na morebitno pomanjkanje zmogljivosti zaradi nepričakovanega pritoka migrantov.

| (12) | Januarja 2016 sta Komisija in UNHCR podpisala sporazum o prenosu pooblastil v skupni vrednosti 80 milijonov EUR za vzpostavitev 20 000 mest v odprtih nastanitvenih objektih, predvsem v korist prosilcev za mednarodno zaščito, ki so upravičeni do premestitve (14). Takšna mesta bodo sprva nastala v okviru programa za najem stanovanj, ki ga bo upravljal UNHCR. Medtem ko se ta mesta trenutno vzpostavljajo, potekajo razprave o reviziji sporazuma o prenosu pooblastil, da bi se omogočila ustanovitev približno 6 000 mest v centrih za premestitev namesto v stanovanjih in za potrditev, da lahko ciljna skupina za nastanitev vključuje tudi prosilce za azil, ki ne bodo premeščeni, ali tiste, ki bi v prihodnje lahko bili predani Grčiji v skladu z dublinsko uredbo. V skladu s podatki urada UNHCR z dne 6. junija 2016 je bilo za sprejem prosilcev za premestitev vzpostavljenih 6 385 mest, večina v hotelih in stanovanjih (15). |
| --- | --- |

(12)

Januarja 2016 sta Komisija in UNHCR podpisala sporazum o prenosu pooblastil v skupni vrednosti 80 milijonov EUR za vzpostavitev 20 000 mest v odprtih nastanitvenih objektih, predvsem v korist prosilcev za mednarodno zaščito, ki so upravičeni do premestitve (14). Takšna mesta bodo sprva nastala v okviru programa za najem stanovanj, ki ga bo upravljal UNHCR. Medtem ko se ta mesta trenutno vzpostavljajo, potekajo razprave o reviziji sporazuma o prenosu pooblastil, da bi se omogočila ustanovitev približno 6 000 mest v centrih za premestitev namesto v stanovanjih in za potrditev, da lahko ciljna skupina za nastanitev vključuje tudi prosilce za azil, ki ne bodo premeščeni, ali tiste, ki bi v prihodnje lahko bili predani Grčiji v skladu z dublinsko uredbo. V skladu s podatki urada UNHCR z dne 6. junija 2016 je bilo za sprejem prosilcev za premestitev vzpostavljenih 6 385 mest, večina v hotelih in stanovanjih (15).

| (13) | Zabeležen je bil znaten napredek pri vzpostavljanju regionalnih azilnih uradov. Grška zakonodaja določa ustanovitev regionalnih azilnih uradov na območju Atike, Soluna, Trakije, Epira, Tesalije, Zahodne Grčije, Krete, Lezbosa, Hiosa, Samosa, Lerosa in Rodosa (16). Doslej je začelo delovati osem regionalnih uradov na območju Atike, Trakije, Soluna, Lezbosa, Samosa, Hiosa in Rodosa. V prihodnjih mesecih se bo na območju Atike (Pirej) odprl dodatni regionalni azilni urad. V letu 2016 naj bi začeli delovati nadaljnji štirje regionalni azilni uradi na območju Kosa, Lerosa, Krete (Iraklion) in Zahodne Grčije (Patras), pri čemer naj bi se zadnji odprl zelo kmalu. Nato bo treba vzpostaviti le še načrtovana regionalna azilna urada v regijah Tesalija (Volos) in Epir (Janina). Ustanovljeni sta bili tudi dve dodatni azilni enoti na Hiosu in Kosu, tako da je skupno število azilnih enot naraslo na pet (Amigdaleza, Ksanti, Patras, Hios in Kos). V Alimosu je bila ustanovljena enota za premestitve, ki bi naj začela delovati julija 2016. |
| --- | --- |

(13)

Zabeležen je bil znaten napredek pri vzpostavljanju regionalnih azilnih uradov. Grška zakonodaja določa ustanovitev regionalnih azilnih uradov na območju Atike, Soluna, Trakije, Epira, Tesalije, Zahodne Grčije, Krete, Lezbosa, Hiosa, Samosa, Lerosa in Rodosa (16). Doslej je začelo delovati osem regionalnih uradov na območju Atike, Trakije, Soluna, Lezbosa, Samosa, Hiosa in Rodosa. V prihodnjih mesecih se bo na območju Atike (Pirej) odprl dodatni regionalni azilni urad. V letu 2016 naj bi začeli delovati nadaljnji štirje regionalni azilni uradi na območju Kosa, Lerosa, Krete (Iraklion) in Zahodne Grčije (Patras), pri čemer naj bi se zadnji odprl zelo kmalu. Nato bo treba vzpostaviti le še načrtovana regionalna azilna urada v regijah Tesalija (Volos) in Epir (Janina). Ustanovljeni sta bili tudi dve dodatni azilni enoti na Hiosu in Kosu, tako da je skupno število azilnih enot naraslo na pet (Amigdaleza, Ksanti, Patras, Hios in Kos). V Alimosu je bila ustanovljena enota za premestitve, ki bi naj začela delovati julija 2016.

| (14) | Grški organi so v svojem prvem poročilu prav tako navedli, da poteka postopek zaposlitve več uslužbencev azilne službe, da bi se povečale njene zmogljivosti za obravnavo prošenj. V azilni službi je trenutno zaposlenih 370 uslužbencev, kar je dvakrat toliko kot leta 2015. Tretjina osebja je zaposlenega po pogodbi za določen čas in se financira iz različnih virov iz EU in EGP. Grški parlament je odobril dodatnih 300 delovnih mest za stalne uslužbence, ki bodo zaposleni v prihodnjih mesecih (17). To število delovnih mest dopolnjuje pogodbeno osebje za določen čas, ki ga je najel UNHCR, in strokovnjake držav članic, ki so bili prek urada EASO za določen čas napoteni v grško azilno službo. Kljub temu je očitno, da trenutno in načrtovano osebje azilne službe še zdaleč ne dosega števila uslužbencev, potrebnega za ustrezno obravnavo trenutnega in verjetnega prihodnjega števila zadev. Grčija bi morala zagotoviti, da se azilni službi nameni še bistveno več osebja in materialnih virov, da bo lahko obravnavala povečano število prošenj za azil. V ta namen je treba izvesti oceno potreb, pri kateri se bo upoštevalo verjetno število prošenj za azil, ki jih bo grška azilna služba obravnavala v katerem koli danem trenutku, ter število razpoložljivega osebja, ki bo ali ki bi lahko bilo potrebno za obravnavo teh prošenj. |
| --- | --- |

(14)

Grški organi so v svojem prvem poročilu prav tako navedli, da poteka postopek zaposlitve več uslužbencev azilne službe, da bi se povečale njene zmogljivosti za obravnavo prošenj. V azilni službi je trenutno zaposlenih 370 uslužbencev, kar je dvakrat toliko kot leta 2015. Tretjina osebja je zaposlenega po pogodbi za določen čas in se financira iz različnih virov iz EU in EGP. Grški parlament je odobril dodatnih 300 delovnih mest za stalne uslužbence, ki bodo zaposleni v prihodnjih mesecih (17). To število delovnih mest dopolnjuje pogodbeno osebje za določen čas, ki ga je najel UNHCR, in strokovnjake držav članic, ki so bili prek urada EASO za določen čas napoteni v grško azilno službo. Kljub temu je očitno, da trenutno in načrtovano osebje azilne službe še zdaleč ne dosega števila uslužbencev, potrebnega za ustrezno obravnavo trenutnega in verjetnega prihodnjega števila zadev. Grčija bi morala zagotoviti, da se azilni službi nameni še bistveno več osebja in materialnih virov, da bo lahko obravnavala povečano število prošenj za azil. V ta namen je treba izvesti oceno potreb, pri kateri se bo upoštevalo verjetno število prošenj za azil, ki jih bo grška azilna služba obravnavala v katerem koli danem trenutku, ter število razpoložljivega osebja, ki bo ali ki bi lahko bilo potrebno za obravnavo teh prošenj.

| (15) | Novi pritožbeni organ in pritožbeni odbori, ustanovljeni z nedavno sprejeto zakonodajo (zakon št. 4375/2016), naj bi se vzpostavili postopoma in začeli v celoti delovati do konca leta 2016. Glede na verjetno znatno povečanje števila prošenj, ki bodo v prihodnjih mesecih vložene v Grčiji, je izjemnega pomena, da je pritožbeni organ polno kadrovsko zaseden in zmožen obravnavati pričakovano bistveno večje število prošenj. V sodbi v zadevi M. S. S. je bil največje kritike deležen dostop do učinkovitega pravnega sredstva v Grčiji, zato je nujno, da se v primeru prihodnje ponovne vzpostavitve predaj v skladu z dublinsko uredbo prosilcem za azil omogoči učinkovit dostop do pravnega sredstva zoper negativno odločitev o njihovi vlogi. |
| --- | --- |

(15)

Novi pritožbeni organ in pritožbeni odbori, ustanovljeni z nedavno sprejeto zakonodajo (zakon št. 4375/2016), naj bi se vzpostavili postopoma in začeli v celoti delovati do konca leta 2016. Glede na verjetno znatno povečanje števila prošenj, ki bodo v prihodnjih mesecih vložene v Grčiji, je izjemnega pomena, da je pritožbeni organ polno kadrovsko zaseden in zmožen obravnavati pričakovano bistveno večje število prošenj. V sodbi v zadevi M. S. S. je bil največje kritike deležen dostop do učinkovitega pravnega sredstva v Grčiji, zato je nujno, da se v primeru prihodnje ponovne vzpostavitve predaj v skladu z dublinsko uredbo prosilcem za azil omogoči učinkovit dostop do pravnega sredstva zoper negativno odločitev o njihovi vlogi.

| (16) | V vmesnem času je bil pritožbenim odborom za odpravo zaostankov dodeljen dodaten mandat. Ti odbori so bili ustanovljeni za obravnavo pritožb glede prošenj za azil, ki še niso bile rešene. V tem prehodnem obdobju bodo pritožbeni odbori za odpravo zaostankov poleg vsebinskih pritožb zoper odločitve na prvi stopnji obravnavali pritožbe zoper odločitve, sprejete na podlagi dopustnosti v skladu z izjavo EU in Turčije. |
| --- | --- |

(16)

V vmesnem času je bil pritožbenim odborom za odpravo zaostankov dodeljen dodaten mandat. Ti odbori so bili ustanovljeni za obravnavo pritožb glede prošenj za azil, ki še niso bile rešene. V tem prehodnem obdobju bodo pritožbeni odbori za odpravo zaostankov poleg vsebinskih pritožb zoper odločitve na prvi stopnji obravnavali pritožbe zoper odločitve, sprejete na podlagi dopustnosti v skladu z izjavo EU in Turčije.

| (17) | Še več napredka je bilo doseženega pri dolgotrajnem zaostanku na področju pritožb v okviru „starega postopka“, ki ga ureja predsedniški odlok št. 114/2010. Trenutni zaostanek znaša približno 13 975 zadev (od skupno približno 51 000 zadev, ki so bile v začetku leta 2013 opredeljene kot zaostanek). Grški organi so se zavezali, da bodo osebam, katerih prošnja za azil se že dalj časa obravnava in ki so upravičene do pridobitve dovoljenja za prebivanje iz humanitarnih ali kakršnih koli drugih izrednih razlogov, odobrili izdajo dovoljenja za humanitarne namene v skladu z grškim zakonom št. 4375/2016. Pričakuje se, da se bo zaradi izvajanja tega ukrepa zaključilo približno 10 000 zadev, ki se obravnavajo kot del zaostanka. Dovoljenje za prebivanje se bo izdalo za obdobje dveh let in ga bo mogoče podaljšati (18). Zagotavljalo bo enake pravice in ugodnosti, kot jih zagotavlja status subsidiarne zaščite v Grčiji (19). V tem smislu bi morala Grčija nadalje odpravljati zaostanek pri nerešenih pritožbah in zagotoviti, da imajo osebe, katerih pritožba še ni bila rešena, možnost uveljavljati svojo pravico do učinkovitega pravnega sredstva. |
| --- | --- |

(17)

Še več napredka je bilo doseženega pri dolgotrajnem zaostanku na področju pritožb v okviru „starega postopka“, ki ga ureja predsedniški odlok št. 114/2010. Trenutni zaostanek znaša približno 13 975 zadev (od skupno približno 51 000 zadev, ki so bile v začetku leta 2013 opredeljene kot zaostanek). Grški organi so se zavezali, da bodo osebam, katerih prošnja za azil se že dalj časa obravnava in ki so upravičene do pridobitve dovoljenja za prebivanje iz humanitarnih ali kakršnih koli drugih izrednih razlogov, odobrili izdajo dovoljenja za humanitarne namene v skladu z grškim zakonom št. 4375/2016. Pričakuje se, da se bo zaradi izvajanja tega ukrepa zaključilo približno 10 000 zadev, ki se obravnavajo kot del zaostanka. Dovoljenje za prebivanje se bo izdalo za obdobje dveh let in ga bo mogoče podaljšati (18). Zagotavljalo bo enake pravice in ugodnosti, kot jih zagotavlja status subsidiarne zaščite v Grčiji (19). V tem smislu bi morala Grčija nadalje odpravljati zaostanek pri nerešenih pritožbah in zagotoviti, da imajo osebe, katerih pritožba še ni bila rešena, možnost uveljavljati svojo pravico do učinkovitega pravnega sredstva.

| (18) | V novi zakon (zakon št. 4375/2016) je bila vključena določba o brezplačni pravni pomoči za prosilce na pritožbeni stopnji, vendar grški organi brezplačne pravne pomoči doslej še niso zagotavljali v praksi. Ministrski sklep o izvajanju določbe o brezplačni pravni pomoči v skladu z zakonom št. 4375/2016 je v zaključni fazi, grški organi pa so 8. junija 2016 objavili razpis za zbiranje predlogov za zagotavljanje brezplačne pravne pomoči in zastopanje 6 750 upravičenih prosilcev na pritožbeni stopnji v okviru nacionalnega programa Sklada za azil, migracije in vključevanje (v nadaljnjem besedilu: sklad AMIF), da bi sestavili seznam odvetnikov, ki bodo zagotavljali brezplačno pravno pomoč (20). Razpis se zaključi 24. junija 2016. Poleg tega je bil v okviru financiranja nujne pomoči EU z uradom UNHCR podpisan sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev v skupnem znesku 30 milijonov EUR. To financiranje bo UNHCR med drugim uporabil za zagotavljanje brezplačne pravne pomoči prosilcem za mednarodno zaščito na pritožbeni stopnji za obdobje do štirih mesecev, dokler grški organi ne vzpostavijo lastnega programa brezplačne pravne pomoči. Grčija bi morala nemudoma sprejeti potrebne ukrepe za zagotavljanje pravice do brezplačne pravne pomoči med azilnim postopkom. |
| --- | --- |

(18)

V novi zakon (zakon št. 4375/2016) je bila vključena določba o brezplačni pravni pomoči za prosilce na pritožbeni stopnji, vendar grški organi brezplačne pravne pomoči doslej še niso zagotavljali v praksi. Ministrski sklep o izvajanju določbe o brezplačni pravni pomoči v skladu z zakonom št. 4375/2016 je v zaključni fazi, grški organi pa so 8. junija 2016 objavili razpis za zbiranje predlogov za zagotavljanje brezplačne pravne pomoči in zastopanje 6 750 upravičenih prosilcev na pritožbeni stopnji v okviru nacionalnega programa Sklada za azil, migracije in vključevanje (v nadaljnjem besedilu: sklad AMIF), da bi sestavili seznam odvetnikov, ki bodo zagotavljali brezplačno pravno pomoč (20). Razpis se zaključi 24. junija 2016. Poleg tega je bil v okviru financiranja nujne pomoči EU z uradom UNHCR podpisan sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev v skupnem znesku 30 milijonov EUR. To financiranje bo UNHCR med drugim uporabil za zagotavljanje brezplačne pravne pomoči prosilcem za mednarodno zaščito na pritožbeni stopnji za obdobje do štirih mesecev, dokler grški organi ne vzpostavijo lastnega programa brezplačne pravne pomoči. Grčija bi morala nemudoma sprejeti potrebne ukrepe za zagotavljanje pravice do brezplačne pravne pomoči med azilnim postopkom.

| (19) | Z novim zakonom št. 4375/2016 sta bila uvedena novi direktorat za sprejem in direktorat za socialno integracijo s specializiranimi oddelki za sprejem in integracijo mladoletnikov brez spremstva, vključena pa je bila tudi določba o zastopniku. Kljub temu morajo grški organi sprejeti še izvedbene ukrepe, da se ustrezna postopkovna jamstva in sprejemni pogoji za mladoletnike brez spremstva zagotovijo v praksi. Čeprav je grška vlada že sprejela ministrski sklep glede ocenjevanja starosti mladoletnikov brez spremstva, ki zaprošajo za azil (21), je treba sprejeti še predsedniški odlok, ki bi moral vključevati določbe o učinkovitem sistemu skrbništva. |
| --- | --- |

(19)

Z novim zakonom št. 4375/2016 sta bila uvedena novi direktorat za sprejem in direktorat za socialno integracijo s specializiranimi oddelki za sprejem in integracijo mladoletnikov brez spremstva, vključena pa je bila tudi določba o zastopniku. Kljub temu morajo grški organi sprejeti še izvedbene ukrepe, da se ustrezna postopkovna jamstva in sprejemni pogoji za mladoletnike brez spremstva zagotovijo v praksi. Čeprav je grška vlada že sprejela ministrski sklep glede ocenjevanja starosti mladoletnikov brez spremstva, ki zaprošajo za azil (21), je treba sprejeti še predsedniški odlok, ki bi moral vključevati določbe o učinkovitem sistemu skrbništva.

| (20) | Od junija 2016 skupne razpoložljive zmogljivosti za sprejem mladoletnikov brez spremstva v Grčiji znašajo 585 mest. Te zmogljivosti so trenutno zasedene, na čakalnem seznamu pa je 625 mladoletnikov brez spremstva, ki jih je treba nastaniti v primerne objekte. V skladu z dopisom, ki so ga grški organi 8. junija 2016 poslali Komisiji, namerava Grčija do konca julija 2016 vzpostaviti nadaljnjih 800 sprejemnih mest za mladoletnike brez spremstva. Grčija mora zagotoviti, da je na voljo ustrezno število sprejemnih objektov za mladoletnike brez spremstva, da bi se lahko odzvala na potrebe po takšni nastanitvi. |
| --- | --- |

(20)

Od junija 2016 skupne razpoložljive zmogljivosti za sprejem mladoletnikov brez spremstva v Grčiji znašajo 585 mest. Te zmogljivosti so trenutno zasedene, na čakalnem seznamu pa je 625 mladoletnikov brez spremstva, ki jih je treba nastaniti v primerne objekte. V skladu z dopisom, ki so ga grški organi 8. junija 2016 poslali Komisiji, namerava Grčija do konca julija 2016 vzpostaviti nadaljnjih 800 sprejemnih mest za mladoletnike brez spremstva. Grčija mora zagotoviti, da je na voljo ustrezno število sprejemnih objektov za mladoletnike brez spremstva, da bi se lahko odzvala na potrebe po takšni nastanitvi.

| (21) | Nevladne organizacije vedno bolj skrbi, da veliko otrok v Grčiji nima dostopa do izobraževanja in da je položaj mladoletnikov brez spremstva na splošno negotov, nekatere pa navajajo, da so otroci še vedno pridržani, dokler se zanje ne najde ustrezna nastanitev. |
| --- | --- |

(21)

Nevladne organizacije vedno bolj skrbi, da veliko otrok v Grčiji nima dostopa do izobraževanja in da je položaj mladoletnikov brez spremstva na splošno negotov, nekatere pa navajajo, da so otroci še vedno pridržani, dokler se zanje ne najde ustrezna nastanitev.

| (22) | Evropska komisija je Grčiji zagotovila znatno financiranje, da bi jo podprla pri prizadevanjih za uskladitev upravljanja azilnega sistema s standardi EU. |
| --- | --- |

(22)

Evropska komisija je Grčiji zagotovila znatno financiranje, da bi jo podprla pri prizadevanjih za uskladitev upravljanja azilnega sistema s standardi EU.

| (23) | Od začetka leta 2015 je bilo Grčiji skupaj dodeljenih 262 milijonov EUR nujne pomoči v okviru skladov za notranje zadeve (sklad AMIF in Sklad za notranjo varnost (v nadaljnjem besedilu: sklad ISF)), bodisi neposredno grškim organom bodisi prek agencij EU in mednarodnih organizacij, ki delujejo v Grčiji, od katerih je bilo približno 81 milijonov EUR dodeljenih maja 2016. 20. maja 2016 je bilo 56 milijonov EUR nujnih sredstev dodeljenih grškim organom (13 milijonov EUR), Mednarodni organizaciji za migracije (13 milijonov EUR) in uradu UNHCR (30 milijonov EUR), da bi se povečale zmogljivosti grških organov za registracijo na novo prispelih migrantov in obdelavo njihovih prošenj za azil, da bi se ustvarili boljši pogoji za ranljive migrante, da bi se postopek registracije in azilni postopek okrepila z dodatnimi človeškimi viri ter da bi se zagotovila boljša informacijska infrastruktura, povečala razpoložljivost tolmačev in zagotovil boljši dostop do informacij. Komisija je 24. maja 2016 uradu EASO dodelila 25 milijonov EUR nujnih sredstev (sklad AMIF) za povečanje njegovih zmogljivosti za nadaljnjo podporo grških organov. Ta sredstva bodo prispevala k izvajanju načrta za odzivanje na izredne razmere, ki so ga skupaj razvili Komisija, grški organi in zadevne zainteresirane strani, da bi obravnavali trenutne humanitarne razmere na terenu, ter k izvajanju izjave EU in Turčije z dne 18. marca. |
| --- | --- |

(23)

Od začetka leta 2015 je bilo Grčiji skupaj dodeljenih 262 milijonov EUR nujne pomoči v okviru skladov za notranje zadeve (sklad AMIF in Sklad za notranjo varnost (v nadaljnjem besedilu: sklad ISF)), bodisi neposredno grškim organom bodisi prek agencij EU in mednarodnih organizacij, ki delujejo v Grčiji, od katerih je bilo približno 81 milijonov EUR dodeljenih maja 2016. 20. maja 2016 je bilo 56 milijonov EUR nujnih sredstev dodeljenih grškim organom (13 milijonov EUR), Mednarodni organizaciji za migracije (13 milijonov EUR) in uradu UNHCR (30 milijonov EUR), da bi se povečale zmogljivosti grških organov za registracijo na novo prispelih migrantov in obdelavo njihovih prošenj za azil, da bi se ustvarili boljši pogoji za ranljive migrante, da bi se postopek registracije in azilni postopek okrepila z dodatnimi človeškimi viri ter da bi se zagotovila boljša informacijska infrastruktura, povečala razpoložljivost tolmačev in zagotovil boljši dostop do informacij. Komisija je 24. maja 2016 uradu EASO dodelila 25 milijonov EUR nujnih sredstev (sklad AMIF) za povečanje njegovih zmogljivosti za nadaljnjo podporo grških organov. Ta sredstva bodo prispevala k izvajanju načrta za odzivanje na izredne razmere, ki so ga skupaj razvili Komisija, grški organi in zadevne zainteresirane strani, da bi obravnavali trenutne humanitarne razmere na terenu, ter k izvajanju izjave EU in Turčije z dne 18. marca.

| (24) | Ta nujna pomoč dopolnjuje 509 milijonov EUR, ki so bili Grčiji dodeljeni za obdobje 2014–2020 prek njenih nacionalnih programov v okviru skladov AMIF in ISF, s čimer je Grčija postala prva upravičenka sredstev skladov EU za notranje zadeve med državami članicami EU. |
| --- | --- |

(24)

Ta nujna pomoč dopolnjuje 509 milijonov EUR, ki so bili Grčiji dodeljeni za obdobje 2014–2020 prek njenih nacionalnih programov v okviru skladov AMIF in ISF, s čimer je Grčija postala prva upravičenka sredstev skladov EU za notranje zadeve med državami članicami EU.

| (25) | Grčija bi morala zagotoviti, da se ta finančna sredstva nemudoma in v celoti porabijo na najuspešnejši in najučinkovitejši način. V ta namen bi bilo treba čim prej zaključiti revizijo nacionalnih programov Grčije v okviru skladov za notranje zadeve (skladov AMIF in ISF), ki trenutno poteka, da bi se lahko prilagodili novim prednostnim nalogam. Prav tako bi bilo treba nemudoma zaključiti prenos pristojnosti za upravljanje teh skladov na ministrstvo, ki upravlja tudi strukturne sklade, da se zagotovi učinkovitejša poraba razpoložljivih virov. Grčija bi morala zlasti obravnavati številne praktične težave pri izvajanju (kadri, upravljanje in nadzor, revizijsko mnenje, uradno obvestilo), da bo lahko novi odgovorni organ začel delovati pred julijem 2016. |
| --- | --- |

(25)

Grčija bi morala zagotoviti, da se ta finančna sredstva nemudoma in v celoti porabijo na najuspešnejši in najučinkovitejši način. V ta namen bi bilo treba čim prej zaključiti revizijo nacionalnih programov Grčije v okviru skladov za notranje zadeve (skladov AMIF in ISF), ki trenutno poteka, da bi se lahko prilagodili novim prednostnim nalogam. Prav tako bi bilo treba nemudoma zaključiti prenos pristojnosti za upravljanje teh skladov na ministrstvo, ki upravlja tudi strukturne sklade, da se zagotovi učinkovitejša poraba razpoložljivih virov. Grčija bi morala zlasti obravnavati številne praktične težave pri izvajanju (kadri, upravljanje in nadzor, revizijsko mnenje, uradno obvestilo), da bo lahko novi odgovorni organ začel delovati pred julijem 2016.

| (26) | Kot je bilo potrjeno v sporočilu Komisije z dne 4. marca 2016 z naslovom „Vrnitev k schengenski ureditvi“ (22), je zagotovitev popolnoma delujočega dublinskega sistema nepogrešljiv del širših prizadevanj za stabilizacijo politik na področju azila, migracij in meja. Ta prizadevanja bi morala voditi k ponovni vzpostavitvi delovanja schengenskega območja najpozneje do decembra 2016. Zato je pomembno, da Grčija nemudoma sprejme še neizpolnjene ukrepe iz tega priporočila, da bi se lahko hkrati ponovno vzpostavile tudi predaje Grčiji v skladu z dublinsko uredbo, najpozneje pa do decembra 2016. Obenem bi morala biti prednostna naloga reforma dublinske uredbe, kot jo je predlagala Komisija (23) ter ki temelji na cilju solidarnosti in pravične porazdelitve bremena med državami članicami. |
| --- | --- |

(26)

Kot je bilo potrjeno v sporočilu Komisije z dne 4. marca 2016 z naslovom „Vrnitev k schengenski ureditvi“ (22), je zagotovitev popolnoma delujočega dublinskega sistema nepogrešljiv del širših prizadevanj za stabilizacijo politik na področju azila, migracij in meja. Ta prizadevanja bi morala voditi k ponovni vzpostavitvi delovanja schengenskega območja najpozneje do decembra 2016. Zato je pomembno, da Grčija nemudoma sprejme še neizpolnjene ukrepe iz tega priporočila, da bi se lahko hkrati ponovno vzpostavile tudi predaje Grčiji v skladu z dublinsko uredbo, najpozneje pa do decembra 2016. Obenem bi morala biti prednostna naloga reforma dublinske uredbe, kot jo je predlagala Komisija (23) ter ki temelji na cilju solidarnosti in pravične porazdelitve bremena med državami članicami.

| (27) | Oceno, ali pogoji državam članicam omogočajo ponovno vzpostavitev posameznih predaj Grčiji v skladu z dublinsko uredbo, naj bi pomagali oblikovati redna poročila Grčije o napredku pri izvajanju teh ukrepov in drugi pomembni elementi, vključno z morebitnimi poročili urada UNHCR in drugih ustreznih organizacij, ob upoštevanju dejstva, da bi morali število predaj in kategorije predanih oseb ustrezati doseženemu napredku. Grčija bi morala za naslednje obdobje poročanja junija 2016 zagotoviti posodobljeno poročilo o obdobju od aprila do junija 2016, saj v teh mesecih ni predložila mesečnega poročila. |
| --- | --- |

(27)

Oceno, ali pogoji državam članicam omogočajo ponovno vzpostavitev posameznih predaj Grčiji v skladu z dublinsko uredbo, naj bi pomagali oblikovati redna poročila Grčije o napredku pri izvajanju teh ukrepov in drugi pomembni elementi, vključno z morebitnimi poročili urada UNHCR in drugih ustreznih organizacij, ob upoštevanju dejstva, da bi morali število predaj in kategorije predanih oseb ustrezati doseženemu napredku. Grčija bi morala za naslednje obdobje poročanja junija 2016 zagotoviti posodobljeno poročilo o obdobju od aprila do junija 2016, saj v teh mesecih ni predložila mesečnega poročila.

| (28) | Komisija načrtuje, da bo septembra 2016 ocenila dosežen napredek in po potrebi posodobila svoja posebna priporočila. |
| --- | --- |

(28)

Komisija načrtuje, da bo septembra 2016 ocenila dosežen napredek in po potrebi posodobila svoja posebna priporočila.

| (29) | Ob morebitni ponovni vzpostavitvi predaj Grčiji v skladu z dublinsko uredbo bi bilo treba upoštevati tudi dejstvo, da mora Grčija še vedno obravnavati potencialno veliko število prosilcev za azil, zlasti zaradi izvajanja tako imenovanega pilotnega projekta predregistracije, zato bi bilo treba preprečiti, da bi se Grčiji naložilo nevzdržno breme. |
| --- | --- |

(29)

Ob morebitni ponovni vzpostavitvi predaj Grčiji v skladu z dublinsko uredbo bi bilo treba upoštevati tudi dejstvo, da mora Grčija še vedno obravnavati potencialno veliko število prosilcev za azil, zlasti zaradi izvajanja tako imenovanega pilotnega projekta predregistracije, zato bi bilo treba preprečiti, da bi se Grčiji naložilo nevzdržno breme.

| (30) | Odločitev o ponovni vzpostavitvi posameznih predaj je v izključni pristojnosti organov držav članic pod nadzorom sodišč, ki v zvezi z razlago dublinske uredbe lahko predložijo predloge za sprejetje predhodne odločbe pri Sodišču Evropske unije – |
| --- | --- |

(30)

Odločitev o ponovni vzpostavitvi posameznih predaj je v izključni pristojnosti organov držav članic pod nadzorom sodišč, ki v zvezi z razlago dublinske uredbe lahko predložijo predloge za sprejetje predhodne odločbe pri Sodišču Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

SPREJEMNI POGOJI IN OBJEKTI

| 1. | Grčija bi morala zagotoviti, da ima zadostno število sprejemnih objektov in da sprejemni pogoji v vseh sprejemnih objektih, namenjenih prosilcem za mednarodno zaščito, izpolnjujejo standarde zakonodaje EU, zlasti Direktive 2013/33/EU. Grčija bi morala vsaj:






  (a) | vzpostaviti toliko stalnih odprtih sprejemnih objektov, da bo njihovo število primerno glede na število prosilcev za mednarodno zaščito, ki bodo prispeli ali ki bi lahko prispeli v Grčijo; objekti bi morali nuditi nastanitev vsem prosilcem za mednarodno zaščito in njihovim vzdrževanim družinskim članom ter ustrezne pogoje med azilnim postopkom; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

vzpostaviti toliko stalnih odprtih sprejemnih objektov, da bo njihovo število primerno glede na število prosilcev za mednarodno zaščito, ki bodo prispeli ali ki bi lahko prispeli v Grčijo; objekti bi morali nuditi nastanitev vsem prosilcem za mednarodno zaščito in njihovim vzdrževanim družinskim članom ter ustrezne pogoje med azilnim postopkom;

| (b) | zagotoviti, da je na voljo ali da se v kratkem času lahko da na voljo primerno število začasnih odprtih sprejemnih objektov za nastanitev nepričakovanega pritoka prosilcev za mednarodno zaščito; objekti bi morali nuditi nastanitev vsem takim prosilcem za mednarodno zaščito in njihovim vzdrževanim družinskim članom v ustreznih pogojih; |
| --- | --- |

(b)

zagotoviti, da je na voljo ali da se v kratkem času lahko da na voljo primerno število začasnih odprtih sprejemnih objektov za nastanitev nepričakovanega pritoka prosilcev za mednarodno zaščito; objekti bi morali nuditi nastanitev vsem takim prosilcem za mednarodno zaščito in njihovim vzdrževanim družinskim članom v ustreznih pogojih;

| (c) | zagotoviti, da imajo ti objekti ločena odprta nastanitvena mesta za samske moške, samske ženske, družine in ranljive osebe, zlasti mladoletnike brez spremstva, ki omogočajo zasebnost in enotnost družine; |
| --- | --- |

(c)

zagotoviti, da imajo ti objekti ločena odprta nastanitvena mesta za samske moške, samske ženske, družine in ranljive osebe, zlasti mladoletnike brez spremstva, ki omogočajo zasebnost in enotnost družine;

| (d) | zagotoviti, da se mladoletniki brez spremstva, ki zaprošajo za azil, nemudoma namestijo v primerne nastanitvene objekte in da se ne zadržujejo v priporu v neprimernih pogojih. Grčija bi morala nujno ustvariti potrebna nastanitvena mesta za mladoletnike brez spremstva in zagotoviti, da se ti objekti vzdržujejo; |
| --- | --- |

(d)

zagotoviti, da se mladoletniki brez spremstva, ki zaprošajo za azil, nemudoma namestijo v primerne nastanitvene objekte in da se ne zadržujejo v priporu v neprimernih pogojih. Grčija bi morala nujno ustvariti potrebna nastanitvena mesta za mladoletnike brez spremstva in zagotoviti, da se ti objekti vzdržujejo;

| (e) | zagotoviti, da se nastanitveni objekti vzdržujejo in da so različne pogodbene storitve, kot so čiščenje, sanitarne storitve in dobava hrane, ustrezno financirane, da ne bi prišlo do prekinitve storitev; |
| --- | --- |

(e)

zagotoviti, da se nastanitveni objekti vzdržujejo in da so različne pogodbene storitve, kot so čiščenje, sanitarne storitve in dobava hrane, ustrezno financirane, da ne bi prišlo do prekinitve storitev;

| (f) | zagotoviti, da se vsi začasni objekti v Grčiji nadgradijo za nudenje vseh zgoraj navedenih pogojev, če se prosilci za azil nastanijo v Grčiji in tam ostanejo med azilnim postopkom. |
| --- | --- |

(f)

zagotoviti, da se vsi začasni objekti v Grčiji nadgradijo za nudenje vseh zgoraj navedenih pogojev, če se prosilci za azil nastanijo v Grčiji in tam ostanejo med azilnim postopkom.

Sprejemni pogoji v vseh sprejemnih objektih bi morali tudi zagotavljati:

| (g) | da imajo prosilci potrebno zdravstveno oskrbo, ki vključuje vsaj nujno oskrbo ter osnovno zdravljenje bolezni in resnih duševnih motenj; |
| --- | --- |

(g)

da imajo prosilci potrebno zdravstveno oskrbo, ki vključuje vsaj nujno oskrbo ter osnovno zdravljenje bolezni in resnih duševnih motenj;

| (h) | da imajo mladoletniki učinkovit dostop do državnega izobraževalnega sistema med azilnim postopkom, vključno z jezikovnim poukom, da noben otrok ne ostane brez izobrazbe. |
| --- | --- |

(h)

da imajo mladoletniki učinkovit dostop do državnega izobraževalnega sistema med azilnim postopkom, vključno z jezikovnim poukom, da noben otrok ne ostane brez izobrazbe.

Grški organi bi morali izvesti oceno potreb glede skupnih potrebnih sprejemnih zmogljivosti in narave teh zmogljivosti ter to oceno redno posodabljati glede na nove okoliščine. Ta ocena potreb bi morala vedno vključevati informacije o objektih, vzpostavljenih v skladu s priporočiloma 1(a) in (b). Grški organi bi morali poskrbeti tudi za nepretrgano upravljanje in usklajevanje vseh objektov ter zagotoviti, da imajo pristojna ministrstva v ta namen na voljo zadostna sredstva.

DOSTOP DO AZILNEGA POSTOPKA NA PRVI STOPNJI IN SREDSTVA ZANJ

| 2. | Grčija bi morala nadaljevati svoja prizadevanja in zagotoviti, da imajo vsi prosilci za mednarodno zaščito učinkovit dostop do azilnega postopka, in sicer tako, da:






  (a) | nujno nadaljuje z zaposlovanjem osebja, da bo imela azilna služba zadostno število uslužbencev ter da bodo vsi uradi v celoti delujoči in zmožni pravočasno obravnavati vse prošnje za azil. V ta namen bi bilo treba hitro vzpostaviti postopek zaposlovanja za zelo občutno povečanje števila uslužbencev, ki obravnavajo vloge, in drugega ustreznega osebja azilne službe; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

nujno nadaljuje z zaposlovanjem osebja, da bo imela azilna služba zadostno število uslužbencev ter da bodo vsi uradi v celoti delujoči in zmožni pravočasno obravnavati vse prošnje za azil. V ta namen bi bilo treba hitro vzpostaviti postopek zaposlovanja za zelo občutno povečanje števila uslužbencev, ki obravnavajo vloge, in drugega ustreznega osebja azilne službe;

| (b) | nemudoma odpre dodatne regionalne azilne urade na območju Atike (Pirej), Kosa, Lerosa, Krete (Iraklion) in Zahodne Grčije (Patras) ter Tesalije in Epira (Volos in Janina); |
| --- | --- |

(b)

nemudoma odpre dodatne regionalne azilne urade na območju Atike (Pirej), Kosa, Lerosa, Krete (Iraklion) in Zahodne Grčije (Patras) ter Tesalije in Epira (Volos in Janina);

| (c) | zagotovi učinkovit postopek upravljanja zadev za zagotovitev, da se zadeve obravnavajo na dobro organiziran način ter da se poveča zmožnost organov za merjenje trenutne učinkovitosti, odkrivanje morebitnih ozkih grl in načrtovanje prihodnjih potreb po virih; |
| --- | --- |

(c)

zagotovi učinkovit postopek upravljanja zadev za zagotovitev, da se zadeve obravnavajo na dobro organiziran način ter da se poveča zmožnost organov za merjenje trenutne učinkovitosti, odkrivanje morebitnih ozkih grl in načrtovanje prihodnjih potreb po virih;

| (d) | zagotovi, da ima vsak urad azilne službe ustrezno število uslužbencev za upravno podporo, ki se lahko dogovarjajo za razgovore, rezervirajo termine za registracijo in tolmače ter upravljajo splošen potek dela vsakega urada, da bo azilni postopek dobro deloval. |
| --- | --- |

(d)

zagotovi, da ima vsak urad azilne službe ustrezno število uslužbencev za upravno podporo, ki se lahko dogovarjajo za razgovore, rezervirajo termine za registracijo in tolmače ter upravljajo splošen potek dela vsakega urada, da bo azilni postopek dobro deloval.

Grška azilna služba bi morala na podlagi celovite in stalne ocene opredeliti, koliko uslužbencev je potrebnih za obravnavo vloženih prošenj za azil v roku šestih mesecev, določenem v Direktivi 2013/32/EU. Ta ocena potreb bi morala vključevati informacije o številu uslužbencev, ki bodo zaposleni v skladu s priporočilom 2(a), oceno pa bi bilo treba nenehno posodabljati.

PRITOŽBENI ORGAN

| 3. | Grčija bi morala zagotoviti, da se nemudoma vzpostavi novi pritožbeni organ in da ima na razpolago primerno število pritožbenih odborov, ki bodo sprejemali odločitve o vlogah za mednarodno zaščito, ter da imajo odbori na voljo dovolj osebja za obravnavo vseh še nerešenih in možnih prihodnjih pritožb. Grčija bi morala zlasti:






  (a) | zagotoviti dovolj človeških virov in odborov, ki jih bo pritožbeni organ potreboval za obravnavo pritožb prosilcev, ter oceno teh potreb nenehno posodabljati; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

zagotoviti dovolj človeških virov in odborov, ki jih bo pritožbeni organ potreboval za obravnavo pritožb prosilcev, ter oceno teh potreb nenehno posodabljati;

| (b) | brez odlašanja zaposliti vso potrebno osebje pritožbenega organa in odborov, vključno z ustreznim številom podpornega osebja vsakega odbora; |
| --- | --- |

(b)

brez odlašanja zaposliti vso potrebno osebje pritožbenega organa in odborov, vključno z ustreznim številom podpornega osebja vsakega odbora;

| (c) | nemudoma vzpostaviti delovanje pritožbenega organa in odborov; |
| --- | --- |

(c)

nemudoma vzpostaviti delovanje pritožbenega organa in odborov;

| (d) | čim prej zaključiti obravnavo vseh še nerešenih zahtevkov za sodno presojo upravnih odločitev, vsekakor pa pred koncem leta 2016. |
| --- | --- |

(d)

čim prej zaključiti obravnavo vseh še nerešenih zahtevkov za sodno presojo upravnih odločitev, vsekakor pa pred koncem leta 2016.

Grški organi bi morali na podlagi celovite in stalne ocene potreb opredeliti, koliko pritožbenih odborov je potrebnih v okviru novega pritožbenega organa, da se obravnavajo vse pritožbe prosilcev za mednarodno zaščito, kot tudi število človeških virov, da se nadaljuje nemoteno delovanje teh odborov v skladu s priporočilom 3(a) in (b).

PRAVNA POMOČ

| 4. | Grčija bi morala zagotoviti, da je dostop do brezplačne pravne pomoči učinkovit v praksi in da se vsem prosilcem za azil nudi potrebna pravna pomoč za sodno presojo upravnih odločitev o prošnjah za mednarodno zaščito. Grčija bi morala zlasti:






  (a) | hitro sprejeti in začeti učinkovito izvajati ministrski sklep o zagotavljanju storitev brezplačne pravne pomoči; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

hitro sprejeti in začeti učinkovito izvajati ministrski sklep o zagotavljanju storitev brezplačne pravne pomoči;

| (b) | dodeliti potrebna sredstva iz nacionalnega programa sklada AMIF za zagotavljanje pravne pomoči ter hitro skleniti pogodbo za seznam odvetnikov, ki lahko nudijo te storitve prosilcem na pritožbeni stopnji v Grčiji. |
| --- | --- |

(b)

dodeliti potrebna sredstva iz nacionalnega programa sklada AMIF za zagotavljanje pravne pomoči ter hitro skleniti pogodbo za seznam odvetnikov, ki lahko nudijo te storitve prosilcem na pritožbeni stopnji v Grčiji.

OBRAVNAVA MLADOLETNIKOV BREZ SPREMSTVA IN RANLJIVIH OSEB MED AZILNIM POSTOPKOM

| 5. | Grčija bi morala zagotoviti vzpostavitev ustreznih struktur za identifikacijo in obravnavo ranljivih prosilcev, vključno z mladoletniki brez spremstva. Grčija bi morala zlasti:






  (a) | nemudoma uvesti primeren postopek skrbništva s sprejetjem potrebnega predsedniškega odloka za izvajanje ustreznih določb zakona št. 4375/2016; |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

nemudoma uvesti primeren postopek skrbništva s sprejetjem potrebnega predsedniškega odloka za izvajanje ustreznih določb zakona št. 4375/2016;

| (b) | določiti in zaposliti potrebno osebje direktorata za sprejem in oddelka za zaščito mladoletnikov brez spremstva, da zagotovi potrebna jamstva v okviru pravnega reda na področju azila za iskanje družine in pravno zastopanje; |
| --- | --- |

(b)

določiti in zaposliti potrebno osebje direktorata za sprejem in oddelka za zaščito mladoletnikov brez spremstva, da zagotovi potrebna jamstva v okviru pravnega reda na področju azila za iskanje družine in pravno zastopanje;

| (c) | zagotoviti, da se postopki za identifikacijo prosilcev s posebnimi postopkovnimi potrebami in potrebami glede sprejema izvajajo v praksi ter da se tem prosilcem nudi potrebna psihosocialna podpora, zlasti če so bili žrtve spolnega nasilja in izkoriščanja ali trgovine z ljudmi. |
| --- | --- |

(c)

zagotoviti, da se postopki za identifikacijo prosilcev s posebnimi postopkovnimi potrebami in potrebami glede sprejema izvajajo v praksi ter da se tem prosilcem nudi potrebna psihosocialna podpora, zlasti če so bili žrtve spolnega nasilja in izkoriščanja ali trgovine z ljudmi.

UPORABA SREDSTEV EU V OKVIRU NACIONALNIH PROGRAMOV

| 6. | Grčija bi morala zagotoviti, da se znatna sredstva EU, ki so na voljo, v celoti izkoristijo, zlasti s takojšnjo uporabo virov iz nacionalnih programov v okviru skladov AMIF in ISF ter z uporabo dopolnilnih sredstev iz strukturnih skladov. V tem okviru bi morala Grčija čim prej zaključiti revizijo nacionalnih programov, ki trenutno poteka, da bi jih bolje prilagodila novim prednostnim nalogam, in zagotoviti, da novi organ, odgovoren za upravljanje skladov za notranje zadeve, začne delovati takoj. |
| --- | --- |

6.

POROČANJE O SPREJETIH UKREPIH

| 7. | Grčija je pozvana, da do 30. junija predloži poročilo o napredku pri izvajanju tega priporočila in priporočila z dne 10. februarja. Nato bi morala do konca vsakega meseca Komisiji predložiti poročilo o napredku pri izvajanju ukrepov iz tega priporočila. Poročila bi morala vključevati tudi opis, kako so grški organi vzpostavili potrebne človeške in materialne vire iz odstavkov 1 do 5 tega priporočila oziroma kako to nameravajo storiti. Vključen bi moral biti tudi opis stalne ocene potreb iz odstavkov 1 do 3 tega priporočila, na kateri temeljijo ali so temeljili načrtovani in izvedeni ukrepi. Vsako poročilo bi moralo navajati tudi naslednje informacije:






  (a) | skupne trenutne in načrtovane stalne in začasne sprejemne zmogljivosti, namenjene prosilcem za mednarodno zaščito, in naravo teh zmogljivosti; |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

skupne trenutne in načrtovane stalne in začasne sprejemne zmogljivosti, namenjene prosilcem za mednarodno zaščito, in naravo teh zmogljivosti;

| (b) | skupno trenutno in načrtovano število uslužbencev za obravnavo prošenj za azil, registriranih pri azilni službi, in uslužbencev direktorata za sprejem ter |
| --- | --- |

(b)

skupno trenutno in načrtovano število uslužbencev za obravnavo prošenj za azil, registriranih pri azilni službi, in uslužbencev direktorata za sprejem ter

| (c) | skupno trenutno in načrtovano število delovnih mest in število odborov, ki jih je postopoma vzpostavil pritožbeni organ. |
| --- | --- |

(c)

skupno trenutno in načrtovano število delovnih mest in število odborov, ki jih je postopoma vzpostavil pritožbeni organ.

V Bruslju, 15. junija 2016

Za Komisijo

Dimitris AVRAMOPOULOS

Član Komisije

---

(1)  Uredba (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (UL L 180, 29.6.2013, str. 31).

1

(2)  M. S. S. proti Belgiji in Grčiji (vloga št. 30696/09) in N. S. proti Secretary of State for the Home Department, združeni zadevi C-411/10 in C-493/10.

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 343/2003 z dne 18. februarja 2003 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države (UL L 50, 25.2.2003, str. 1).

3

(4)  Priporočilo Komisije z dne 10. februarja 2016, naslovljeno na Helensko republiko, o nujnih ukrepih, ki bi jih morala Grčija sprejeti zaradi ponovne vzpostavitve predaj v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013 (C(2016) 871 final).

4

(5)  Izjava EU in Turčije z dne 18. marca 2016.

5

(6)  http://www.media.gov.gr/index.php, dostop do strani na dan 10. junija 2016.

6

(7)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu: Četrto poročilo o premestitvi in preselitvi (COM(2016) 416 final z dne 15. junija 2016).

7

(8)  http://asylo.gov.gr/en/?page_id=1278.

8

(9)  Direktiva 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem mednarodne zaščite (UL L 180, 29.6.2013, str. 60).

9

(10)  Direktiva 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o standardih za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito (UL L 180, 29.6.2013, str. 96).

10

(11)  Zakon št. 4375/2016 o strukturi in delovanju azilne službe, pritožbenega organa ter službe za sprejem in identifikacijo, ustanovitvi generalnega sekretariata za sprejem ter prenosu Direktive 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem mednarodne zaščite (prenovitev) in drugih določb v grško zakonodajo. Na voljo na naslovu: http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf.

11

Sprejeti je treba več izvedbenih aktov v obliki ministrskih ali medresorskih sklepov, da bi lahko grški organi navedeni zakon v celoti izvajali.

(12)  http://www.media.gov.gr/index.php.

12

http://rrse-smi.maps.arcgis.com/apps/MapSeries/index.html?appid=d5f377f7f6f2418b8ebadaae638df2e1.

Ti začasni zasilni in stalni objekti so bili vzpostavljeni na žariščnih točkah na Egejskih otokih in na celini. Od 2. junija 2016 je le 1 108 stalnih nastanitvenih mest, ki jih zasedajo izključno prosilci za mednarodno zaščito in mladoletniki brez spremstva.

(13)  http://www.unhcr.org/news/briefing/2016/5/57480cb89/greece-unhcr-concerned-conditions-new-refugee-sites-urges-alternatives.html.

13

(14)  Čeprav bodo imeli prednost kandidati, upravičeni do premestitve, bodo dejavnosti koristile tudi prosilcem za mednarodno zaščito, ki v drugi državi članici EU čakajo na združitev z družinskimi člani v skladu z dublinsko uredbo, ter osebam, ki v Grčiji zaprošajo za azil, zlasti ranljivim kategorijam prosilcev, ki vključujejo otroke brez spremstva in ločene otroke, invalide, starejše, samohranilce, kronične bolnike, nosečnice itn.

14

(15)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83.

15

(16)  Člen 3(3) zakona št. 4375/2016.

16

(17)  V skladu s členom 2(3) in (4) zakona št. 4375/2016, ki določa število uslužbencev, ki jih je treba zaposliti v azilni službi.

17

(18)  Člen 22(3) zakona št. 4375/2016.

18

(19)  Člen 28 predsedniškega odloka št. 114/2010.

19

(20)  http://asylo.gov.gr/?p=2802.

20

(21)  Ministrski sklep št. 1982 z dne 16. februarja 2016 (uradni list B' 335).

21

(22)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu: Vrnitev k schengenski ureditvi – časovni načrt (COM(2016) 120 final z dne 4. marca 2016).

22

(23)  COM(2016) 270 final.

23

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 9.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 186/36 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 186/36

---

SKLEP št. 1/2016 ODBORA SKUPNOST-ŠVICA ZA KOPENSKI PROMET

z dne 10. junija 2016

o sistemu zaračunavanja pristojbin za vozila, ki se uporablja v Švici od 1. januarja 2017 [2016/1118]

ODBOR –

ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o cestnem in železniškem prevozu blaga in potnikov (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) ter zlasti člena 51(2) Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 40 Sporazuma Švica od 1. januarja 2001 zaračunava nediskriminatorno pristojbino za vozila za stroške, ki jih povzročijo (pristojbina za promet težkih vozil, vezana na obseg uporabe). Ta pristojbina se razlikuje glede na tri kategorije emisijskih standardov (razredi EURO). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 40 Sporazuma Švica od 1. januarja 2001 zaračunava nediskriminatorno pristojbino za vozila za stroške, ki jih povzročijo (pristojbina za promet težkih vozil, vezana na obseg uporabe). Ta pristojbina se razlikuje glede na tri kategorije emisijskih standardov (razredi EURO).

| (2) | V ta namen Sporazum v odstavkih 2 in 4 člena 40 določa ponderirano povprečje pristojbin, najvišjo pristojbino za kategorijo vozil, ki najbolj onesnažujejo, ter največjo razliko med pristojbinami posameznih kategorij. |
| --- | --- |

(2)

V ta namen Sporazum v odstavkih 2 in 4 člena 40 določa ponderirano povprečje pristojbin, najvišjo pristojbino za kategorijo vozil, ki najbolj onesnažujejo, ter največjo razliko med pristojbinami posameznih kategorij.

| (3) | Ob upoštevanju posodobitve voznega parka v Švici in posledično dejstva, da vedno več vozil izpolnjuje najnovejše standarde EURO, mora Odbor Skupnost-Švica za notranji promet prilagoditi razvrstitev kategorij standardov EURO po treh kategorijah pristojbin. |
| --- | --- |

(3)

Ob upoštevanju posodobitve voznega parka v Švici in posledično dejstva, da vedno več vozil izpolnjuje najnovejše standarde EURO, mora Odbor Skupnost-Švica za notranji promet prilagoditi razvrstitev kategorij standardov EURO po treh kategorijah pristojbin.

| (4) | Znižanje za 10 % glede na raven kategorije pristojbine, določeno v Sklepu št. 1/2011 Odbora Skupnost-Švica za notranji promet z dne 10. junija 2011 (2) za vozila iz emisijskih razredov EURO II in EURO III, ki so bila naknadno opremljena s homologiranim sistemom za filtriranje delcev, bi moralo ostati v veljavi – |
| --- | --- |

(4)

Znižanje za 10 % glede na raven kategorije pristojbine, določeno v Sklepu št. 1/2011 Odbora Skupnost-Švica za notranji promet z dne 10. junija 2011 (2) za vozila iz emisijskih razredov EURO II in EURO III, ki so bila naknadno opremljena s homologiranim sistemom za filtriranje delcev, bi moralo ostati v veljavi –

SKLENE:

Člen 1

Pristojbina za promet težkih vozil, vezana na obseg uporabe, za natovorjeno vozilo, katerega dejanska skupna teža ne presega 40 ton in ki prevozi 300 km, znaša:

| — | 372,00 švicarskih frankov za kategorijo pristojbine 1, |
| --- | --- |

—

372,00 švicarskih frankov za kategorijo pristojbine 1,

| — | 322,80 švicarskih frankov za kategorijo pristojbine 2, |
| --- | --- |

—

322,80 švicarskih frankov za kategorijo pristojbine 2,

| — | 273,60 švicarskih frankov za kategorijo pristojbine 3. |
| --- | --- |

—

273,60 švicarskih frankov za kategorijo pristojbine 3.

Člen 2

Kategorija pristojbine 1 se uporablja za vozila iz emisijskega razreda EURO III ter za vsa vozila, ki so bila vključena v promet pred začetkom veljavnosti standarda EURO III.

Kategorija pristojbine 2 se uporablja za vozila iz emisijskih razredov EURO IV in EURO V.

Kategorija pristojbine 3 se uporablja za vozila iz emisijskega razreda EURO VI.

Člen 3

Uporabi se znižanje pristojbine za 10 % glede na zadevno kategorijo, ki velja za vozila iz emisijskih razredov EURO II in EURO III, naknadno opremljena s homologiranim sistemom za filtriranje delcev, kot je določeno v členu 1 Sklepa št. 1/2011 Odbora Skupnost-Švica za notranji promet.

Člen 4

Ta sklep začne veljati 1. januarja 2017.

V Bernu, 10. junija 2016

Za Švicarsko konfederacijo

Predsednik

Peter FÜGLISTALER

Za Evropsko unijo

Vodja delegacije Evropske unije

Fotis KARAMITSOS

---

(1)  
  UL L 114, 30.4.2002, str. 91.

1

(2)  
  UL L 193, 23.7.2011, str. 52.

2

---

| 9.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 186/38 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 186/38

---

SKLEP št. 2/2016 ODBORA SKUPNOST-ŠVICA ZA KOPENSKI PROMET

z dne 10. junija 2016

o spremembi Priloge 1 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o cestnem in železniškem prevozu blaga in potnikov [2016/1119]

ODBOR JE –

ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o cestnem in železniškem prevozu blaga in potnikov (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) ter zlasti člena 52(4) Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Prva alinea člena 52(4) Sporazuma pooblašča Skupni odbor, da sprejme sklepe o spremembi Priloge 1. |
| --- | --- |

(1)

Prva alinea člena 52(4) Sporazuma pooblašča Skupni odbor, da sprejme sklepe o spremembi Priloge 1.

| (2) | Priloga 1 je bila nazadnje spremenjena s Sklepom 1/2015 Skupnega odbora z dne 16. decembra 2015 (1). |
| --- | --- |

(2)

Priloga 1 je bila nazadnje spremenjena s Sklepom 1/2015 Skupnega odbora z dne 16. decembra 2015 (1).

| (3) | Novi pravni akti Evropske unije so bili sprejeti na področjih, ki jih zajema Sporazum. Da se upoštevajo spremembe ustrezne zakonodaje Evropske unije, bi bilo treba spremeniti besedila iz Priloge 1. Zaradi pravne jasnosti in poenostavitve je priporočljivo nadomestiti Prilogo 1 k Sporazumu s Prilogo k temu sklepu – |
| --- | --- |

(3)

Novi pravni akti Evropske unije so bili sprejeti na področjih, ki jih zajema Sporazum. Da se upoštevajo spremembe ustrezne zakonodaje Evropske unije, bi bilo treba spremeniti besedila iz Priloge 1. Zaradi pravne jasnosti in poenostavitve je priporočljivo nadomestiti Prilogo 1 k Sporazumu s Prilogo k temu sklepu –

SKLENIL:

Člen 1

Priloga 1 k Sporazumu se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Za namene Direktive 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) se na recipročni podlagi priznata dovoljenje za strojevodje ter dopolnilno spričevalo, izdana v skladu s členom 4(1)(a) in (b) navedene direktive.

Člen 3

V skladu s členom 22(1) Direktive 2007/59/ES pristojni organi Švicarske konfederacije in držav članic Evropske unije vodijo registre dovoljenj in na utemeljeno zahtevo posredujejo informacije o statusu takšnih dovoljenj. Na utemeljeno zahtevo so te informacije na voljo tudi vsem delodajalcem strojevodij.

Člen 4

Ta sklep začne veljati 1. julija 2016.

V Bernu, 10. junija 2016

Za Švicarsko konfederacijo

Predsednik

Peter FÜGLISTALER

Za Evropsko unijo

Vodja delegacije Evropske unije

Fotis KARAMITSOS

---

(1)  
  UL L 23, 29.1.2016, str. 82 (popravek UL L 33, 10.2.2016, str. 38).

1

(2)  Direktiva 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o izdaji spričeval strojevodjem, ki upravljajo lokomotive in vlake na železniškem omrežju Skupnosti (UL L 315, 3.12.2007, str. 51).

2

---

PRILOGA

„PRILOGA 1

VELJAVNE DOLOČBE

V skladu s členom 52(6) tega sporazuma Švica uporablja pravne določbe, ki so enakovredne spodaj navedenim določbam:

USTREZNE DOLOČBE PRAVA UNIJE

ODDELEK 1 – DOVOLJENJE ZA OPRAVLJANJE DEJAVNOSTI

| — | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2006/1/ES z dne 18. januarja 2006 o uporabi vozil, najetih brez voznikov, za cestni prevoz blaga (kodificirano besedilo) (UL L 33, 4.2.2006, str. 82). |
| --- | --- |

—

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2006/1/ES z dne 18. januarja 2006 o uporabi vozil, najetih brez voznikov, za cestni prevoz blaga (kodificirano besedilo) (UL L 33, 4.2.2006, str. 82).

| — | Uredba (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES (UL L 300, 14.11.2009, str. 51), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (EU) št. 517/2013 z dne 13. maja 2013 (UL L 158, 10.6.2013, str. 1). |
| --- | --- |

—

Uredba (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES (UL L 300, 14.11.2009, str. 51), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (EU) št. 517/2013 z dne 13. maja 2013 (UL L 158, 10.6.2013, str. 1).

| — | Uredba (ES) št. 1072/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga (UL L 300, 14.11.2009, str. 72), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (EU) št. 517/2013 z dne 13. maja 2013 (UL L 158, 10.6.2013, str. 1).
  Za namene tega sporazuma:






  (a) | sta Evropska unija in Švicarska konfederacija vse državljane Švicarske konfederacije, držav članic Evropske unije in držav članic Evropskega gospodarskega prostora izvzeli iz obveznosti razpolaganja s potrdilom za voznike; |
| --- | --- | --- |

—

Uredba (ES) št. 1072/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga (UL L 300, 14.11.2009, str. 72), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (EU) št. 517/2013 z dne 13. maja 2013 (UL L 158, 10.6.2013, str. 1).

Za namene tega sporazuma:

(a)

sta Evropska unija in Švicarska konfederacija vse državljane Švicarske konfederacije, držav članic Evropske unije in držav članic Evropskega gospodarskega prostora izvzeli iz obveznosti razpolaganja s potrdilom za voznike;

| (b) | lahko Švicarska konfederacija državljane držav, ki niso navedene zgoraj pod točko a), izvzame iz obveznosti razpolaganja s potrdilom za voznike le po predhodnem posvetovanju in odobritvi Evropske unije; |
| --- | --- |

(b)

lahko Švicarska konfederacija državljane držav, ki niso navedene zgoraj pod točko a), izvzame iz obveznosti razpolaganja s potrdilom za voznike le po predhodnem posvetovanju in odobritvi Evropske unije;

| (c) | se določbe poglavja III Uredbe (ES) št. 1072/2009 (v zvezi s kabotažo) ne uporabljajo. |
| --- | --- |

(c)

se določbe poglavja III Uredbe (ES) št. 1072/2009 (v zvezi s kabotažo) ne uporabljajo.

| — | Uredba (ES) št. 1073/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih za dostop do mednarodnega trga avtobusnih prevozov in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 (UL L 300, 14.11.2009, str. 88), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (EU) št. 517/2013 z dne 13. maja 2013 (UL L 158, 10.6.2013, str. 1).
  Za namene tega sporazuma se določbe poglavja V Uredbe (ES) št. 1073/2009 (v zvezi s kabotažo) ne uporabljajo. |
| --- | --- |

—

Uredba (ES) št. 1073/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih za dostop do mednarodnega trga avtobusnih prevozov in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 (UL L 300, 14.11.2009, str. 88), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (EU) št. 517/2013 z dne 13. maja 2013 (UL L 158, 10.6.2013, str. 1).

Za namene tega sporazuma se določbe poglavja V Uredbe (ES) št. 1073/2009 (v zvezi s kabotažo) ne uporabljajo.

| — | Sklep Komisije 2009/992/EU z dne 17. decembra 2009 o minimalnih zahtevah glede podatkov, ki morajo biti vneseni v nacionalni elektronski register podjetij cestnega prevoza (UL L 339, 22.12.2009, str. 36). |
| --- | --- |

—

Sklep Komisije 2009/992/EU z dne 17. decembra 2009 o minimalnih zahtevah glede podatkov, ki morajo biti vneseni v nacionalni elektronski register podjetij cestnega prevoza (UL L 339, 22.12.2009, str. 36).

| — | Uredba Komisije (EU) št. 1213/2010 z dne 16. decembra 2010 o vzpostavitvi skupnih pravil o medsebojnem povezovanju nacionalnih elektronskih registrov podjetij cestnega prevoza (UL L 335, 18.12.2010, str. 21). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) št. 1213/2010 z dne 16. decembra 2010 o vzpostavitvi skupnih pravil o medsebojnem povezovanju nacionalnih elektronskih registrov podjetij cestnega prevoza (UL L 335, 18.12.2010, str. 21).

| — | Uredba Komisije (EU) št. 361/2014 z dne 9. aprila 2014 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe (ES) št. 1073/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede dokumentov za mednarodni avtobusni prevoz potnikov in razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 2121/98 (UL L 107, 10.4.2014, str. 39). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) št. 361/2014 z dne 9. aprila 2014 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe (ES) št. 1073/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede dokumentov za mednarodni avtobusni prevoz potnikov in razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 2121/98 (UL L 107, 10.4.2014, str. 39).

ODDELEK 2 – SOCIALNI STANDARDI

| — | Uredba Sveta (EGS) št. 3821/85 z dne 20. decembra 1985 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu (UL L 370, 31.12.1985, str. 8), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 1161/2014 z dne 30. oktobra 2014 (UL L 311, 31.10.2014, str. 19). |
| --- | --- |

—

Uredba Sveta (EGS) št. 3821/85 z dne 20. decembra 1985 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu (UL L 370, 31.12.1985, str. 8), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 1161/2014 z dne 30. oktobra 2014 (UL L 311, 31.10.2014, str. 19).

| — | Direktiva 2002/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o urejanju delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu (UL L 80, 23.3.2002, str. 35). |
| --- | --- |

—

Direktiva 2002/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o urejanju delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu (UL L 80, 23.3.2002, str. 35).

| — | Direktiva 2003/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2003 o temeljnih kvalifikacijah in rednem usposabljanju voznikov nekaterih cestnih vozil za prevoz blaga ali potnikov, o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 in Direktive Sveta št. 91/439/EGS ter o razveljavitvi Direktive Sveta 76/914/EGS (UL L 226, 10.9.2003, str. 4). |
| --- | --- |

—

Direktiva 2003/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2003 o temeljnih kvalifikacijah in rednem usposabljanju voznikov nekaterih cestnih vozil za prevoz blaga ali potnikov, o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 in Direktive Sveta št. 91/439/EGS ter o razveljavitvi Direktive Sveta 76/914/EGS (UL L 226, 10.9.2003, str. 4).

| — | Uredba (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in spremembi uredb Sveta (EGS) št. 3821/85 in (ES) št. 2135/98 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 (UL L 102, 11.4.2006, str. 1), kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 1073/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 (UL L 300, 14.11.2009, str. 88). |
| --- | --- |

—

Uredba (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in spremembi uredb Sveta (EGS) št. 3821/85 in (ES) št. 2135/98 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 (UL L 102, 11.4.2006, str. 1), kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 1073/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 (UL L 300, 14.11.2009, str. 88).

| — | Direktiva 2006/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o minimalnih pogojih za izvajanje uredb Sveta (EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85 o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu in razveljavitvi Direktive Sveta 88/599/EGS (UL L 102, 11.4.2006, str. 35), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2009/5/ES z dne 30. januarja 2009 (UL L 29, 31.1.2009, str. 45). |
| --- | --- |

—

Direktiva 2006/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o minimalnih pogojih za izvajanje uredb Sveta (EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85 o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu in razveljavitvi Direktive Sveta 88/599/EGS (UL L 102, 11.4.2006, str. 35), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2009/5/ES z dne 30. januarja 2009 (UL L 29, 31.1.2009, str. 45).

| — | Uredba Komisije (EU) št. 581/2010 z dne 1. julija 2010 o najdaljših obdobjih za prenos ustreznih podatkov z enot v vozilu in voznikovih kartic (UL L 168, 2.7.2010, str. 16). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) št. 581/2010 z dne 1. julija 2010 o najdaljših obdobjih za prenos ustreznih podatkov z enot v vozilu in voznikovih kartic (UL L 168, 2.7.2010, str. 16).

ODDELEK 3 – TEHNIČNI STANDARDI

Motorna vozila

| — | Direktiva Sveta 70/157/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o dovoljeni ravni hrupa in izpušnem sistemu motornih vozil (UL L 42, 23.2.1970, str. 16), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2007/34/ES z dne 14. junija 2007 (UL L 155, 15.6.2007, str. 49). |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 70/157/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o dovoljeni ravni hrupa in izpušnem sistemu motornih vozil (UL L 42, 23.2.1970, str. 16), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2007/34/ES z dne 14. junija 2007 (UL L 155, 15.6.2007, str. 49).

| — | Direktiva Sveta 88/77/EGS z dne 3. decembra 1987 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ukrepi, ki jih je treba sprejeti proti emisijam plinastih snovi in delcev, ki onesnažujejo, iz dizelskih motorjev, ki se uporabljajo v vozilih, ter emisijam plinastih snovi, ki onesnažujejo, iz motorjev na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin ali utekočinjeni naftni plin in se uporabljajo v vozilih (UL L 36, 9.2.1988, str. 33), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2001/27/ES z dne 10. aprila 2001 (UL L 107, 18.4.2001, str. 10). |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 88/77/EGS z dne 3. decembra 1987 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ukrepi, ki jih je treba sprejeti proti emisijam plinastih snovi in delcev, ki onesnažujejo, iz dizelskih motorjev, ki se uporabljajo v vozilih, ter emisijam plinastih snovi, ki onesnažujejo, iz motorjev na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin ali utekočinjeni naftni plin in se uporabljajo v vozilih (UL L 36, 9.2.1988, str. 33), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2001/27/ES z dne 10. aprila 2001 (UL L 107, 18.4.2001, str. 10).

| — | Direktiva Sveta 91/671/EGS z dne 16. decembra 1991 o približevanju zakonodaje držav članic o obvezni uporabi varnostnih pasov v vozilih z manj kakor 3,5 tone (UL L 373, 31.12.1991, str. 26), kakor je bila nazadnje spremenjena z Izvedbeno direktivo Komisije 2014/37/EU z dne 27. februarja 2014 (UL L 59, 28.2.2014, str. 32). |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 91/671/EGS z dne 16. decembra 1991 o približevanju zakonodaje držav članic o obvezni uporabi varnostnih pasov v vozilih z manj kakor 3,5 tone (UL L 373, 31.12.1991, str. 26), kakor je bila nazadnje spremenjena z Izvedbeno direktivo Komisije 2014/37/EU z dne 27. februarja 2014 (UL L 59, 28.2.2014, str. 32).

| — | Direktiva Sveta 92/6/EGS z dne 10. februarja 1992 o vgradnji in uporabi naprav za omejevanje hitrosti za določene kategorije motornih vozil v Skupnosti (UL L 57, 2.3.1992, str. 27), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2002/85/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 (UL L 327, 4.12.2002, str. 8). |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 92/6/EGS z dne 10. februarja 1992 o vgradnji in uporabi naprav za omejevanje hitrosti za določene kategorije motornih vozil v Skupnosti (UL L 57, 2.3.1992, str. 27), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2002/85/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 (UL L 327, 4.12.2002, str. 8).

| — | Direktiva Sveta 92/24/EGS z dne 31. marca 1992 o napravah za omejevanje hitrosti ali podobnih vgrajenih sistemih za omejevanje hitrosti nekaterih kategorij motornih vozil (UL L 129, 14.5.1992, str. 154), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/11/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 (UL L 44, 14.2.2004, str. 19). |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 92/24/EGS z dne 31. marca 1992 o napravah za omejevanje hitrosti ali podobnih vgrajenih sistemih za omejevanje hitrosti nekaterih kategorij motornih vozil (UL L 129, 14.5.1992, str. 154), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/11/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 (UL L 44, 14.2.2004, str. 19).

| — | Direktiva Sveta 96/53/ES z dne 25. julija 1996 o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu (UL L 235, 17.9.1996, str. 59), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2002/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. februarja 2002 (UL L 67, 9.3.2002, str. 47). |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 96/53/ES z dne 25. julija 1996 o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu (UL L 235, 17.9.1996, str. 59), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2002/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. februarja 2002 (UL L 67, 9.3.2002, str. 47).

| — | Uredba Sveta (ES) št. 2411/98 z dne 3. novembra 1998 o priznavanju v prometu znotraj Skupnosti razlikovalne oznake države članice, v kateri so motorna vozila in njihovi priklopniki registrirani (UL L 299, 10.11.1998, str. 1). |
| --- | --- |

—

Uredba Sveta (ES) št. 2411/98 z dne 3. novembra 1998 o priznavanju v prometu znotraj Skupnosti razlikovalne oznake države članice, v kateri so motorna vozila in njihovi priklopniki registrirani (UL L 299, 10.11.1998, str. 1).

| — | Direktiva 2000/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2000 o cestnem pregledu tehnične brezhibnosti gospodarskih vozil, ki vozijo v Skupnosti (UL L 203, 10.8.2000, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2010/47/EU z dne 5. julija 2010 (UL L 173, 8.7.2010, str. 33). |
| --- | --- |

—

Direktiva 2000/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2000 o cestnem pregledu tehnične brezhibnosti gospodarskih vozil, ki vozijo v Skupnosti (UL L 203, 10.8.2000, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2010/47/EU z dne 5. julija 2010 (UL L 173, 8.7.2010, str. 33).

| — | Direktiva 2005/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. septembra 2005 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ukrepi, ki jih je treba sprejeti proti emisijam plinastih in trdnih onesnaževal iz motorjev na kompresijski vžig, ki se uporabljajo v vozilih, ter emisijam plinastih onesnaževal iz motorjev na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin ali utekočinjeni naftni plin in se uporabljajo v vozilih (UL L 275, 20.10.2005, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2008/74/ES z dne 18. julija 2008 (UL L 192, 19.7.2008, str. 51). |
| --- | --- |

—

Direktiva 2005/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. septembra 2005 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ukrepi, ki jih je treba sprejeti proti emisijam plinastih in trdnih onesnaževal iz motorjev na kompresijski vžig, ki se uporabljajo v vozilih, ter emisijam plinastih onesnaževal iz motorjev na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin ali utekočinjeni naftni plin in se uporabljajo v vozilih (UL L 275, 20.10.2005, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2008/74/ES z dne 18. julija 2008 (UL L 192, 19.7.2008, str. 51).

| — | Direktiva 2009/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov (prenovitev) (UL L 141, 6.6.2009, str. 12). |
| --- | --- |

—

Direktiva 2009/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov (prenovitev) (UL L 141, 6.6.2009, str. 12).

| — | Uredba (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o homologaciji motornih vozil in motorjev glede na emisije iz težkih vozil (Euro VI) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil ter o spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 in Direktive 2007/46/ES ter o razveljavitvi direktiv 80/1269/EGS, 2005/55/ES in 2005/78/ES (UL L 188, 18.7.2009, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 133/2014 z dne 31. januarja 2014 (UL L 47, 18.2.2014, str. 1). |
| --- | --- |

—

Uredba (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o homologaciji motornih vozil in motorjev glede na emisije iz težkih vozil (Euro VI) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil ter o spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 in Direktive 2007/46/ES ter o razveljavitvi direktiv 80/1269/EGS, 2005/55/ES in 2005/78/ES (UL L 188, 18.7.2009, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 133/2014 z dne 31. januarja 2014 (UL L 47, 18.2.2014, str. 1).

| — | Uredba Komisije (EU) št. 582/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju in spremembi Uredbe (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede emisij iz težkih vozil (Euro VI) in o spremembi prilog I in III k Direktivi 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 167, 25.6.2011, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 627/2014 z dne 12. junija 2014 (UL L 174, 13.6.2014, str. 28). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) št. 582/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju in spremembi Uredbe (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede emisij iz težkih vozil (Euro VI) in o spremembi prilog I in III k Direktivi 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 167, 25.6.2011, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 627/2014 z dne 12. junija 2014 (UL L 174, 13.6.2014, str. 28).

Prevoz nevarnega blaga

| — | Direktiva Sveta 95/50/ES z dne 6. oktobra 1995 o enotnih postopkih kontrol cestnega prevoza nevarnega blaga (UL L 249, 17.10.1995, str. 35), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2008/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 (UL L 162, 21.6.2008, str. 11). |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 95/50/ES z dne 6. oktobra 1995 o enotnih postopkih kontrol cestnega prevoza nevarnega blaga (UL L 249, 17.10.1995, str. 35), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2008/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 (UL L 162, 21.6.2008, str. 11).

| — | Direktiva 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga (UL L 260, 30.9.2008, str. 13), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2014/103/EU z dne 21. novembra 2014 (UL L 335, 22.11.2014, str. 15).
  Za namene tega sporazuma se v Švici uporabljajo naslednja odstopanja od Direktive 2008/68/ES:
  1.   Cestni prevoz

  Odstopanja za Švico v skladu s členom 6(2)(a) Direktive 2008/68/ES z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga

  RO – a – CH – 1

  Zadeva: transport dizelskega goriva in kurilnega olja s številko UN 1202 v cisternah zabojnikih.
  Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k tej direktivi: odstavka 1.1.3.6 in 6.8.
  Vsebina Priloge k Direktivi: izvzetja glede količin, ki se prevažajo, na prevozno enoto, predpisi glede izdelave cistern.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: cisterne zabojniki, ki niso izdelani v skladu z odstavkom 6.8, ampak v skladu z nacionalno zakonodajo, s prostornino največ 1 210 l in ki se uporabljajo za prevoz kurilnega olja ali dizelskega goriva s številko UN 1202, lahko izkoristijo izvzetja iz 1.1.3.6 ADR.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: odstavka 1.1.3.6.3(b) in 6.14 dodatka 1 Odloka o cestnem prevozu nevarnega blaga (SDR; RS 741.621).
  Datum izteka: 1. januar 2023.

  RO – a – CH – 2

  Zadeva: izjema od zahteve po posedovanju prevozne listine za nekatere količine nevarnega blaga, kakor je opredeljeno v odstavku 1.1.3.6.
  Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k tej direktivi: odstavka 1.1.3.6 in 5.4.1.
  Vsebina Priloge k Direktivi: zahteva po prevozni listini.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: za prevoz neočiščenih praznih zabojnikov, ki spadajo pod prevozno skupino 4, in napolnjenih ali praznih plinskih jeklenk za dihalne aparate, ki jih uporabljajo reševalne službe ali se uporabljajo kot potapljaška oprema, ki količinsko ne presegajo mej, določenih v odstavku1.1.3.6, ne velja obveznost, da je treba imeti prevozno listino iz odstavka 5.4.1.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: odstavek 1.1.3.6.3(c) dodatka 1 Odloka o cestnem prevozu nevarnega blaga (SDR; RS 741.621).
  Datum izteka: 1. januar 2023.

  RO – a – CH – 3

  Zadeva: prevoz neočiščenih praznih cistern, ki ga izvajajo družbe, ki servisirajo skladišča za tekočine, ki ogrožajo vodo.
  Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k tej direktivi: odstavki 6.5, 6.8, 8.2 in 9.
  Vsebina Priloge k Direktivi: izdelava, oprema in pregled cistern in vozil, usposabljanje voznikov.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: za vozila in neočiščene prazne cisterne/zabojnike, ki jih uporabljajo družbe, ki servisirajo skladišča za tekočine, ki ogrožajo vodo, da vsebujejo tekočine, medtem ko se servisirajo nepremične cisterne, ne veljajo predpisi glede izdelave, opreme in pregleda ali predpisi glede etiketiranja in označevanja z oranžno tablico, ki jih določi ADR. Za njih veljajo posebni predpisi glede etiketiranja in označevanja in vozniku vozila se ni treba udeležiti usposabljanja, opisanega v odstavku 8.2.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: odstavek 1.1.3.6.3.10 dodatka 1 Odloka o cestnem prevozu nevarnega blaga (SDR; RS 741.621).
  Datum izteka: 1. januar 2023.
  Odstopanja za Švico v skladu s členom 6(2)(b)(i) Direktive 2008/68/ES z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga

  RO – bi – CH – 1

  Zadeva: prevoz gospodinjskih odpadkov, ki vsebujejo nevarno blago, v obrate za odstranjevanje odpadkov.
  Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k tej direktivi: odstavki 2, 4.1.10, 5.2 in 5.4.
  Vsebina Priloge k Direktivi: razvrščanje, kombinirano pakiranje, označevanje in etiketiranje, dokumentiranje.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: pravila vsebujejo določbe za poenostavljeno klasifikacijo domačih odpadkov, ki vsebujejo (domače) nevarno blago, s strani strokovnjaka, ki ga prizna ustrezni organ, ter določbe za uporabo ustreznih posod in usposabljanje voznikov. Domači odpadki, ki jih strokovnjak ne more klasificirati, se lahko transportirajo v center za obdelavo, in sicer v majhnih količinah, identificiranih po paketu in prevozni enoti.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: odstavek 1.1.3.7 dodatka 1 Odloka o cestnem prevozu nevarnega blaga (SDR; RS 741.621).
  Opombe: ta pravila se lahko uporabljajo samo za prevoz domačih odpadkov, ki vsebujejo nevarno blago, med javnimi mesti za obdelavo in obrati za odstranjevanje odpadkov.
  Datum izteka: 1. januar 2023.

  RO – bi – CH – 2

  Zadeva: povratni prevoz pirotehničnih izdelkov.
  Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k tej direktivi: odstavka 2.1.2, 5.4.
  Vsebina Priloge k Direktivi: klasifikacija in dokumentacija.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: da bi se olajšal povratni prevoz pirotehničnih izdelkov s številkami UN 0335, 0336 in 0337 od trgovcev na drobno do dobaviteljev, so v prevozni listini predvidena izvzetja glede navedbe neto mase in klasifikacije proizvodov.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: odstavek 1.1.3.8 dodatka 1 Odloka o cestnem prevozu nevarnega blaga (SDR; RS 741.621).
  Opombe: podrobno preverjanje natančnih vsebin posamezne postavke neprodanega proizvoda v vsakem paketu je praktično nemogoče za proizvode, namenjene za trgovino na drobno.
  Datum izteka: 1. januar 2023.

  RO – bi – CH – 3

  Zadeva: potrdilo ADR o usposabljanju za vožnje, namenjene prevozu vozil, ki so se pokvarila, vožnje, povezane s popravili, vožnje, namenjene pregledu cistern, in vožnje cistern, ki jih izvedejo strokovnjaki, odgovorni za pregled zadevnega vozila.
  Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k tej direktivi: odstavek 8.2.1.
  Vsebina Priloge k Direktivi: vozniki vozil morajo opraviti tečaj za usposabljanje.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: potrdilo ADR o usposabljanju in spričevala niso potrebna za vožnje, namenjene prevozu vozil, ki so se pokvarila, vožnje, povezane s popravili, vožnje, namenjene pregledu cistern, in vožnje cistern, ki jih izvedejo strokovnjaki, odgovorni za pregled cistern.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: navodila z dne 30. septembra 2008 Zveznega oddelka za okolje, promet, energijo in komunikacijo (DETEC) o cestnem prevozu nevarnega blaga.
  Opombe: v nekaterih primerih vozila, ki so se pokvarila ali so v popravilu, ter cisterne, ki se pripravljajo za tehnični pregled ali se pregledujejo, v času pregleda še vedno vsebujejo nevarno blago.
  Zahteve iz odstavkov 1.3 in 8.2.3 se vseeno uporabljajo.
  Datum izteka: 1. januar 2023.
  2.   Železniški promet

  Odstopanja za Švico v skladu s členom 6(2)(a) Direktive 2008/68/ES z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga

  RA – a – CH – 1

  Zadeva: transport dizelskega goriva in kurilnega olja s številko UN 1202 v cisternah zabojnikih.
  Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k tej direktivi: odstavek 6.8.
  Vsebina Priloge k Direktivi: predpisi glede izdelave cistern.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: cisterne zabojniki, ki niso izdelani v skladu z odstavkom 6.8, ampak v skladu z nacionalno zakonodajo, s prostornino največ 1 210 l, in ki se uporabljajo za prevoz kurilnega olja ali dizelskega goriva s številko UN 1202, so dovoljeni.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Priloga k Odloku DETEC z dne 3. decembra 1996 o železniškem prevozu nevarnega blaga in prevozu tega blaga z žičniškimi napravami (RSD, RS 742.401.6) ter poglavje 6.14 dodatka 1 Odloka o cestnem prevozu nevarnega blaga (SDR, RS 741.621).
  Datum izteka: 1. januar 2023.

  RA – a – CH – 2

  Zadeva: prevozna listina.
  Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k tej direktivi: odstavek 5.4.1.1.1.
  Vsebina Priloge k Direktivi: splošni podatki, zahtevani v prevozni listini.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: uporaba skupnih izrazov v prevozni listini in priložen seznam, ki vsebuje predpisane informacije, kot je določeno zgoraj.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Priloga k Odloku DETEC z dne 3. decembra 1996 o železniškem prevozu nevarnega blaga in prevozu tega blaga z žičniškimi napravami (RSD, RS 742.401.6).
  Datum izteka: 1. januar 2023. |
| --- | --- |

—

Direktiva 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga (UL L 260, 30.9.2008, str. 13), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2014/103/EU z dne 21. novembra 2014 (UL L 335, 22.11.2014, str. 15).

Za namene tega sporazuma se v Švici uporabljajo naslednja odstopanja od Direktive 2008/68/ES:

1.   Cestni prevoz

Odstopanja za Švico v skladu s členom 6(2)(a) Direktive 2008/68/ES z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga

RO – a – CH – 1

Zadeva: transport dizelskega goriva in kurilnega olja s številko UN 1202 v cisternah zabojnikih.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k tej direktivi: odstavka 1.1.3.6 in 6.8.

Vsebina Priloge k Direktivi: izvzetja glede količin, ki se prevažajo, na prevozno enoto, predpisi glede izdelave cistern.

Vsebina nacionalne zakonodaje: cisterne zabojniki, ki niso izdelani v skladu z odstavkom 6.8, ampak v skladu z nacionalno zakonodajo, s prostornino največ 1 210 l in ki se uporabljajo za prevoz kurilnega olja ali dizelskega goriva s številko UN 1202, lahko izkoristijo izvzetja iz 1.1.3.6 ADR.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: odstavka 1.1.3.6.3(b) in 6.14 dodatka 1 Odloka o cestnem prevozu nevarnega blaga (SDR; RS 741.621).

Datum izteka: 1. januar 2023.

RO – a – CH – 2

Zadeva: izjema od zahteve po posedovanju prevozne listine za nekatere količine nevarnega blaga, kakor je opredeljeno v odstavku 1.1.3.6.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k tej direktivi: odstavka 1.1.3.6 in 5.4.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteva po prevozni listini.

Vsebina nacionalne zakonodaje: za prevoz neočiščenih praznih zabojnikov, ki spadajo pod prevozno skupino 4, in napolnjenih ali praznih plinskih jeklenk za dihalne aparate, ki jih uporabljajo reševalne službe ali se uporabljajo kot potapljaška oprema, ki količinsko ne presegajo mej, določenih v odstavku1.1.3.6, ne velja obveznost, da je treba imeti prevozno listino iz odstavka 5.4.1.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: odstavek 1.1.3.6.3(c) dodatka 1 Odloka o cestnem prevozu nevarnega blaga (SDR; RS 741.621).

Datum izteka: 1. januar 2023.

RO – a – CH – 3

Zadeva: prevoz neočiščenih praznih cistern, ki ga izvajajo družbe, ki servisirajo skladišča za tekočine, ki ogrožajo vodo.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k tej direktivi: odstavki 6.5, 6.8, 8.2 in 9.

Vsebina Priloge k Direktivi: izdelava, oprema in pregled cistern in vozil, usposabljanje voznikov.

Vsebina nacionalne zakonodaje: za vozila in neočiščene prazne cisterne/zabojnike, ki jih uporabljajo družbe, ki servisirajo skladišča za tekočine, ki ogrožajo vodo, da vsebujejo tekočine, medtem ko se servisirajo nepremične cisterne, ne veljajo predpisi glede izdelave, opreme in pregleda ali predpisi glede etiketiranja in označevanja z oranžno tablico, ki jih določi ADR. Za njih veljajo posebni predpisi glede etiketiranja in označevanja in vozniku vozila se ni treba udeležiti usposabljanja, opisanega v odstavku 8.2.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: odstavek 1.1.3.6.3.10 dodatka 1 Odloka o cestnem prevozu nevarnega blaga (SDR; RS 741.621).

Datum izteka: 1. januar 2023.

Odstopanja za Švico v skladu s členom 6(2)(b)(i) Direktive 2008/68/ES z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga

RO – bi – CH – 1

Zadeva: prevoz gospodinjskih odpadkov, ki vsebujejo nevarno blago, v obrate za odstranjevanje odpadkov.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k tej direktivi: odstavki 2, 4.1.10, 5.2 in 5.4.

Vsebina Priloge k Direktivi: razvrščanje, kombinirano pakiranje, označevanje in etiketiranje, dokumentiranje.

Vsebina nacionalne zakonodaje: pravila vsebujejo določbe za poenostavljeno klasifikacijo domačih odpadkov, ki vsebujejo (domače) nevarno blago, s strani strokovnjaka, ki ga prizna ustrezni organ, ter določbe za uporabo ustreznih posod in usposabljanje voznikov. Domači odpadki, ki jih strokovnjak ne more klasificirati, se lahko transportirajo v center za obdelavo, in sicer v majhnih količinah, identificiranih po paketu in prevozni enoti.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: odstavek 1.1.3.7 dodatka 1 Odloka o cestnem prevozu nevarnega blaga (SDR; RS 741.621).

Opombe: ta pravila se lahko uporabljajo samo za prevoz domačih odpadkov, ki vsebujejo nevarno blago, med javnimi mesti za obdelavo in obrati za odstranjevanje odpadkov.

Datum izteka: 1. januar 2023.

RO – bi – CH – 2

Zadeva: povratni prevoz pirotehničnih izdelkov.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k tej direktivi: odstavka 2.1.2, 5.4.

Vsebina Priloge k Direktivi: klasifikacija in dokumentacija.

Vsebina nacionalne zakonodaje: da bi se olajšal povratni prevoz pirotehničnih izdelkov s številkami UN 0335, 0336 in 0337 od trgovcev na drobno do dobaviteljev, so v prevozni listini predvidena izvzetja glede navedbe neto mase in klasifikacije proizvodov.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: odstavek 1.1.3.8 dodatka 1 Odloka o cestnem prevozu nevarnega blaga (SDR; RS 741.621).

Opombe: podrobno preverjanje natančnih vsebin posamezne postavke neprodanega proizvoda v vsakem paketu je praktično nemogoče za proizvode, namenjene za trgovino na drobno.

Datum izteka: 1. januar 2023.

RO – bi – CH – 3

Zadeva: potrdilo ADR o usposabljanju za vožnje, namenjene prevozu vozil, ki so se pokvarila, vožnje, povezane s popravili, vožnje, namenjene pregledu cistern, in vožnje cistern, ki jih izvedejo strokovnjaki, odgovorni za pregled zadevnega vozila.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k tej direktivi: odstavek 8.2.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: vozniki vozil morajo opraviti tečaj za usposabljanje.

Vsebina nacionalne zakonodaje: potrdilo ADR o usposabljanju in spričevala niso potrebna za vožnje, namenjene prevozu vozil, ki so se pokvarila, vožnje, povezane s popravili, vožnje, namenjene pregledu cistern, in vožnje cistern, ki jih izvedejo strokovnjaki, odgovorni za pregled cistern.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: navodila z dne 30. septembra 2008 Zveznega oddelka za okolje, promet, energijo in komunikacijo (DETEC) o cestnem prevozu nevarnega blaga.

Opombe: v nekaterih primerih vozila, ki so se pokvarila ali so v popravilu, ter cisterne, ki se pripravljajo za tehnični pregled ali se pregledujejo, v času pregleda še vedno vsebujejo nevarno blago.

Zahteve iz odstavkov 1.3 in 8.2.3 se vseeno uporabljajo.

Datum izteka: 1. januar 2023.

2.   Železniški promet

Odstopanja za Švico v skladu s členom 6(2)(a) Direktive 2008/68/ES z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga

RA – a – CH – 1

Zadeva: transport dizelskega goriva in kurilnega olja s številko UN 1202 v cisternah zabojnikih.

Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k tej direktivi: odstavek 6.8.

Vsebina Priloge k Direktivi: predpisi glede izdelave cistern.

Vsebina nacionalne zakonodaje: cisterne zabojniki, ki niso izdelani v skladu z odstavkom 6.8, ampak v skladu z nacionalno zakonodajo, s prostornino največ 1 210 l, in ki se uporabljajo za prevoz kurilnega olja ali dizelskega goriva s številko UN 1202, so dovoljeni.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Priloga k Odloku DETEC z dne 3. decembra 1996 o železniškem prevozu nevarnega blaga in prevozu tega blaga z žičniškimi napravami (RSD, RS 742.401.6) ter poglavje 6.14 dodatka 1 Odloka o cestnem prevozu nevarnega blaga (SDR, RS 741.621).

Datum izteka: 1. januar 2023.

RA – a – CH – 2

Zadeva: prevozna listina.

Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k tej direktivi: odstavek 5.4.1.1.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: splošni podatki, zahtevani v prevozni listini.

Vsebina nacionalne zakonodaje: uporaba skupnih izrazov v prevozni listini in priložen seznam, ki vsebuje predpisane informacije, kot je določeno zgoraj.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Priloga k Odloku DETEC z dne 3. decembra 1996 o železniškem prevozu nevarnega blaga in prevozu tega blaga z žičniškimi napravami (RSD, RS 742.401.6).

Datum izteka: 1. januar 2023.

| — | Direktiva 2010/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2010 o premični tlačni opremi in o razveljavitvi direktiv Sveta 76/767/EGS, 84/525/EGS, 84/526/EGS, 84/527/EGS in 1999/36/ES (UL L 165, 30.6.2010, str. 1). |
| --- | --- |

—

Direktiva 2010/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2010 o premični tlačni opremi in o razveljavitvi direktiv Sveta 76/767/EGS, 84/525/EGS, 84/526/EGS, 84/527/EGS in 1999/36/ES (UL L 165, 30.6.2010, str. 1).

ODDELEK 4 – PRAVICE DOSTOPA DO ŽELEZNIŠKE INFRASTRUKTURE IN TRANZITA PO NJEJ

| — | Direktiva Sveta 91/440/EGS z dne 29. julija 1991 o razvoju železnic Skupnosti (UL L 237, 24.8.1991, str. 25). |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 91/440/EGS z dne 29. julija 1991 o razvoju železnic Skupnosti (UL L 237, 24.8.1991, str. 25).

| — | Direktiva Sveta 95/18/ES z dne 19. junija 1995 o izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu (UL L 143, 27.6.1995, str. 70). |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 95/18/ES z dne 19. junija 1995 o izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu (UL L 143, 27.6.1995, str. 70).

| — | Direktiva Sveta 95/19/ES z dne 19. junija 1995 o dodeljevanju zmogljivosti železniške infrastrukture in zaračunavanju pristojbin za uporabo infrastrukture (UL L 143, 27.6.1995, str. 75). |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 95/19/ES z dne 19. junija 1995 o dodeljevanju zmogljivosti železniške infrastrukture in zaračunavanju pristojbin za uporabo infrastrukture (UL L 143, 27.6.1995, str. 75).

| — | Direktiva 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varnosti na železnicah Skupnosti ter o spremembi Direktive Sveta 95/18/ES o izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu in Direktive 2001/14/ES o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala (Direktiva o varnosti na železnici) (UL L 164, 30.4.2004, str. 44), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2014/88/EU z dne 9. julija 2014 (UL L 201, 10.7.2014, str. 9). |
| --- | --- |

—

Direktiva 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varnosti na železnicah Skupnosti ter o spremembi Direktive Sveta 95/18/ES o izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu in Direktive 2001/14/ES o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala (Direktiva o varnosti na železnici) (UL L 164, 30.4.2004, str. 44), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2014/88/EU z dne 9. julija 2014 (UL L 201, 10.7.2014, str. 9).

| — | Direktiva 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o izdaji spričeval strojevodjem, ki upravljajo lokomotive in vlake na železniškem omrežju Skupnosti (UL L 315, 3.12.2007, str. 51), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2014/82/EU z dne 24. junija 2014 (UL L 184, 25.6.2014, str. 11). |
| --- | --- |

—

Direktiva 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o izdaji spričeval strojevodjem, ki upravljajo lokomotive in vlake na železniškem omrežju Skupnosti (UL L 315, 3.12.2007, str. 51), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2014/82/EU z dne 24. junija 2014 (UL L 184, 25.6.2014, str. 11).

| — | Uredba Komisije (ES) št. 653/2007 z dne 13. junija 2007 o uporabi enotne evropske oblike za varnostna spričevala in dokumentacijo za vloge v skladu s členom 10 Direktive 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta in o veljavnosti varnostnih spričeval, izdanih na podlagi Direktive 2001/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 153, 14.6.2007, str. 9), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 445/2011 z dne 10. maja 2011 (UL L 122, 11.5.2011, str. 22). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (ES) št. 653/2007 z dne 13. junija 2007 o uporabi enotne evropske oblike za varnostna spričevala in dokumentacijo za vloge v skladu s členom 10 Direktive 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta in o veljavnosti varnostnih spričeval, izdanih na podlagi Direktive 2001/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 153, 14.6.2007, str. 9), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 445/2011 z dne 10. maja 2011 (UL L 122, 11.5.2011, str. 22).

| — | Odločba Komisije 2007/756/ES z dne 9. novembra 2007 o sprejetju skupne specifikacije nacionalnega registra vozil v skladu s členom 14(4) in (5) direktiv 96/48/ES in 2001/16/ES (UL L 305, 23.11.2007, str. 30), kakor je bila spremenjena s Sklepom Komisije 2011/107/EU z dne 10. februarja 2011 (UL L 43, 17.2.2011, str. 33). |
| --- | --- |

—

Odločba Komisije 2007/756/ES z dne 9. novembra 2007 o sprejetju skupne specifikacije nacionalnega registra vozil v skladu s členom 14(4) in (5) direktiv 96/48/ES in 2001/16/ES (UL L 305, 23.11.2007, str. 30), kakor je bila spremenjena s Sklepom Komisije 2011/107/EU z dne 10. februarja 2011 (UL L 43, 17.2.2011, str. 33).

| — | Direktiva 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (prenovitev) (UL L 191, 18.7.2008, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2014/38/EU z dne 10. marca 2014 (UL L 70, 11.3.2014, str. 20). |
| --- | --- |

—

Direktiva 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (prenovitev) (UL L 191, 18.7.2008, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2014/38/EU z dne 10. marca 2014 (UL L 70, 11.3.2014, str. 20).

| — | Uredba Komisije (ES) št. 352/2009 z dne 24. aprila 2009 o sprejetju skupne varnostne metode za ovrednotenje in oceno tveganja iz člena 6(3)(a) Direktive 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 108, 29.4.2009, str. 4). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (ES) št. 352/2009 z dne 24. aprila 2009 o sprejetju skupne varnostne metode za ovrednotenje in oceno tveganja iz člena 6(3)(a) Direktive 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 108, 29.4.2009, str. 4).

| — | Uredba Komisije (EU) št. 36/2010 z dne 3. decembra 2009 o vzorcih dovoljenj Skupnosti za strojevodje, dopolnilnih spričeval, overjenih kopij dopolnilnih spričeval in obrazcev vlog za dovoljenja za strojevodje v skladu z Direktivo 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 13, 19.1.2010, str. 1). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) št. 36/2010 z dne 3. decembra 2009 o vzorcih dovoljenj Skupnosti za strojevodje, dopolnilnih spričeval, overjenih kopij dopolnilnih spričeval in obrazcev vlog za dovoljenja za strojevodje v skladu z Direktivo 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 13, 19.1.2010, str. 1).

| — | Sklep Komisije 2010/713/EU z dne 9. novembra 2010 o modulih za postopke ocenjevanja skladnosti, primernosti za uporabo in ES-verifikacije, ki se uporabljajo v tehničnih specifikacijah za interoperabilnost, sprejetih v okviru Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 319, 4.12.2010, str. 1). |
| --- | --- |

—

Sklep Komisije 2010/713/EU z dne 9. novembra 2010 o modulih za postopke ocenjevanja skladnosti, primernosti za uporabo in ES-verifikacije, ki se uporabljajo v tehničnih specifikacijah za interoperabilnost, sprejetih v okviru Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 319, 4.12.2010, str. 1).

| — | Uredba Komisije (EU) št. 1158/2010 z dne 9. decembra 2010 o skupni varnostni metodi ocenjevanja skladnosti z zahtevami za pridobitev železniških varnostnih spričeval (UL L 326, 10.12.2010, str. 11). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) št. 1158/2010 z dne 9. decembra 2010 o skupni varnostni metodi ocenjevanja skladnosti z zahtevami za pridobitev železniških varnostnih spričeval (UL L 326, 10.12.2010, str. 11).

| — | Uredba Komisije (EU) št. 1169/2010 z dne 10. decembra 2010 o skupni varnostni metodi ocenjevanja skladnosti z zahtevami za pridobitev železniškega varnostnega pooblastila (UL L 327, 11.12.2010, str. 13). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) št. 1169/2010 z dne 10. decembra 2010 o skupni varnostni metodi ocenjevanja skladnosti z zahtevami za pridobitev železniškega varnostnega pooblastila (UL L 327, 11.12.2010, str. 13).

| — | Uredba Komisije (EU) št. 201/2011 z dne 1. marca 2011 o vzorcu izjave o skladnosti za odobren tip železniškega vozila (UL L 57, 2.3.2011, str. 8). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) št. 201/2011 z dne 1. marca 2011 o vzorcu izjave o skladnosti za odobren tip železniškega vozila (UL L 57, 2.3.2011, str. 8).

| — | Sklep Komisije 2011/275/EU z dne 26. aprila 2011 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi z ‚infrastrukturnim‘ podsistemom vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti (UL L 126, 14.5.2011, str. 53), kakor je bil spremenjen s Sklepom Komisije 2012/464/EU z dne 23. julija 2012 (UL L 217, 14.8.2012, str. 20). |
| --- | --- |

—

Sklep Komisije 2011/275/EU z dne 26. aprila 2011 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi z ‚infrastrukturnim‘ podsistemom vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti (UL L 126, 14.5.2011, str. 53), kakor je bil spremenjen s Sklepom Komisije 2012/464/EU z dne 23. julija 2012 (UL L 217, 14.8.2012, str. 20).

| — | Uredba Komisije (EU) št. 445/2011 z dne 10. maja 2011 o sistemu podeljevanja spričevala subjekta, zadolženega za vzdrževanje, za tovorne vagone in o spremembi Uredbe (ES) št. 653/2007 (UL L 122, 11.5.2011, str. 22). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) št. 445/2011 z dne 10. maja 2011 o sistemu podeljevanja spričevala subjekta, zadolženega za vzdrževanje, za tovorne vagone in o spremembi Uredbe (ES) št. 653/2007 (UL L 122, 11.5.2011, str. 22).

| — | Uredba Komisije (EU) št. 454/2011 z dne 5. maja 2011 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚telematske aplikacije za potniški promet‘ vseevropskega železniškega sistema (UL L 123, 12.5.2011, str. 11), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (EU) 2015/302 z dne 25. februarja 2015 (UL L 55, 26.2.2015, str. 2). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) št. 454/2011 z dne 5. maja 2011 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚telematske aplikacije za potniški promet‘ vseevropskega železniškega sistema (UL L 123, 12.5.2011, str. 11), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (EU) 2015/302 z dne 25. februarja 2015 (UL L 55, 26.2.2015, str. 2).

| — | Izvedbeni sklep Komisije 2011/665/EU z dne 4. oktobra 2011 o evropskem registru dovoljenih tipov železniških vozil (UL L 264, 8.10.2011, str. 32). |
| --- | --- |

—

Izvedbeni sklep Komisije 2011/665/EU z dne 4. oktobra 2011 o evropskem registru dovoljenih tipov železniških vozil (UL L 264, 8.10.2011, str. 32).

| — | Sklep Komisije 2011/765/EU z dne 22. novembra 2011 o merilih za priznavanje centrov za usposabljanje, ki usposabljajo strojevodje, merilih za priznavanje ocenjevalcev strojevodij in o merilih za organizacijo preverjanj v skladu z Direktivo 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 314, 29.11.2011, str. 36). |
| --- | --- |

—

Sklep Komisije 2011/765/EU z dne 22. novembra 2011 o merilih za priznavanje centrov za usposabljanje, ki usposabljajo strojevodje, merilih za priznavanje ocenjevalcev strojevodij in o merilih za organizacijo preverjanj v skladu z Direktivo 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 314, 29.11.2011, str. 36).

| — | Sklep Komisije 2012/88/EU z dne 25. januarja 2012 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema (UL L 51, 23.2.2012, str. 1), kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom Komisije (EU) 2015/14 z dne 5. januarja 2015 (UL L 3, 7.1.2015, str. 44). |
| --- | --- |

—

Sklep Komisije 2012/88/EU z dne 25. januarja 2012 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema (UL L 51, 23.2.2012, str. 1), kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom Komisije (EU) 2015/14 z dne 5. januarja 2015 (UL L 3, 7.1.2015, str. 44).

| — | Sklep Komisije 2012/757/EU z dne 14. novembra 2012 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost, ki se nanašajo na podsistem ‚Vodenje in upravljanje prometa‘ železniškega sistema v Evropski uniji in o spremembi Odločbe 2007/756/ES (UL L 345, 15.12.2012, str. 1), kakor je bil spremenjen s Sklepom Komisije 2013/710/EU z dne 2. decembra 2013 (UL L 323, 4.12.2013, str. 35). |
| --- | --- |

—

Sklep Komisije 2012/757/EU z dne 14. novembra 2012 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost, ki se nanašajo na podsistem ‚Vodenje in upravljanje prometa‘ železniškega sistema v Evropski uniji in o spremembi Odločbe 2007/756/ES (UL L 345, 15.12.2012, str. 1), kakor je bil spremenjen s Sklepom Komisije 2013/710/EU z dne 2. decembra 2013 (UL L 323, 4.12.2013, str. 35).

| — | Uredba Komisije (EU) št. 1077/2012 z dne 16. novembra 2012 o skupni varnostni metodi za nadzor, ki ga izvajajo nacionalni varnostni organi po izdaji varnostnega spričevala ali varnostnega pooblastila (UL L 320, 17.11.2012, str. 3). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) št. 1077/2012 z dne 16. novembra 2012 o skupni varnostni metodi za nadzor, ki ga izvajajo nacionalni varnostni organi po izdaji varnostnega spričevala ali varnostnega pooblastila (UL L 320, 17.11.2012, str. 3).

| — | Uredba Komisije (EU) št. 1078/2012 z dne 16. novembra 2012 o skupni varnostni metodi spremljanja, ki jo uporabljajo prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture po prejemu varnostnega spričevala ali varnostnega pooblastila ter subjekti, zadolženi za vzdrževanje (UL L 320, 17.11.2012, str. 8). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) št. 1078/2012 z dne 16. novembra 2012 o skupni varnostni metodi spremljanja, ki jo uporabljajo prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture po prejemu varnostnega spričevala ali varnostnega pooblastila ter subjekti, zadolženi za vzdrževanje (UL L 320, 17.11.2012, str. 8).

| — | Uredba Komisije (EU) št. 321/2013 z dne 13. marca 2013 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚železniški vozni park – tovorni vagoni‘ železniškega sistema v Evropski uniji in o razveljavitvi Odločbe Komisije 2006/861/ES (UL L 104, 12.4.2013, str. 1), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 1236/2013 (UL L 322, 3.12.2013, str. 23). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) št. 321/2013 z dne 13. marca 2013 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚železniški vozni park – tovorni vagoni‘ železniškega sistema v Evropski uniji in o razveljavitvi Odločbe Komisije 2006/861/ES (UL L 104, 12.4.2013, str. 1), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 1236/2013 (UL L 322, 3.12.2013, str. 23).

| — | Izvedbeni sklep Komisije 2014/880/EU z dne 26. novembra 2014 o skupnih specifikacijah za register železniške infrastrukture in razveljavitvi Izvedbenega sklepa 2011/633/EU (UL L 356, 12.12.2014, str. 489). |
| --- | --- |

—

Izvedbeni sklep Komisije 2014/880/EU z dne 26. novembra 2014 o skupnih specifikacijah za register železniške infrastrukture in razveljavitvi Izvedbenega sklepa 2011/633/EU (UL L 356, 12.12.2014, str. 489).

| — | Uredba Komisije (EU) št. 1300/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi z dostopnostjo železniškega sistema Unije za invalide in funkcionalno ovirane osebe (UL L 356, 12.12.2014, str. 110). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) št. 1300/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi z dostopnostjo železniškega sistema Unije za invalide in funkcionalno ovirane osebe (UL L 356, 12.12.2014, str. 110).

| — | Uredba Komisije (EU) št. 1301/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚energija‘ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 179). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) št. 1301/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚energija‘ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 179).

| — | Uredba Komisije (EU) št. 1302/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚tirna vozila – lokomotive in potniška tirna vozila‘ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 228). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) št. 1302/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚tirna vozila – lokomotive in potniška tirna vozila‘ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 228).

| — | Uredba Komisije (EU) št. 1303/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi z ‚varnostjo v železniških predorih‘ železniškega sistema Evropske unije (UL L 356, 12.12.2014, str. 394). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) št. 1303/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi z ‚varnostjo v železniških predorih‘ železniškega sistema Evropske unije (UL L 356, 12.12.2014, str. 394).

| — | Uredba Komisije (EU) št. 1304/2014 z dne 26. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚tirna vozila – hrup‘ ter o spremembi Odločbe 2008/232/ES in razveljavitvi Sklepa 2011/229/EU (UL L 356, 12.12.2014, str. 421). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) št. 1304/2014 z dne 26. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚tirna vozila – hrup‘ ter o spremembi Odločbe 2008/232/ES in razveljavitvi Sklepa 2011/229/EU (UL L 356, 12.12.2014, str. 421).

| — | Uredba Komisije (EU) št. 1305/2014 z dne 11. decembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom telematske aplikacije za tovorni promet železniškega sistema v Evropski uniji in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 62/2006 (UL L 356, 12.12.2014, str. 438). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) št. 1305/2014 z dne 11. decembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom telematske aplikacije za tovorni promet železniškega sistema v Evropski uniji in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 62/2006 (UL L 356, 12.12.2014, str. 438).

| — | Izvedbena Uredba Komisije (EU) 2015/171 z dne 4. februarja 2015 o nekaterih vidikih postopka za izdajo licenc prevoznikom v železniškem prometu (UL L 29, 5.2.2015, str. 3). |
| --- | --- |

—

Izvedbena Uredba Komisije (EU) 2015/171 z dne 4. februarja 2015 o nekaterih vidikih postopka za izdajo licenc prevoznikom v železniškem prometu (UL L 29, 5.2.2015, str. 3).

| — | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/909 z dne 12. junija 2015 o načinih izračunavanja stroškov, ki nastanejo neposredno pri izvajanju storitve železniškega prometa (UL L 148, 13.6.2015, str. 17). |
| --- | --- |

—

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/909 z dne 12. junija 2015 o načinih izračunavanja stroškov, ki nastanejo neposredno pri izvajanju storitve železniškega prometa (UL L 148, 13.6.2015, str. 17).

ODDELEK 5 – DRUGA PODROČJA

| — | Direktiva Sveta 92/82/EGS z dne 19. oktobra 1992 o približevanju trošarinskih stopenj za mineralna olja (UL L 316, 31.10.1992, str. 19). |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 92/82/EGS z dne 19. oktobra 1992 o približevanju trošarinskih stopenj za mineralna olja (UL L 316, 31.10.1992, str. 19).

| — | Direktiva 2004/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o minimalnih varnostnih zahtevah za predore v vseevropskem cestnem omrežju (UL L 167, 30.4.2004, str. 39). |
| --- | --- |

—

Direktiva 2004/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o minimalnih varnostnih zahtevah za predore v vseevropskem cestnem omrežju (UL L 167, 30.4.2004, str. 39).

| — | Direktiva 2008/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture (UL L 319, 29.11.2008, str. 59).“ |
| --- | --- |

—

Direktiva 2008/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture (UL L 319, 29.11.2008, str. 59).“

---