# Uradni list L 144/2016

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 144 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 591. junij 2016 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 144

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 591. junij 2016

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2016/859 z dne 4. marca 2016 o podpisu, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, ter o začasni uporabi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji | 1 |
| | | Protokol k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji | 3 |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/860 z dne 4. februarja 2016 o podrobnejši opredelitvi okoliščin, v katerih je potrebna izključitev iz uporabe pooblastil za odpis in konverzijo v skladu s členom 44(3) Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij | 11 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/861 z dne 18. februarja 2016 o popravku Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 528/2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za ne-delta tveganja, povezana z opcijami, pri standardiziranem pristopu za tržna tveganja in o popravku Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 604/2014 o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede regulativnih tehničnih standardov v zvezi s kvalitativnimi in ustreznimi kvantitativnimi merili za opredelitev kategorij zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucij (
  1
  ) | 21 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/862 z dne 31. maja 2016 o zavrnitvi odobritve zdravstvene trditve na živilih, razen tistih, ki se nanašajo na zmanjšanje tveganja za nastanek bolezni ter na razvoj in zdravje otrok (
  1
  ) | 24 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2016/863 z dne 31. maja 2016 o spremembi prilog VII in VIII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), kar se tiče jedkosti za kožo/draženja kože, hudih poškodb oči/draženja oči in akutne strupenosti (
  1
  ) | 27 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/864 z dne 31. maja 2016 o neobnovitvi odobritve aktivne snovi triasulfuron v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 540/2011 (
  1
  ) | 32 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/865 z dne 31. maja 2016 o začetku preiskave glede morebitnega izogibanja protidampinškim ukrepom, uvedenim z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/2384 na uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, z uvozom nekoliko spremenjenih nekaterih aluminijastih folij iz Ljudske republike Kitajske, in o uvedbi registracije takega uvoza | 35 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/866 z dne 31. maja 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 42 |
| | * | Uredba Evropske centralne banke (EU) 2016/867 z dne 18. maja 2016 o zbiranju podrobnih podatkov o kreditih in kreditnem tveganju (ECB/2016/13) | 44 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2016/868 z dne 18. maja 2016 o spremembi Sklepa ECB/2014/6 o organizaciji pripravljalnih ukrepov za zbiranje podrobnih podatkov o kreditih s strani Evropskega sistema centralnih bank (ECB/2016/14) | 99 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Sklep Sveta (EU) 2016/859 z dne 4. marca 2016 o podpisu, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, ter o začasni uporabi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

1

Protokol k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

3

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/860 z dne 4. februarja 2016 o podrobnejši opredelitvi okoliščin, v katerih je potrebna izključitev iz uporabe pooblastil za odpis in konverzijo v skladu s členom 44(3) Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij

11

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/861 z dne 18. februarja 2016 o popravku Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 528/2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za ne-delta tveganja, povezana z opcijami, pri standardiziranem pristopu za tržna tveganja in o popravku Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 604/2014 o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede regulativnih tehničnih standardov v zvezi s kvalitativnimi in ustreznimi kvantitativnimi merili za opredelitev kategorij zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucij (
  1
  )

1

21

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/862 z dne 31. maja 2016 o zavrnitvi odobritve zdravstvene trditve na živilih, razen tistih, ki se nanašajo na zmanjšanje tveganja za nastanek bolezni ter na razvoj in zdravje otrok (
  1
  )

1

24

*

Uredba Komisije (EU) 2016/863 z dne 31. maja 2016 o spremembi prilog VII in VIII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), kar se tiče jedkosti za kožo/draženja kože, hudih poškodb oči/draženja oči in akutne strupenosti (
  1
  )

1

27

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/864 z dne 31. maja 2016 o neobnovitvi odobritve aktivne snovi triasulfuron v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 540/2011 (
  1
  )

1

32

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/865 z dne 31. maja 2016 o začetku preiskave glede morebitnega izogibanja protidampinškim ukrepom, uvedenim z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/2384 na uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, z uvozom nekoliko spremenjenih nekaterih aluminijastih folij iz Ljudske republike Kitajske, in o uvedbi registracije takega uvoza

35

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/866 z dne 31. maja 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

42

*

Uredba Evropske centralne banke (EU) 2016/867 z dne 18. maja 2016 o zbiranju podrobnih podatkov o kreditih in kreditnem tveganju (ECB/2016/13)

44

SKLEPI

*

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2016/868 z dne 18. maja 2016 o spremembi Sklepa ECB/2014/6 o organizaciji pripravljalnih ukrepov za zbiranje podrobnih podatkov o kreditih s strani Evropskega sistema centralnih bank (ECB/2016/14)

99

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 1.6.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/1

---

SKLEP SVETA (EU) 2016/859

z dne 4. marca 2016

o podpisu, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, ter o začasni uporabi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 217 v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,

ob upoštevanju Akta o pristopu Republike Hrvaške in zlasti člena 6(2) Akta,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan v Luxembourgu 17. junija 2002 in je začel veljati 1. aprila 2006. |
| --- | --- |

(1)

Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan v Luxembourgu 17. junija 2002 in je začel veljati 1. aprila 2006.

| (2) | Republika Hrvaška je postala država članica Evropske unije 1. julija 2013. |
| --- | --- |

(2)

Republika Hrvaška je postala država članica Evropske unije 1. julija 2013.

| (3) | Pod pogoji iz člena 6(2) Akta o pristopu Republike Hrvaške se pristop Republike Hrvaške k Sporazumu formalizira s sklenitvijo Protokola k Sporazumu med Svetom, ki deluje v imenu Unije in soglasno v imenu držav članic, ter Libanonsko republiko. |
| --- | --- |

(3)

Pod pogoji iz člena 6(2) Akta o pristopu Republike Hrvaške se pristop Republike Hrvaške k Sporazumu formalizira s sklenitvijo Protokola k Sporazumu med Svetom, ki deluje v imenu Unije in soglasno v imenu držav članic, ter Libanonsko republiko.

| (4) | Svet je 14. septembra 2012 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja z Libanonsko republiko. Pogajanja so se uspešno zaključila s parafiranjem Protokola, priloženega temu sklepu. |
| --- | --- |

(4)

Svet je 14. septembra 2012 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja z Libanonsko republiko. Pogajanja so se uspešno zaključila s parafiranjem Protokola, priloženega temu sklepu.

| (5) | Člen 7 Protokola določa njegovo začasno uporabo pred njegovim začetkom veljavnosti. |
| --- | --- |

(5)

Člen 7 Protokola določa njegovo začasno uporabo pred njegovim začetkom veljavnosti.

| (6) | Protokol bi bilo treba podpisati, s pridržkom njegove poznejše sklenitve, in ga začasno uporabljati – |
| --- | --- |

(6)

Protokol bi bilo treba podpisati, s pridržkom njegove poznejše sklenitve, in ga začasno uporabljati –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Podpis Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji se odobri v imenu Unije in njenih držav članic, s pridržkom njegove sklenitve.

Besedilo Protokola je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Protokola v imenu Unije.

Člen 3

Protokol se v skladu s členom 7 Protokola začasno uporablja do zaključka postokov, potrebnih za njegovo sklenitev.

Člen 4

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 4. marca 2016

Za Svet

Predsednica

S.A.M. DIJKSMA

---

(1)  
  UL L 143, 30.5.2006, str. 2.

1

---

| 1.6.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/3

---

PROTOKOL

k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

KRALJEVINA BELGIJA,

REPUBLIKA BOLGARIJA,

ČEŠKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA DANSKA,

ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA,

REPUBLIKA ESTONIJA,

IRSKA,

HELENSKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA ŠPANIJA,

FRANCOSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA HRVAŠKA,

ITALIJANSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA CIPER,

REPUBLIKA LATVIJA,

REPUBLIKA LITVA,

VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,

MADŽARSKA,

REPUBLIKA MALTA,

KRALJEVINA NIZOZEMSKA,

REPUBLIKA AVSTRIJA,

REPUBLIKA POLJSKA,

PORTUGALSKA REPUBLIKA,

ROMUNIJA,

REPUBLIKA SLOVENIJA,

SLOVAŠKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA FINSKA,

KRALJEVINA ŠVEDSKA,

ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA,

pogodbenice Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: države članice), ter

EVROPSKA UNIJA (v nadaljnjem besedilu: Evropska unija)

na eni strani ter

LIBANONSKA REPUBLIKA (v nadaljnjem besedilu: Libanon)

na drugi strani,

za namene tega protokola v nadaljnjem besedilu: pogodbenice, SO SE –

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan v Luxembourgu 17. junija 2002 in je začel veljati 1. aprila 2006. |
| --- | --- |

(1)

Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan v Luxembourgu 17. junija 2002 in je začel veljati 1. aprila 2006.

| (2) | Pogodba o pristopu Republike Hrvaške k Evropski uniji je bila podpisana v Bruslju 9. decembra 2011 in je začela veljati 1. julija 2013. |
| --- | --- |

(2)

Pogodba o pristopu Republike Hrvaške k Evropski uniji je bila podpisana v Bruslju 9. decembra 2011 in je začela veljati 1. julija 2013.

| (3) | V skladu s členom 6(2) Akta o pristopu Republike Hrvaške se njen pristop k Sporazumu formalizira s sklenitvijo Protokola k Sporazumu. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 6(2) Akta o pristopu Republike Hrvaške se njen pristop k Sporazumu formalizira s sklenitvijo Protokola k Sporazumu.

| (4) | V skladu s členom 22(2) Sporazuma so bila opravljena posvetovanja, da bi se zagotovilo upoštevanje skupnih interesov Evropske unije in Libanona – |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 22(2) Sporazuma so bila opravljena posvetovanja, da bi se zagotovilo upoštevanje skupnih interesov Evropske unije in Libanona –

DOGOVORILE O NASLEDNJEM:

Člen 1

Republika Hrvaška postane pogodbenica Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani in se, tako kot druge države članice Unije, seznani z besedili Sporazuma, skupnimi izjavami in izjavami ter jih sprejme.

POGLAVJE I

SPREMEMBE BESEDILA SPORAZUMA, VKLJUČNO NJEGOVIH PRILOG IN PROTOKOLOV

Člen 2

Pravila o poreklu

Protokol 4 se spremeni:

| 1. | v členu 18(4) se doda naslednji stavek: „Izdano naknadno“. |
| --- | --- |

1.

v členu 18(4) se doda naslednji stavek: „Izdano naknadno“.

| 2. | Priloga V se nadomesti z naslednjim:


  „1.   PRILOGA V

  IZJAVA NA RAČUNU
  Izjava na računu, katere besedilo je navedeno spodaj, mora biti sestavljena v skladu z opombami. Vendar opomb ni treba ponovno navajati.
  Bolgarska različica
  Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No ... (1) декларира, че освен където е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2).
  Španska različica
  El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1)] declara que, salvo indicación expresa en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).
  Češka različica
  Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).
  Danska različica
  Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).
  Nemška različica
  Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.
  Estonska različica
  Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti luba nr ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.
  Grška različica
  Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ' αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).
  Angleška različica
  The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.
  Francoska različica
  L'exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2).
  Hrvaška različica
  Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.
  Italijanska različica
  L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiarache, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).
  Latvijska različica
  To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme ... (2).
  Litovska različica
  Šiame dokumente išvardintų produktų eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės produktai.
  Madžarska različica
  A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy egyértelmű eltérő jelzés hiányában az áruk preferenciális ... (2) származásúak.
  Malteška različica
  L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana Nru. ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (2).
  Nizozemska različica
  De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).
  Poljska različica
  Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.
  Portugalska različica
  O exportador dos produtos abrangidos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo declaração expressa em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).
  Romunska različica
  Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. ... (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).
  Slovenska različica
  Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.
  Slovaška različica
  Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia ... (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).
  Finska različica
  Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa nro ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... (2) alkuperätuotteita.
  Švedska različica
  Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).
  Arabska različica





  ... (3).
  (Kraj in (datum)
  ... (4).
  (Podpis izvoznika; poleg tega mora biti čitljivo navedeno ime osebe, ki podpiše izjavo) |
| --- | --- |

2.

Priloga V se nadomesti z naslednjim:

„1.   PRILOGA V

IZJAVA NA RAČUNU

Izjava na računu, katere besedilo je navedeno spodaj, mora biti sestavljena v skladu z opombami. Vendar opomb ni treba ponovno navajati.

Bolgarska različica

Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No ... (1) декларира, че освен където е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2).

Španska različica

El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1)] declara que, salvo indicación expresa en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).

Češka različica

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).

Danska različica

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).

Nemška različica

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.

Estonska različica

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti luba nr ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

Grška različica

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ' αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).

Angleška različica

The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.

Francoska različica

L'exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2).

Hrvaška različica

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.

Italijanska različica

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiarache, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).

Latvijska različica

To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme ... (2).

Litovska različica

Šiame dokumente išvardintų produktų eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės produktai.

Madžarska različica

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy egyértelmű eltérő jelzés hiányában az áruk preferenciális ... (2) származásúak.

Malteška različica

L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana Nru. ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (2).

Nizozemska različica

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).

Poljska različica

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.

Portugalska različica

O exportador dos produtos abrangidos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo declaração expressa em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).

Romunska različica

Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. ... (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).

Slovenska različica

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.

Slovaška različica

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia ... (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).

Finska različica

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa nro ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... (2) alkuperätuotteita.

Švedska različica

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).

Arabska različica

Image 1

... (3).

(Kraj in (datum)

... (4).

(Podpis izvoznika; poleg tega mora biti čitljivo navedeno ime osebe, ki podpiše izjavo)

POGLAVJE II

PREHODNE DOLOČBE

Člen 3

Blago v tranzitu

Določbe Sporazuma se lahko uporabljajo za blago, ki se izvozi iz Libanona v Hrvaško ali iz Hrvaške v Libanon, ki je v skladu z določbami Protokola 4 k Sporazumu in je na dan pristopa Hrvaške v tranzitu ali v začasni hrambi v carinskem skladišču ali v prosti coni v Libanonu ali na Hrvaškem.

V takšnih primerih se lahko odobri preferencialna obravnava, če se carinskim organom države uvoznice v štirih mesecih od dneva pristopa Hrvaške predložijo dokazila o poreklu, ki so jih naknadno izdali carinski organi države izvoznice.

POGLAVJE III

KONČNE IN SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 4

Libanon se zavezuje, da ne bo vlagal zahtevkov, zahtev ali pritožb in da ne bo spremenil ali umaknil nobene koncesije iz členov XXIV.6 in XXVIII Sporazuma GATT 1994 v zvezi s to širitvijo Unije.

Člen 5

V primernem času po parafiranju tega protokola Unija državam članicam in Libanonu predloži hrvaško jezikovno različico Sporazuma. S pridržkom začetka veljavnosti tega protokola jezikovna različica iz prvega stavka tega člena postane verodostojna pod enakimi pogoji kot jezikovne različice Sporazuma v angleškem, arabskem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku.

Člen 6

Ta protokol je sestavni del Sporazuma.

Člen 7

Ta protokol v skladu s svojimi postopki odobrijo Unija, Svet Evropske unije v imenu držav članic in Libanon. Pogodbenice se medsebojno uradno obvestijo o zaključku postopkov, potrebnih v ta namen. Listine o odobritvi se deponirajo pri Generalnem sekretariatu Sveta Evropske unije.

Ta protokol začne veljati prvi dan meseca, ki sledi dnevu, ko se vse pogodbenice medsebojno uradno obvestijo o zaključku postopkov, potrebnih v ta namen.

Do začetka veljavnosti se Protokol uporablja začasno od 1. julija 2013.

Člen 8

Ta protokol je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in arabskem jeziku, pri čemer so besedila v vseh teh jezikih enako verodostojna.

V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani pooblaščenci, ki so v ta namen ustrezno pooblaščeni, podpisali ta protokol.

Съставено в Брюксел на двадесет и осми април през две хиляди и шестнадесета година.

Hecho en Bruselas, el veintiocho de abril de dos mil dieciséis.

V Bruselu dne dvacátého osmého dubna dva tisíce šestnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den otteogtyvende april to tusind og seksten.

Geschehen zu Brüssel am achtundzwanzigsten April zweitausendsechzehn.

Kahe tuhande kuueteistkümnenda aasta aprillikuu kahekümne kaheksandal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι οκτώ Απριλίου δύο χιλιάδες δεκαέξι.

Done at Brussels on the twenty eighth day of April in the year two thousand and sixteen.

Fait à Bruxelles, le vingt huit avril deux mille seize.

Sastavljeno u Bruxellesu dvadeset osmog travnja godine dvije tisuće šesnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì ventotto aprile duemilasedici.

Briselē, divi tūkstoši sešpadsmitā gada divdesmit astotajā aprīlī.

Priimta du tūkstančiai šešioliktų metų balandžio dvidešimt aštuntą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhatodik év április havának huszonnyolcadik napján.

Magħmul fi Brussell, fit-tmienja u għoxrin jum ta’ April fis-sena elfejn u sittax.

Gedaan te Brussel, achtentwintig april tweeduizend zestien.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego ósmego kwietnia roku dwa tysiące szesnastego.

Feito em Bruxelas, em vinte e oito de abril de dois mil e dezasseis.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci și opt aprilie două mii șaisprezece.

V Bruseli dvadsiateho ôsmeho apríla dvetisícšestnásť.

V Bruslju, dne osemindvajsetega aprila leta dva tisoč šestnajst.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäkahdeksantena päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattakuusitoista.

Som skedde i Bryssel den tjugoåttonde april år tjugohundrasexton.

Image 2

За държавите-членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Za države članice

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā –

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu Państw Członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

För medlemsstaterna

Image 3

Image 4

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 5

Image 6

За Ливанската република

Por la República Libanesa

Za Libanonskou republiku

For Den Libanesiske Republik

Für die Libanesische Republik

Liibanoni Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία του Λιβάνου

For the Lebanese Republic

Pour la République libanaise

Za Libanonsku Republiku

Per la Repubblica libanese

Libānas Republikas vārdā –

Libano Respublikos vardu

A Libanoni Köztársaság részéről

Għar-Repubblika Libaniża

Voor de Republiek Libanon

W imieniu Republiki Libańskiej

Pela República Libanesa

Pentru Republica Libaneză

Za Libanonskú republiku

Za Libanonsko republiko

Libanonin tasavallan puolesta

För Republiken Libanon

Image 7

Image 8

---

(1)  Če izjavo na računu sestavi pooblaščeni izvoznik v smislu člena 22 Protokola, je treba v ta prostor vpisati številko dovoljenja pooblaščenega izvoznika. Če izjave na računu ne sestavi pooblaščeni izvoznik, se besedilo v oklepaju izpusti ali pa se pusti prazen prostor.

1

(2)  Treba je navesti poreklo izdelkov. Če se izjava na računu v celoti ali deloma nanaša na izdelke s poreklom iz Ceute ali Melille v smislu člena 38 Protokola, jih mora izvoznik v dokumentu, na katerega se izjava nanaša, jasno označiti z oznako ‚CM‘.

2

(3)  Ta navedba se lahko izpusti, če so informacije navedene že v samem dokumentu.

3

(4)  Glej člen 22(5) Protokola. Kadar se podpis izvoznika ne zahteva, tudi navedba imena podpisnika ni potrebna.“

4

---

UREDBE

| 1.6.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/11

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/860

z dne 4. februarja 2016

o podrobnejši opredelitvi okoliščin, v katerih je potrebna izključitev iz uporabe pooblastil za odpis in konverzijo v skladu s členom 44(3) Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1), zlasti člena 44(11) Direktive;

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pri reševanju je bistvenega pomena, da imajo organi za reševanje ustrezne smernice za zagotovitev, da se instrument za reševanje s sredstvi upnikov uporablja primerno in dosledno po vsej Uniji. Načelo, da se instrument za reševanje s sredstvi upnikov lahko uporablja za vse obveznosti, razen če so izrecno izključene v skladu s členom 44(2) Direktive 2014/59/EU, velja za vse. Zato se za nobeno obveznost ne bi smelo domnevati, da je vedno izključena iz reševanja s sredstvi upnikov, razen če spada na seznam obveznosti, ki so izrecno izključene z navedeno določbo. Dejansko bi si moral organ za reševanje že na stopnji načrtovanja reševanja in ocene rešljivosti prizadevati za čim manj izključitev iz reševanja s sredstvi upnikov, da se spoštuje načelo, da bodo delničarji in upniki pokrili stroške reševanja. |
| --- | --- |

(1)

Pri reševanju je bistvenega pomena, da imajo organi za reševanje ustrezne smernice za zagotovitev, da se instrument za reševanje s sredstvi upnikov uporablja primerno in dosledno po vsej Uniji. Načelo, da se instrument za reševanje s sredstvi upnikov lahko uporablja za vse obveznosti, razen če so izrecno izključene v skladu s členom 44(2) Direktive 2014/59/EU, velja za vse. Zato se za nobeno obveznost ne bi smelo domnevati, da je vedno izključena iz reševanja s sredstvi upnikov, razen če spada na seznam obveznosti, ki so izrecno izključene z navedeno določbo. Dejansko bi si moral organ za reševanje že na stopnji načrtovanja reševanja in ocene rešljivosti prizadevati za čim manj izključitev iz reševanja s sredstvi upnikov, da se spoštuje načelo, da bodo delničarji in upniki pokrili stroške reševanja.

| (2) | Reševanje ureja splošno načelo, da morajo delničarji in upniki kriti izgube pri reševanju glede na prednost njihovih terjatev pri običajnih insolvenčnih postopkih. Poleg tega bi se morali upniki istega razreda obravnavati na enak način. Zaradi tega je potrebno jasno opredeliti diskrecijsko pravico organov za reševanje do popolne ali delne izključitve nekaterih obveznosti iz reševanja s sredstvi upnikov ter prenosa izgub na druge upnike ali, po potrebi, na sklade za reševanje. Zato je treba okoliščine, ki upnikom dovoljujejo izključitev iz reševanja z njihovimi sredstvi, natančno opredeliti, vsako odstopanje od načela enake obravnave upnikov iste stopnje (tako imenovano načelo enakovrednosti) mora biti sorazmerno, utemeljeno s javnim interesom in nediskriminatorno. |
| --- | --- |

(2)

Reševanje ureja splošno načelo, da morajo delničarji in upniki kriti izgube pri reševanju glede na prednost njihovih terjatev pri običajnih insolvenčnih postopkih. Poleg tega bi se morali upniki istega razreda obravnavati na enak način. Zaradi tega je potrebno jasno opredeliti diskrecijsko pravico organov za reševanje do popolne ali delne izključitve nekaterih obveznosti iz reševanja s sredstvi upnikov ter prenosa izgub na druge upnike ali, po potrebi, na sklade za reševanje. Zato je treba okoliščine, ki upnikom dovoljujejo izključitev iz reševanja z njihovimi sredstvi, natančno opredeliti, vsako odstopanje od načela enake obravnave upnikov iste stopnje (tako imenovano načelo enakovrednosti) mora biti sorazmerno, utemeljeno s javnim interesom in nediskriminatorno.

| (3) | Pomembno je, da imajo organi za reševanje pri izvajanju svojih pooblastil na voljo okvir za izključitev obveznosti ali razreda obveznosti iz reševanja s sredstvi upnikov v izjemnih okoliščinah, kot so določene v členu 44(3) Direktive 2014/59/EU, da se zagotovi večja jasnost danega scenarija za reševanje. Vendar organi za reševanje potrebujejo določeno stopnjo prožnosti, da za vsak posamezen primer ocenijo, ali so izključitve nujno potrebne in sorazmerne. |
| --- | --- |

(3)

Pomembno je, da imajo organi za reševanje pri izvajanju svojih pooblastil na voljo okvir za izključitev obveznosti ali razreda obveznosti iz reševanja s sredstvi upnikov v izjemnih okoliščinah, kot so določene v členu 44(3) Direktive 2014/59/EU, da se zagotovi večja jasnost danega scenarija za reševanje. Vendar organi za reševanje potrebujejo določeno stopnjo prožnosti, da za vsak posamezen primer ocenijo, ali so izključitve nujno potrebne in sorazmerne.

| (4) | Odločitev o uporabi instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov (ali drugih instrumentov za reševanje) je treba sprejeti, da se dosežejo cilji reševanja iz člena 31(2) Direktive 2014/59/EU. Prav tako bi morali ti cilji reševanja usmerjati odločitve o uporabi instrumenta, vključno z odločitvijo za izključitev obveznosti ali razreda obveznosti iz reševanja s sredstvi upnikov v danem primeru. |
| --- | --- |

(4)

Odločitev o uporabi instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov (ali drugih instrumentov za reševanje) je treba sprejeti, da se dosežejo cilji reševanja iz člena 31(2) Direktive 2014/59/EU. Prav tako bi morali ti cilji reševanja usmerjati odločitve o uporabi instrumenta, vključno z odločitvijo za izključitev obveznosti ali razreda obveznosti iz reševanja s sredstvi upnikov v danem primeru.

| (5) | V skladu s temi načeli bi morala biti sposobnost za izključitev ali delno izključitev nekaterih obveznosti iz uporabe pooblastil za odpis in konverzijo v skladu s členom 44(3) Direktive 2014/59/EU omejena na minimum, ki je potreben za dosego ciljev, ki upravičujejo izključitev. V ta namen bi morala imeti možnost delne izključitve obveznosti z omejitvijo obsega odpisa, kjer je to dovolj za dosego cilja, prednost pred popolno izključitvijo iz reševanja s sredstvi upnikov. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s temi načeli bi morala biti sposobnost za izključitev ali delno izključitev nekaterih obveznosti iz uporabe pooblastil za odpis in konverzijo v skladu s členom 44(3) Direktive 2014/59/EU omejena na minimum, ki je potreben za dosego ciljev, ki upravičujejo izključitev. V ta namen bi morala imeti možnost delne izključitve obveznosti z omejitvijo obsega odpisa, kjer je to dovolj za dosego cilja, prednost pred popolno izključitvijo iz reševanja s sredstvi upnikov.

| (6) | Izjemna uporaba pooblastila za popolno ali delno izključitev obveznosti ali razreda obveznosti ne sme vplivati na odgovornosti organov za reševanje za zagotovitev, da je institucije in skupine mogoče rešiti ter da imajo dovolj sredstev za izpolnitev minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, da lahko krijejo izgube pri reševanju in zagotovijo dokapitalizacijo v skladu z načrtom reševanja. Dejansko morajo v skladu s členom 45(6)(c) Direktive 2014/59/EU zadevni organi za reševanje pri zagotavljanju, da ima institucija zadostno zmogljivost kritja izgub in dokapitalizacije, upoštevati vsako verjetno izključitev. Če bi izključitev nekaterih obveznosti iz reševanja s sredstvi upnikov bistveno zmanjšala razpoložljivost teh zmogljivosti pri reševanju, bi moral organ za reševanje verjetno potrebo po takšnih izključitvah upoštevati pri določitvi minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 45(6)(c) Direktive 2014/59/EU. |
| --- | --- |

(6)

Izjemna uporaba pooblastila za popolno ali delno izključitev obveznosti ali razreda obveznosti ne sme vplivati na odgovornosti organov za reševanje za zagotovitev, da je institucije in skupine mogoče rešiti ter da imajo dovolj sredstev za izpolnitev minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, da lahko krijejo izgube pri reševanju in zagotovijo dokapitalizacijo v skladu z načrtom reševanja. Dejansko morajo v skladu s členom 45(6)(c) Direktive 2014/59/EU zadevni organi za reševanje pri zagotavljanju, da ima institucija zadostno zmogljivost kritja izgub in dokapitalizacije, upoštevati vsako verjetno izključitev. Če bi izključitev nekaterih obveznosti iz reševanja s sredstvi upnikov bistveno zmanjšala razpoložljivost teh zmogljivosti pri reševanju, bi moral organ za reševanje verjetno potrebo po takšnih izključitvah upoštevati pri določitvi minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 45(6)(c) Direktive 2014/59/EU.

| (7) | Glede na izjemni značaj možnosti, ki jo ima organ za reševanje za izključitev obveznosti ali razreda obveznosti iz reševanja s sredstvi upnikov v skladu s členom 44(3) Direktive 2014/59/EU, mora biti ocena organa za reševanje dobro utemeljena. Kadar bi takšne izključitve pomenile uporabo sklada za reševanje, bi moral organ za reševanje zagotoviti utemeljeno razlago izjemnih okoliščin, ki vodijo do izključitve. To pojasnilo je bistveno, da lahko Komisija izpolni svojo nalogo iz člena 44(12) Direktive 2014/59/EU, ki določa, da mora Komisija v 24 urah po prejemu uradnega obvestila organa za reševanje o odločitvi za izključitev nekaterih obveznosti odločiti, ali naj prepove predlagano spremembo ali zahteva njeno spremembo. Pojasnilo, ki ga Komisiji predloži organ za reševanje, mora biti sorazmerno, poleg tega je treba upoštevati potrebo po smotrnosti, kot zahtevajo okoliščine, ki so značilne za zadevni primer. |
| --- | --- |

(7)

Glede na izjemni značaj možnosti, ki jo ima organ za reševanje za izključitev obveznosti ali razreda obveznosti iz reševanja s sredstvi upnikov v skladu s členom 44(3) Direktive 2014/59/EU, mora biti ocena organa za reševanje dobro utemeljena. Kadar bi takšne izključitve pomenile uporabo sklada za reševanje, bi moral organ za reševanje zagotoviti utemeljeno razlago izjemnih okoliščin, ki vodijo do izključitve. To pojasnilo je bistveno, da lahko Komisija izpolni svojo nalogo iz člena 44(12) Direktive 2014/59/EU, ki določa, da mora Komisija v 24 urah po prejemu uradnega obvestila organa za reševanje o odločitvi za izključitev nekaterih obveznosti odločiti, ali naj prepove predlagano spremembo ali zahteva njeno spremembo. Pojasnilo, ki ga Komisiji predloži organ za reševanje, mora biti sorazmerno, poleg tega je treba upoštevati potrebo po smotrnosti, kot zahtevajo okoliščine, ki so značilne za zadevni primer.

| (8) | V primeru reševanja bi bilo načeloma treba obveznosti, ki se upoštevajo pri izpolnjevanju minimalnih zahtev glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, vedno reševati s sredstvi upnikov v takšnem obsegu, kot je to potrebno za pokritje izgub in dokapitalizacijo institucije, če organi za reševanje v času načrtovanja reševanja dejansko predvidijo, da te obveznosti na verodostojen in izvedljiv način prispevajo k kritju izgub in dokapitalizaciji. V izjemnih primerih, kadar mora organ za reševanje uporabiti izključitev iz člena 44(3) Direktive 2014/59/EU, ki se ni upoštevala pri načrtovanju reševanja, in kadar bi takšne izključitve pomenile uporabo sklada za reševanje, bi organ za reševanje moral razložiti, katere izjemne okoliščine upravičujejo izključitev, ter navesti razloge, zakaj organ za reševanje teh izjemnih okoliščin ni mogel predvideti pri načrtovanju reševanja. Zahtevo za obrazložitev teh dejavnikov bi bilo treba uporabiti sorazmerno in ustrezno ob upoštevanju potrebe po pravočasnih ukrepih za reševanje. |
| --- | --- |

(8)

V primeru reševanja bi bilo načeloma treba obveznosti, ki se upoštevajo pri izpolnjevanju minimalnih zahtev glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, vedno reševati s sredstvi upnikov v takšnem obsegu, kot je to potrebno za pokritje izgub in dokapitalizacijo institucije, če organi za reševanje v času načrtovanja reševanja dejansko predvidijo, da te obveznosti na verodostojen in izvedljiv način prispevajo k kritju izgub in dokapitalizaciji. V izjemnih primerih, kadar mora organ za reševanje uporabiti izključitev iz člena 44(3) Direktive 2014/59/EU, ki se ni upoštevala pri načrtovanju reševanja, in kadar bi takšne izključitve pomenile uporabo sklada za reševanje, bi organ za reševanje moral razložiti, katere izjemne okoliščine upravičujejo izključitev, ter navesti razloge, zakaj organ za reševanje teh izjemnih okoliščin ni mogel predvideti pri načrtovanju reševanja. Zahtevo za obrazložitev teh dejavnikov bi bilo treba uporabiti sorazmerno in ustrezno ob upoštevanju potrebe po pravočasnih ukrepih za reševanje.

| (9) | Pri izvajanju možnosti izključitve obveznosti iz reševanja s sredstvi upnikov v skladu s členom 44(3) Direktive 2014/59/EU bi bilo treba v celoti upoštevati splošna načela prava Unije ter zlasti to ne bi smelo vplivati na zaščitne ukrepe, ki varujejo druge upnike, pri čemer velja načelo, da noben upnik ne bi smel utrpeti večje izgube, kot bi jo utrpel, če bi institucija prenehala po običajnem insolvenčnem postopku (načelo, da noben upnik ne sme biti na slabšem). Organi za reševanje morajo biti pozorni na potrebo po spoštovanju teh zaščitnih ukrepov ter na tveganje izplačila nadomestila upnikom, povezanim s kršitvijo teh zaščitnih ukrepov pri izključitvah iz člena 44(3) Direktive 2014/59/EU in pri pripravi načrta za reševanje. Vendar dejstvo, da lahko sodišča revidirajo odločitev organa za reševanje za izključitev obveznosti, ne bi smelo biti edina podlaga za nadaljnjo izključitev. To ne bi smelo vplivati na ustrezno upoštevanje prejšnjih odločitev sodišča v zvezi z ukrepi reševanja, kadar so ti relevantni za posamezen primer. |
| --- | --- |

(9)

Pri izvajanju možnosti izključitve obveznosti iz reševanja s sredstvi upnikov v skladu s členom 44(3) Direktive 2014/59/EU bi bilo treba v celoti upoštevati splošna načela prava Unije ter zlasti to ne bi smelo vplivati na zaščitne ukrepe, ki varujejo druge upnike, pri čemer velja načelo, da noben upnik ne bi smel utrpeti večje izgube, kot bi jo utrpel, če bi institucija prenehala po običajnem insolvenčnem postopku (načelo, da noben upnik ne sme biti na slabšem). Organi za reševanje morajo biti pozorni na potrebo po spoštovanju teh zaščitnih ukrepov ter na tveganje izplačila nadomestila upnikom, povezanim s kršitvijo teh zaščitnih ukrepov pri izključitvah iz člena 44(3) Direktive 2014/59/EU in pri pripravi načrta za reševanje. Vendar dejstvo, da lahko sodišča revidirajo odločitev organa za reševanje za izključitev obveznosti, ne bi smelo biti edina podlaga za nadaljnjo izključitev. To ne bi smelo vplivati na ustrezno upoštevanje prejšnjih odločitev sodišča v zvezi z ukrepi reševanja, kadar so ti relevantni za posamezen primer.

| (10) | Splošna zmogljivost organa za reševanje za izključitve je omejena zaradi dejstva, da se izgube, ki jih zaradi izključitev upniki ne krijejo v celoti, lahko krijejo iz sheme za financiranje reševanja le, kadar so delničarji in upniki prispevali znesek, ki ustreza vsaj 8 % vseh obveznosti institucije, vključno s kapitalom. |
| --- | --- |

(10)

Splošna zmogljivost organa za reševanje za izključitve je omejena zaradi dejstva, da se izgube, ki jih zaradi izključitev upniki ne krijejo v celoti, lahko krijejo iz sheme za financiranje reševanja le, kadar so delničarji in upniki prispevali znesek, ki ustreza vsaj 8 % vseh obveznosti institucije, vključno s kapitalom.

| (11) | Izključitve bi bilo treba obravnavati za vsak primer posebej z analizo zadevnih vprašanj za vsakega od potencialnih razlogov za izključitev iz člena 44(3) Direktive 2014/59/EU, namesto da bi se ločeno obravnavala specifična narava zadevnih institucij. Ta pristop bi moral zagotoviti dosledno obravnavo izjemnih okoliščin in preprečiti nepotrebna izkrivljanja konkurence. Značilnosti institucije (kot so velikost, medsebojna povezanost ali kompleksnost) bi bilo treba upoštevati, kot je to potrebno, za oceno, ali so prisotne okoliščine, ki upravičujejo izključitev obveznosti iz reševanja s sredstvi upnikov. Vendar te značilnosti ne bi smele samodejno upravičiti izvzetij takšnih obveznosti institucije iz reševanja s sredstvi upnikov. |
| --- | --- |

(11)

Izključitve bi bilo treba obravnavati za vsak primer posebej z analizo zadevnih vprašanj za vsakega od potencialnih razlogov za izključitev iz člena 44(3) Direktive 2014/59/EU, namesto da bi se ločeno obravnavala specifična narava zadevnih institucij. Ta pristop bi moral zagotoviti dosledno obravnavo izjemnih okoliščin in preprečiti nepotrebna izkrivljanja konkurence. Značilnosti institucije (kot so velikost, medsebojna povezanost ali kompleksnost) bi bilo treba upoštevati, kot je to potrebno, za oceno, ali so prisotne okoliščine, ki upravičujejo izključitev obveznosti iz reševanja s sredstvi upnikov. Vendar te značilnosti ne bi smele samodejno upravičiti izvzetij takšnih obveznosti institucije iz reševanja s sredstvi upnikov.

| (12) | Nekateri splošni dejavniki, kot so tržni pogoji, okoliščine propada ali višina nastalih izgub institucije, lahko vplivajo na verjetnost nastanka izjemnih okoliščin, kot so opredeljene v členu 44(3) Direktive 2014/59/EU. Vendar takšni splošni dejavniki ne bi smeli predstavljati dodatne neodvisne podlage za izključitev poleg tistih, ki so našteti v členu 44(3)(a) do (d) Direktive 2014/59/EU. |
| --- | --- |

(12)

Nekateri splošni dejavniki, kot so tržni pogoji, okoliščine propada ali višina nastalih izgub institucije, lahko vplivajo na verjetnost nastanka izjemnih okoliščin, kot so opredeljene v členu 44(3) Direktive 2014/59/EU. Vendar takšni splošni dejavniki ne bi smeli predstavljati dodatne neodvisne podlage za izključitev poleg tistih, ki so našteti v členu 44(3)(a) do (d) Direktive 2014/59/EU.

| (13) | Pri ugotavljanju, ali obstaja ena ali več okoliščin, ki upravičujejo izključitev iz reševanja s sredstvi upnikov, bi organ za reševanje moral upoštevati, po kolikšnem času skorajšnjega propada institucije ne bi bilo več mogoče obravnavati na običajen način. Kadar so za posamezno institucijo načrti za reševanje in minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti določeni ter ovire za reševanje opredeljene, se pričakuje, da bi institucija morala imeti potrebno zmogljivost za kritje izgub in dokapitalizacijo. Dejansko bi bilo v shemi reševanja potrebno upoštevati načrt reševanja, vključno s strategijo reševanja, razen če se upoštevajo okoliščine zadeve, za katero organi za reševanje ocenjujejo, da bi bilo cilje reševanja mogoče bolje doseči s sprejetjem ukrepov, ki niso določeni v načrtu reševanja. |
| --- | --- |

(13)

Pri ugotavljanju, ali obstaja ena ali več okoliščin, ki upravičujejo izključitev iz reševanja s sredstvi upnikov, bi organ za reševanje moral upoštevati, po kolikšnem času skorajšnjega propada institucije ne bi bilo več mogoče obravnavati na običajen način. Kadar so za posamezno institucijo načrti za reševanje in minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti določeni ter ovire za reševanje opredeljene, se pričakuje, da bi institucija morala imeti potrebno zmogljivost za kritje izgub in dokapitalizacijo. Dejansko bi bilo v shemi reševanja potrebno upoštevati načrt reševanja, vključno s strategijo reševanja, razen če se upoštevajo okoliščine zadeve, za katero organi za reševanje ocenjujejo, da bi bilo cilje reševanja mogoče bolje doseči s sprejetjem ukrepov, ki niso določeni v načrtu reševanja.

| (14) | V obdobju, ko načrti reševanja in minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti še niso sprejeti in kadar je na voljo omejen čas za odločitev, kako bodo organi za reševanje izvajali strategijo reševanja, je verjetneje, da bodo obstajali primeri, v katerih ne bo mogoče v razumnem času uporabiti instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov za vse upravičene obveznosti. Določitev, kaj je „razumni čas“, bi morala biti povezana s hitrostjo in gotovostjo, ki sta potrebni za zaključek reševanja s sredstvi upnikov do določenega datuma, da se podjetje učinkovito stabilizira. Kadar do določenega datuma ni mogoče izvesti vseh nalog, ki so potrebne za reševanje nekaterih obveznosti s sredstvi upnikov, se šteje, da reševanje s sredstvi upnikov ni mogoče „v razumnem času“. Odločitev, kdaj se „težko“ stopnjuje do „nemogoče“, je treba sprejeti na podlagi meril, ki opredeljujejo „razumni čas“. |
| --- | --- |

(14)

V obdobju, ko načrti reševanja in minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti še niso sprejeti in kadar je na voljo omejen čas za odločitev, kako bodo organi za reševanje izvajali strategijo reševanja, je verjetneje, da bodo obstajali primeri, v katerih ne bo mogoče v razumnem času uporabiti instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov za vse upravičene obveznosti. Določitev, kaj je „razumni čas“, bi morala biti povezana s hitrostjo in gotovostjo, ki sta potrebni za zaključek reševanja s sredstvi upnikov do določenega datuma, da se podjetje učinkovito stabilizira. Kadar do določenega datuma ni mogoče izvesti vseh nalog, ki so potrebne za reševanje nekaterih obveznosti s sredstvi upnikov, se šteje, da reševanje s sredstvi upnikov ni mogoče „v razumnem času“. Odločitev, kdaj se „težko“ stopnjuje do „nemogoče“, je treba sprejeti na podlagi meril, ki opredeljujejo „razumni čas“.

| (15) | Načeloma je obveznosti, za katere velja pravo tretje države, mogoče reševati s sredstvi upnikov, če niso izključene v skladu s členom 44(2). Mehanizem iz člena 55 je namenjen povečanju verjetnosti, da je te obveznosti mogoče rešiti s sredstvi upnikov v razumnem času. Prav tako člen 67 Direktive 2014/59/EU organom za reševanje zagotavlja diskrecijsko pravico, da od upravitelja, stečajnega upravitelja ali druge osebe s podobnimi pooblastili, ki izvaja nadzor nad institucijo v postopku reševanja, zahteva, da sprejme vse potrebno za zagotovitev, da odpis ali konverzija obveznosti, za katere velja pravo tretje države, začne učinkovati. Vendar zaradi dejstva, da za takšne obveznosti ne velja pravo EU, ostaja prisotno tveganje, da se v izjemnih primerih, kljub najboljšim prizadevanjem v imenu organa za reševanje, vključno z izvajanjem diskrecijske pravice iz člena 67, lahko pojavijo težave pri reševanju takšnih obveznosti s sredstvi upnikov v razumnem času. |
| --- | --- |

(15)

Načeloma je obveznosti, za katere velja pravo tretje države, mogoče reševati s sredstvi upnikov, če niso izključene v skladu s členom 44(2). Mehanizem iz člena 55 je namenjen povečanju verjetnosti, da je te obveznosti mogoče rešiti s sredstvi upnikov v razumnem času. Prav tako člen 67 Direktive 2014/59/EU organom za reševanje zagotavlja diskrecijsko pravico, da od upravitelja, stečajnega upravitelja ali druge osebe s podobnimi pooblastili, ki izvaja nadzor nad institucijo v postopku reševanja, zahteva, da sprejme vse potrebno za zagotovitev, da odpis ali konverzija obveznosti, za katere velja pravo tretje države, začne učinkovati. Vendar zaradi dejstva, da za takšne obveznosti ne velja pravo EU, ostaja prisotno tveganje, da se v izjemnih primerih, kljub najboljšim prizadevanjem v imenu organa za reševanje, vključno z izvajanjem diskrecijske pravice iz člena 67, lahko pojavijo težave pri reševanju takšnih obveznosti s sredstvi upnikov v razumnem času.

| (16) | Praktične rešitve za reševanje s sredstvi upnikov za nekatere obveznosti lahko vključujejo dejstvo, da znesek obveznosti ni določen ali ga je težko določiti v trenutku, ko organ za reševanje uporabi instrument za reševanje s sredstvi upnikov. To lahko velja za zavarovane obveznosti, ki presegajo vrednost ustreznega zavarovanja, ali obveznosti, ki so odvisne od negotovih dogodkov v prihodnosti, kot so zunajbilančne postavke ali neizkoriščena odobrena sredstva. Takšne ovire se lahko premagajo z ustreznim vrednotenjem, kot sta preklic obveznosti in določitev vrednosti z oceno, pri čemer se uporabi ustrezna metodologija vrednotenja ali „virtualni“ odbitek. |
| --- | --- |

(16)

Praktične rešitve za reševanje s sredstvi upnikov za nekatere obveznosti lahko vključujejo dejstvo, da znesek obveznosti ni določen ali ga je težko določiti v trenutku, ko organ za reševanje uporabi instrument za reševanje s sredstvi upnikov. To lahko velja za zavarovane obveznosti, ki presegajo vrednost ustreznega zavarovanja, ali obveznosti, ki so odvisne od negotovih dogodkov v prihodnosti, kot so zunajbilančne postavke ali neizkoriščena odobrena sredstva. Takšne ovire se lahko premagajo z ustreznim vrednotenjem, kot sta preklic obveznosti in določitev vrednosti z oceno, pri čemer se uporabi ustrezna metodologija vrednotenja ali „virtualni“ odbitek.

| (17) | Medtem ko je res, da je v nekaterih primerih izvedene finančne instrumente prav tako morda težko reševati s sredstvi upnikov, člen 49 Direktive 2014/59/EU jasno določa, kako bi bilo treba izvedene finančne instrumente reševati s sredstvi upnikov, in sicer po njihovem predčasnem prenehanju. Dejstvo, da je lahko težko v kratkem času po predčasnem prenehanju določiti pobotan znesek, ne bi smelo pomeniti samodejne izključitve, ker je to mogoče obravnavati z zadevnimi metodologijami vrednotenja, kot jih določa Komisija v členu 49(5) Direktive 2014/59/EU, zlasti v fazi začasnega vrednotenja. V zvezi s tem bi institucije morale dokazati, da so sposobne predložiti informacije, ki so potrebne za izvedbo vrednotenja za namen reševanja. Organi za reševanje bi morali zlasti zagotoviti, da institucije lahko pripravijo potrebne posodobljene informacije v časovnem okviru, kot ga določa strategija za reševanje, zlasti da se omogoči verodostojno vrednotenje pred in med reševanjem v okviru člena 36 Direktive 2014/59/EU. Poleg tega je v smernicah določeno, da bi organi za reševanje morali preučiti možnost, da od institucij zahtevajo, da prodajo sredstva, ki znatno ovirajo izvedljivost vrednotenja. |
| --- | --- |

(17)

Medtem ko je res, da je v nekaterih primerih izvedene finančne instrumente prav tako morda težko reševati s sredstvi upnikov, člen 49 Direktive 2014/59/EU jasno določa, kako bi bilo treba izvedene finančne instrumente reševati s sredstvi upnikov, in sicer po njihovem predčasnem prenehanju. Dejstvo, da je lahko težko v kratkem času po predčasnem prenehanju določiti pobotan znesek, ne bi smelo pomeniti samodejne izključitve, ker je to mogoče obravnavati z zadevnimi metodologijami vrednotenja, kot jih določa Komisija v členu 49(5) Direktive 2014/59/EU, zlasti v fazi začasnega vrednotenja. V zvezi s tem bi institucije morale dokazati, da so sposobne predložiti informacije, ki so potrebne za izvedbo vrednotenja za namen reševanja. Organi za reševanje bi morali zlasti zagotoviti, da institucije lahko pripravijo potrebne posodobljene informacije v časovnem okviru, kot ga določa strategija za reševanje, zlasti da se omogoči verodostojno vrednotenje pred in med reševanjem v okviru člena 36 Direktive 2014/59/EU. Poleg tega je v smernicah določeno, da bi organi za reševanje morali preučiti možnost, da od institucij zahtevajo, da prodajo sredstva, ki znatno ovirajo izvedljivost vrednotenja.

| (18) | V členu 2 Direktive 2014/59/EU sta opredeljena pojma kritične funkcije in glavna poslovna področja. Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov, ki podrobneje opredeljujejo okoliščine, v katerih lahko nekatere aktivnosti, storitve in dejavnosti spadajo pod opredelitev kritičnih funkcij ali glavnega poslovnega področja. V zvezi s tem donosnost poslovnega področja sama po sebi ni zadosten razlog za izključitev obveznosti, povezanih s poslovnim področjem, iz reševanja s sredstvi upnikov. Vendar je izključitev mogoče upravičiti, kadar je ohranitev glavnega poslovnega področja ključna za doseganje ciljev reševanja, vključno z ohranjanjem kritičnih funkcij, kadar se te nadaljujejo s kontinuiteto ključnih dejavnosti, storitev in transakcij. |
| --- | --- |

(18)

V členu 2 Direktive 2014/59/EU sta opredeljena pojma kritične funkcije in glavna poslovna področja. Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov, ki podrobneje opredeljujejo okoliščine, v katerih lahko nekatere aktivnosti, storitve in dejavnosti spadajo pod opredelitev kritičnih funkcij ali glavnega poslovnega področja. V zvezi s tem donosnost poslovnega področja sama po sebi ni zadosten razlog za izključitev obveznosti, povezanih s poslovnim področjem, iz reševanja s sredstvi upnikov. Vendar je izključitev mogoče upravičiti, kadar je ohranitev glavnega poslovnega področja ključna za doseganje ciljev reševanja, vključno z ohranjanjem kritičnih funkcij, kadar se te nadaljujejo s kontinuiteto ključnih dejavnosti, storitev in transakcij.

| (19) | Organi za reševanje lahko izključijo le obveznosti, ki se zahtevajo za namene upravljanja tveganja (zavarovanje pred tveganjem) v zvezi s kritičnimi funkcijami, če se upravljanje tveganja (zavarovanje pred tveganjem) prizna v bonitetne namene in je bistveno za ohranjanje operacij, povezanih s kritičnimi funkcijami, ter bi bila kontinuiteta kritičnih funkcij v primeru prenehanja zavarovanja resno ogrožena. |
| --- | --- |

(19)

Organi za reševanje lahko izključijo le obveznosti, ki se zahtevajo za namene upravljanja tveganja (zavarovanje pred tveganjem) v zvezi s kritičnimi funkcijami, če se upravljanje tveganja (zavarovanje pred tveganjem) prizna v bonitetne namene in je bistveno za ohranjanje operacij, povezanih s kritičnimi funkcijami, ter bi bila kontinuiteta kritičnih funkcij v primeru prenehanja zavarovanja resno ogrožena.

| (20) | Prav tako lahko organi za reševanje izključijo le obveznosti, ki se zahtevajo za namene upravljanja tveganja (zavarovanje pred tveganjem) v zvezi s kritičnimi funkcijami, ki jih institucija v primeru prenehanja ukrepov upravljanja tveganja ne bi mogla nadomestiti pod razumnimi pogoji v času, ki je potreben za ohranitev kritičnih funkcij, na primer zaradi razmikov ali negotovosti pri vrednotenju. |
| --- | --- |

(20)

Prav tako lahko organi za reševanje izključijo le obveznosti, ki se zahtevajo za namene upravljanja tveganja (zavarovanje pred tveganjem) v zvezi s kritičnimi funkcijami, ki jih institucija v primeru prenehanja ukrepov upravljanja tveganja ne bi mogla nadomestiti pod razumnimi pogoji v času, ki je potreben za ohranitev kritičnih funkcij, na primer zaradi razmikov ali negotovosti pri vrednotenju.

| (21) | Preprečevanje širjenja negativnih vplivov, da se preprečijo precejšnji negativni učinki na finančni sistem, je dodatni cilj reševanja, ki lahko upraviči izključitev iz uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov. V vsakem primeru bi se izključitev na tej podlagi lahko izvedla le, kadar je to nujno potrebno in sorazmerno, ter tudi kadar je širjenje negativnih vplivov tako resno, da bi bilo široko razširjeno in bi resno motilo delovanje finančnih trgov na način, ki bi lahko povzročil resne motnje gospodarstva države članice ali Unije. |
| --- | --- |

(21)

Preprečevanje širjenja negativnih vplivov, da se preprečijo precejšnji negativni učinki na finančni sistem, je dodatni cilj reševanja, ki lahko upraviči izključitev iz uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov. V vsakem primeru bi se izključitev na tej podlagi lahko izvedla le, kadar je to nujno potrebno in sorazmerno, ter tudi kadar je širjenje negativnih vplivov tako resno, da bi bilo široko razširjeno in bi resno motilo delovanje finančnih trgov na način, ki bi lahko povzročil resne motnje gospodarstva države članice ali Unije.

| (22) | Določeno tveganje širjenja negativnih vplivov je lahko povezano z uporabo instrumenta za reševanja s sredstvi upnikov. Zakonodajni sklep za vključitev instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov v Direktivo 2014/59/EU kot ključnega instrumenta za reševanje, skupaj z načelom, da bi morali izgube kriti upniki in delničarji, pomeni, da se privzeto tveganje širjenja negativnih vplivov, ki je lahko povezano z instrumentom za reševanje s sredstvi upnikov, ne bi smelo samodejno šteti za razlog za izključitev obveznosti. Organi za reševanje bi zato morali skrbno oceniti te razloge in utemeljiti izključitev obveznosti iz reševanja s sredstvi upnikov z dejstvom, da je za zadevno obveznost bolj verjetno, da bi povzročila obsežno širjenje negativnih vplivov, kot je opisano v členu 44(3)(c) Direktive 2014/59/EU, kot za obveznosti, ki niso izključene. V ta namen bi njihova ocena morala temeljiti na ustreznih metodologijah, vključno s kvantitativno analizo, da se ugotovita tveganje in resnost obsežnega širjenja negativnih vplivov ter resnih motenj gospodarstva države članice ali Unije. |
| --- | --- |

(22)

Določeno tveganje širjenja negativnih vplivov je lahko povezano z uporabo instrumenta za reševanja s sredstvi upnikov. Zakonodajni sklep za vključitev instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov v Direktivo 2014/59/EU kot ključnega instrumenta za reševanje, skupaj z načelom, da bi morali izgube kriti upniki in delničarji, pomeni, da se privzeto tveganje širjenja negativnih vplivov, ki je lahko povezano z instrumentom za reševanje s sredstvi upnikov, ne bi smelo samodejno šteti za razlog za izključitev obveznosti. Organi za reševanje bi zato morali skrbno oceniti te razloge in utemeljiti izključitev obveznosti iz reševanja s sredstvi upnikov z dejstvom, da je za zadevno obveznost bolj verjetno, da bi povzročila obsežno širjenje negativnih vplivov, kot je opisano v členu 44(3)(c) Direktive 2014/59/EU, kot za obveznosti, ki niso izključene. V ta namen bi njihova ocena morala temeljiti na ustreznih metodologijah, vključno s kvantitativno analizo, da se ugotovita tveganje in resnost obsežnega širjenja negativnih vplivov ter resnih motenj gospodarstva države članice ali Unije.

| (23) | Na potrebo po izključitvi zaradi obsežnega širjenja negativnih vplivov lahko vplivajo pogoji na trgu v času reševanja s sredstvi upnikov, zlasti če podjetje propade, kadar je finančni sistem zelo obremenjen ali mu primanjkuje zaupanja. Tveganje, da bi uporaba instrumentov in pooblastil za reševanje lahko imela pomemben neposreden ali posreden negativen vpliv na finančno stabilnost in zaupanje trgov, je treba obravnavati v oceni rešljivosti, kot se zahteva v točki 26 oddelka C Priloge k Direktivi 2014/59/EU. Zato se pri izključitvi obveznosti iz reševanja s sredstvi upnikov v skladu s členom 44(3) navedene direktive zaradi tveganja obsežnega širjenja negativnih vplivov od organa za reševanje pričakuje, da razloži, zakaj se v primerih, kadar te izključitve ovirajo rešljivost, ovire za reševanje s sredstvi upnikov niso obravnavale že med načrtovanjem reševanja. Organ za reševanje bi moral prav tako oceniti, ali učinek širjenja negativnih vplivov izhaja iz uporabe instrumenta za reševanje zadevne obveznosti s sredstvi upnikov ali ga ta uporaba znatno poslabša oziroma izhaja iz propada institucije same. |
| --- | --- |

(23)

Na potrebo po izključitvi zaradi obsežnega širjenja negativnih vplivov lahko vplivajo pogoji na trgu v času reševanja s sredstvi upnikov, zlasti če podjetje propade, kadar je finančni sistem zelo obremenjen ali mu primanjkuje zaupanja. Tveganje, da bi uporaba instrumentov in pooblastil za reševanje lahko imela pomemben neposreden ali posreden negativen vpliv na finančno stabilnost in zaupanje trgov, je treba obravnavati v oceni rešljivosti, kot se zahteva v točki 26 oddelka C Priloge k Direktivi 2014/59/EU. Zato se pri izključitvi obveznosti iz reševanja s sredstvi upnikov v skladu s členom 44(3) navedene direktive zaradi tveganja obsežnega širjenja negativnih vplivov od organa za reševanje pričakuje, da razloži, zakaj se v primerih, kadar te izključitve ovirajo rešljivost, ovire za reševanje s sredstvi upnikov niso obravnavale že med načrtovanjem reševanja. Organ za reševanje bi moral prav tako oceniti, ali učinek širjenja negativnih vplivov izhaja iz uporabe instrumenta za reševanje zadevne obveznosti s sredstvi upnikov ali ga ta uporaba znatno poslabša oziroma izhaja iz propada institucije same.

| (24) | Tveganje obsežnega širjenja negativnih vplivov je lahko neposredno, kadar neposredne izgube, ki jih bodo utrpele nasprotne stranke institucije v postopku reševanja, vodijo do neizpolnjevanja obveznosti ali resnih težav s solventnostjo teh nasprotnih strank ter posledično tudi njihovih nasprotnih strank. Možnost propada ene ali več finančnih institucij, ki propadajo ali prihajajo v težave neposredno zaradi reševanja s sredstvi upnikov, ne sme samodejno biti razlog za izključitev obveznosti iz reševanja s sredstvi upnikov. Odločitve o izključitvah bi se morale sprejemati sorazmerno s sistemskimi tveganji, ki jih lahko sproži neposredna širitev negativnega vpliva. |
| --- | --- |

(24)

Tveganje obsežnega širjenja negativnih vplivov je lahko neposredno, kadar neposredne izgube, ki jih bodo utrpele nasprotne stranke institucije v postopku reševanja, vodijo do neizpolnjevanja obveznosti ali resnih težav s solventnostjo teh nasprotnih strank ter posledično tudi njihovih nasprotnih strank. Možnost propada ene ali več finančnih institucij, ki propadajo ali prihajajo v težave neposredno zaradi reševanja s sredstvi upnikov, ne sme samodejno biti razlog za izključitev obveznosti iz reševanja s sredstvi upnikov. Odločitve o izključitvah bi se morale sprejemati sorazmerno s sistemskimi tveganji, ki jih lahko sproži neposredna širitev negativnega vpliva.

| (25) | Tveganje obsežnega širjenja negativnih vplivov je lahko tudi posredno, na primer zaradi izgube zaupanja nekaterih udeležencev na trgu, kot so vlagatelji, ali prek učinkov na cene premoženja. Pomemben kanal za posredno širjenje negativnih vplivov je lahko izguba zaupanja v trge financiranja (tako fizičnih kot pravnih oseb), kar ima lahko za posledice izčrpanje oskrbe, višje zahteve po kritju na splošno ali za institucije s podobnimi značilnostmi kot propadajoče institucije, ali prisilno prodajo premoženja institucij z likvidnostnim primanjkljajem. |
| --- | --- |

(25)

Tveganje obsežnega širjenja negativnih vplivov je lahko tudi posredno, na primer zaradi izgube zaupanja nekaterih udeležencev na trgu, kot so vlagatelji, ali prek učinkov na cene premoženja. Pomemben kanal za posredno širjenje negativnih vplivov je lahko izguba zaupanja v trge financiranja (tako fizičnih kot pravnih oseb), kar ima lahko za posledice izčrpanje oskrbe, višje zahteve po kritju na splošno ali za institucije s podobnimi značilnostmi kot propadajoče institucije, ali prisilno prodajo premoženja institucij z likvidnostnim primanjkljajem.

| (26) | Pri reševanju nekaterih obveznosti s sredstvi upnikov lahko pride do zmanjšanja vrednosti, kadar so te obveznosti del uspešnega poslovnega področja, ki bi sicer doprinesel precejšnjo vrednost banki, kot pri prodaji kupcu iz zasebnega sektorja. Da bi organ za reševanje izključil obveznost ali razred obveznosti iz reševanja s sredstvi upnikov, bi morala biti ohranjena vrednost zadostna, da bi (lahko) izboljšala položaj neizključenih upnikov v primerjavi z njihovim položajem v primeru, če se zadevne obveznosti ne izključijo iz reševanja s sredstvi upnikov. Zato lahko organi za reševanje izključijo obveznosti iz reševanja s sredstvi upnikov v skladu s členom 44(3)(d) Direktive 2014/59/EU, kadar imajo drugi upniki več koristi od izključitve, kot je njihov prispevek h kritju izgub in dokapitalizaciji, če ne pride do izključitve. To se lahko na primer zgodi, kadar je ohranjeno vrednost mogoče jasno opredeliti na podlagi ustreznega povečanja plačila, ki ga plača kupec iz zasebnega sektorja. |
| --- | --- |

(26)

Pri reševanju nekaterih obveznosti s sredstvi upnikov lahko pride do zmanjšanja vrednosti, kadar so te obveznosti del uspešnega poslovnega področja, ki bi sicer doprinesel precejšnjo vrednost banki, kot pri prodaji kupcu iz zasebnega sektorja. Da bi organ za reševanje izključil obveznost ali razred obveznosti iz reševanja s sredstvi upnikov, bi morala biti ohranjena vrednost zadostna, da bi (lahko) izboljšala položaj neizključenih upnikov v primerjavi z njihovim položajem v primeru, če se zadevne obveznosti ne izključijo iz reševanja s sredstvi upnikov. Zato lahko organi za reševanje izključijo obveznosti iz reševanja s sredstvi upnikov v skladu s členom 44(3)(d) Direktive 2014/59/EU, kadar imajo drugi upniki več koristi od izključitve, kot je njihov prispevek h kritju izgub in dokapitalizaciji, če ne pride do izključitve. To se lahko na primer zgodi, kadar je ohranjeno vrednost mogoče jasno opredeliti na podlagi ustreznega povečanja plačila, ki ga plača kupec iz zasebnega sektorja.

| (27) | V okviru ocenjevanja možnih koristi v smislu ohranitve vrednosti izključitve iz reševanja s sredstvi upnikov, člen 36(16) in člen 49(5) Direktive 2014/59/EU pooblaščata Komisijo, da sprejme regulativne tehnične standarde v zvezi z vrednotenjem za namene reševanja ter v zvezi z vrednotenjem izvedenih finančnih instrumentov. Odvisno od uporabljene metodologije se lahko pri predčasnem prenehanju izvedenih finančnih instrumentov ugotovijo dodatne izgube, ki presegajo potencial zadevne obveznosti za reševanje s sredstvi upnikov, kar povzroči dodatne izgube, ki lahko povečajo obremenitev reševanja s sredstvi upnikov za druge upnike institucije v postopku reševanja. Dodatne izgube lahko nastanejo tudi zaradi nadomestitvenih stroškov, ki jih imajo nasprotne stranke, ali stroškov, ki jih ima institucija v postopku reševanja za ponovno vzpostavitev zavarovanj, ki so ostala odprta in se ne odražajo v vrednosti izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se posluje. V takšnih okoliščinah bi moral organ za reševanje oceniti, ali bi to zmanjšanje vrednosti pomenilo, da bi bile izgube, ki jih prevzamejo neizključeni upniki, višje, kot bi bile, če bi bila zadevna obveznost izključena iz reševanja s sredstvi upnikov. Popolnoma špekulativna pričakovanja morebitnega povečanja vrednosti se ne morejo uporabiti kot podlaga za izključitev – |
| --- | --- |

(27)

V okviru ocenjevanja možnih koristi v smislu ohranitve vrednosti izključitve iz reševanja s sredstvi upnikov, člen 36(16) in člen 49(5) Direktive 2014/59/EU pooblaščata Komisijo, da sprejme regulativne tehnične standarde v zvezi z vrednotenjem za namene reševanja ter v zvezi z vrednotenjem izvedenih finančnih instrumentov. Odvisno od uporabljene metodologije se lahko pri predčasnem prenehanju izvedenih finančnih instrumentov ugotovijo dodatne izgube, ki presegajo potencial zadevne obveznosti za reševanje s sredstvi upnikov, kar povzroči dodatne izgube, ki lahko povečajo obremenitev reševanja s sredstvi upnikov za druge upnike institucije v postopku reševanja. Dodatne izgube lahko nastanejo tudi zaradi nadomestitvenih stroškov, ki jih imajo nasprotne stranke, ali stroškov, ki jih ima institucija v postopku reševanja za ponovno vzpostavitev zavarovanj, ki so ostala odprta in se ne odražajo v vrednosti izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se posluje. V takšnih okoliščinah bi moral organ za reševanje oceniti, ali bi to zmanjšanje vrednosti pomenilo, da bi bile izgube, ki jih prevzamejo neizključeni upniki, višje, kot bi bile, če bi bila zadevna obveznost izključena iz reševanja s sredstvi upnikov. Popolnoma špekulativna pričakovanja morebitnega povečanja vrednosti se ne morejo uporabiti kot podlaga za izključitev –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina

1.   Ta uredba določa pravila, ki dodatno opredeljujejo izjemne okoliščine iz člena 44(3) Direktive 2014/59/EU, v katerih lahko organ za reševanje, kadar se uporabi instrument za reševanje s sredstvi upnikov, določene obveznosti izključi ali delno izključi iz uporabe pooblastil za odpis in konverzijo.

2.   Določbe te uredbe uporabljata organ za reševanje, ki ga imenuje država članica v skladu s členom 3 Direktive 2014/59/EU, in Enotni odbor za reševanje v okviru svojih nalog in pristojnosti iz Uredbe (EU) šti. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

Člen 2

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za subjekte iz člena 1(1)(a) do (e) Direktive 2014/59/EU.

Člen 3

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 Direktive 2014/59/EU. Za namene te uredbe se uporabljajo tudi naslednje opredelitve:

| (1) | „neposredno širjenje negativnih vplivov“ pomeni situacijo, v kateri neposredne izgube nasprotnih strank institucije v postopku reševanja, ki nastanejo zaradi odpisa obveznosti institucije, povzročijo neizpolnjevanje obveznosti ali verjetno neizpolnjevanje obveznosti teh nasprotnih strank v bližnji prihodnosti; |
| --- | --- |

(1)

„neposredno širjenje negativnih vplivov“ pomeni situacijo, v kateri neposredne izgube nasprotnih strank institucije v postopku reševanja, ki nastanejo zaradi odpisa obveznosti institucije, povzročijo neizpolnjevanje obveznosti ali verjetno neizpolnjevanje obveznosti teh nasprotnih strank v bližnji prihodnosti;

| (2) | „posredno širjenje negativnih vplivov“ pomeni situacijo, v kateri odpis ali konverzija obveznosti institucije povzroči negativen odziv udeležencev na trgu, ki povzroči resno motnjo finančnega sistema, ki lahko škoduje realnemu gospodarstvu. |
| --- | --- |

(2)

„posredno širjenje negativnih vplivov“ pomeni situacijo, v kateri odpis ali konverzija obveznosti institucije povzroči negativen odziv udeležencev na trgu, ki povzroči resno motnjo finančnega sistema, ki lahko škoduje realnemu gospodarstvu.

Člen 4

Skupne določbe

1.   Organi za reševanje ne izključijo obveznosti ali razreda obveznosti iz reševanja s sredstvi upnikov, razen če se te uvrščajo na seznam obveznosti iz člena 44(2) Direktive 2014/59/EU.

2.   Odločitev organa za reševanje za izključitev obveznosti ali razreda obveznosti iz uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov v skladu s členom 44(3) Direktive 2014/59/EU temelji na analizi posameznega primera institucije v postopku reševanja in ni samodejna.

3.   Organ za reševanje pri preučevanju možnosti za izključitev v skladu s členom 44(3) Direktive 2014/59/EU in preden v celoti izključi obveznost ali razred obveznosti iz reševanja s sredstvi upnikov naprej preuči možnost za delno izključitev obveznosti, tako da, kje je mogoče, omeji obseg odpisa.

4.   Pri odločanju, ali je treba obveznost izključiti v skladu s členom 44(3) Direktive 2014/59/EU, organ za reševanje oceni, ali so pogoji iz navedenega člena izpolnjeni v trenutku, ko se za institucijo uporabi instrument za reševanje s sredstvi upnikov. Ta ocena ne vpliva na obveznost organa za reševanje, da upošteva načrt reševanja iz člena 87 Direktive 2014/59/EU.

5.   Odločitev za izključitev obveznosti ali razreda obveznosti iz uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov v skladu s členom 44(3) Direktive 2014/59/EU temelji na vsaj enem cilju reševanja, ki so opisani v členu 31(2) navedene direktive.

6.   Odločitev za izključitev ali delno izključitev obveznosti ali razreda obveznosti iz uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov v skladu s členom 44(3) Direktive 2014/59/EU, ki bi pomenila uporabo sredstev iz sklada za reševanje, je treba ustrezno utemeljiti ob upoštevanju potrebe po smotrnosti, kot zahtevajo okoliščine, ki so značilne za zadevni primer.

7.   Kadar organ za reševanje meni, da bi obveznost ali razred obveznosti verodostojno in izvedljivo prispeval h kritju izgub in dokapitalizaciji ter da zadevne obveznosti ne bi izpolnjevale zahtev za izključitev iz člena 44(3), organ za reševanje utemelji vse spodaj navedene dejavnike, če se odloči za izključitev ali delno izključitev obveznosti ali razreda obveznosti v skladu s členom 44(3), kar bi vključevalo prenos izgub na sklad za reševanje:

| (a) | izjemne okoliščine, ki se razlikujejo od okoliščin v trenutku načrtovanja reševanja, tako da morajo biti te obveznosti izključene iz reševanja s sredstvi upnikov v času sprejetja ukrepa za reševanje; |
| --- | --- |

(a)

izjemne okoliščine, ki se razlikujejo od okoliščin v trenutku načrtovanja reševanja, tako da morajo biti te obveznosti izključene iz reševanja s sredstvi upnikov v času sprejetja ukrepa za reševanje;

| (b) | zakaj potrebe po izključitvi in zlasti izjemnih okoliščin, ki vodijo do izključitve, ni bilo mogoče predvideti med načrtovanjem reševanja; |
| --- | --- |

(b)

zakaj potrebe po izključitvi in zlasti izjemnih okoliščin, ki vodijo do izključitve, ni bilo mogoče predvideti med načrtovanjem reševanja;

| (c) | če je bila potreba po izključitvi predvidena v načrtu reševanja, kako je organ za reševanje obravnaval to potrebo, da bi preprečil, da ta ovira rešljivost. |
| --- | --- |

(c)

če je bila potreba po izključitvi predvidena v načrtu reševanja, kako je organ za reševanje obravnaval to potrebo, da bi preprečil, da ta ovira rešljivost.

8.   Pri odločanju za izključitev ali delno izključitev obveznosti ali razreda obveznosti v skladu s členom 44(3)(a) Direktive 2014/59/EU organ za reševanje v primeru, če bi izključitev vključevala prenos izgub na sklad za reševanje, obrazloži tudi:

| (a) | kako/ali so zahteve iz členov 5 in 6 te uredbe izpolnjene; ter |
| --- | --- |

(a)

kako/ali so zahteve iz členov 5 in 6 te uredbe izpolnjene; ter

| (b) | zakaj potrebe po izključitvi ni bilo mogoče obravnavati z ustrezno metodo vrednotenja v skladu s členom 36 Direktive 2014/59/EU. |
| --- | --- |

(b)

zakaj potrebe po izključitvi ni bilo mogoče obravnavati z ustrezno metodo vrednotenja v skladu s členom 36 Direktive 2014/59/EU.

9.   Pri odločanju za izključitev ali delno izključitev obveznosti ali razreda obveznosti za ohranitev kontinuitete kritičnih funkcij in glavnih poslovnih področij v skladu s členom 44(3)(b) Direktive 2014/59/EU organ za reševanje v primeru, če bi izključitev vključevala prenos izgub na sklad za reševanje, obrazloži tudi:

| (a) | kako/ali so zahteve iz člena 7 te uredbe izpolnjene; |
| --- | --- |

(a)

kako/ali so zahteve iz člena 7 te uredbe izpolnjene;

| (b) | zakaj so obveznosti, ki se bodo izključile, pomembnejše za kontinuiteto jasno opredeljenih kritičnih funkcij ali glavnih poslovnih področij kot obveznosti, ki se ne bodo izključile. |
| --- | --- |

(b)

zakaj so obveznosti, ki se bodo izključile, pomembnejše za kontinuiteto jasno opredeljenih kritičnih funkcij ali glavnih poslovnih področij kot obveznosti, ki se ne bodo izključile.

10.   Kadar organ za reševanje izključi ali delno izključi obveznost ali razred obveznosti, da bi preprečil obsežno širjenje negativnih vplivov v skladu s členom 44(3)(c) Direktive 2014/59/EU, v primeru, če bi izključitev vključevala prenos izgub na sklad za reševanje, obrazloži tudi:

| (a) | kako/ali so zahteve iz člena 8 te uredbe izpolnjene; |
| --- | --- |

(a)

kako/ali so zahteve iz člena 8 te uredbe izpolnjene;

| (b) | razloge, zakaj je bolj verjetno, da bi izključene obveznosti obsežno širile negativne vplive, kot je opisano v členu 44(3)(c) Direktive 2014/59/EU, kot obveznosti, ki niso izključene. |
| --- | --- |

(b)

razloge, zakaj je bolj verjetno, da bi izključene obveznosti obsežno širile negativne vplive, kot je opisano v členu 44(3)(c) Direktive 2014/59/EU, kot obveznosti, ki niso izključene.

11.   Kadar organ za reševanje izključi ali delno izključi obveznost ali razred obveznosti v skladu s členom 44(3)(d) Direktive 2014/59/EU, v primeru, če bi izključitev vključevala prenos izgub na sklad za reševanje, obrazloži tudi, kako/ali so zahteve iz člena 9 te uredbe izpolnjene.

Člen 5

Izključitev zaradi nezmožnosti reševanja s sredstvi upnikov v skladu s členom 44 (3)(a) Direktive 2014/59/EU

1.   Organi za reševanje lahko obveznost ali razred obveznosti iz uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov izključijo le, če takšno reševanje kljub trudi organa za reševanje zaradi ovir ni mogoče.

2.   Organi za reševanje v zvezi z odstavkom 1 zlasti izpolnijo naslednje zahteve, preden sprejmejo odločitev glede izključitve iz navedenega odstavka:

| (a) | obveznost organa za reševanje, da pripravi načrt reševanja, opis postopkov za zagotavljanje razpoložljivosti informacij, ki se zahtevajo za vrednotenje v skladu s členoma 36 in 49 Direktive 2014/59/EU, v ustreznem roku; |
| --- | --- |

(a)

obveznost organa za reševanje, da pripravi načrt reševanja, opis postopkov za zagotavljanje razpoložljivosti informacij, ki se zahtevajo za vrednotenje v skladu s členoma 36 in 49 Direktive 2014/59/EU, v ustreznem roku;

| (b) | obveznost organa za reševanje, da obravnava vse ovire za rešljivost institucije, vključno z okoliščinami, ki vodijo do morebitne izključitve in ki jih je mogoče predvideti pri načrtovanju reševanja, če te morebitne izključitve postanejo ovire za rešljivost. |
| --- | --- |

(b)

obveznost organa za reševanje, da obravnava vse ovire za rešljivost institucije, vključno z okoliščinami, ki vodijo do morebitne izključitve in ki jih je mogoče predvideti pri načrtovanju reševanja, če te morebitne izključitve postanejo ovire za rešljivost.

Člen 6

Razumni čas

1.   Med prizadevanjem za izključitev obveznosti ali razreda obveznosti iz reševanja s sredstvi upnikov iz člena 44(3)(a) Direktive 2014/59/EU ter za opredelitev, kaj pomeni „razumni čas“, organ za reševanje določi naslednje:

| (a) | kdaj je treba dokončno določiti znesek odpisa; |
| --- | --- |

(a)

kdaj je treba dokončno določiti znesek odpisa;

| (b) | do kdaj je treba opraviti vse naloge, ki so potrebne za reševanje teh obveznosti s sredstvi upnikov, da so izpolnjeni cilji reševanja, pri čemer se upošteva položaj v času sprejetja ukrepa za reševanje. |
| --- | --- |

(b)

do kdaj je treba opraviti vse naloge, ki so potrebne za reševanje teh obveznosti s sredstvi upnikov, da so izpolnjeni cilji reševanja, pri čemer se upošteva položaj v času sprejetja ukrepa za reševanje.

2.   Pri določanju zahtev iz odstavka 1 organi za reševanje ocenijo naslednje:

| (a) | potrebo po objavi odločitve o reševanju s sredstvi upnikov in določitvi zneska za reševanje s sredstvi upnikov ter njegove dokončne razporeditve med različne razrede upnikov; |
| --- | --- |

(a)

potrebo po objavi odločitve o reševanju s sredstvi upnikov in določitvi zneska za reševanje s sredstvi upnikov ter njegove dokončne razporeditve med različne razrede upnikov;

| (b) | posledice zamude pri sprejemanju tovrstnih odločitev na zaupanje trga, morebitni odzivi trga, kot so likvidnostni odlivi, ter učinkovitost ukrepa za reševanje ob upoštevanju naslednjega:






  (i) | ali so udeleženci na trgu seznanjeni s težavami institucije in tveganjem za njen propad; |
| --- | --- | --- |

(b)

posledice zamude pri sprejemanju tovrstnih odločitev na zaupanje trga, morebitni odzivi trga, kot so likvidnostni odlivi, ter učinkovitost ukrepa za reševanje ob upoštevanju naslednjega:

(i)

ali so udeleženci na trgu seznanjeni s težavami institucije in tveganjem za njen propad;

| (ii) | prepoznavnost posledic težav ali morebitnega propada institucije za udeležence na trgu; |
| --- | --- |

(ii)

prepoznavnost posledic težav ali morebitnega propada institucije za udeležence na trgu;

| (c) | obratovalni čas trgov, če lahko ti vplivajo na kontinuiteto kritičnih funkcij in učinke širjenja negativnih vplivov; |
| --- | --- |

(c)

obratovalni čas trgov, če lahko ti vplivajo na kontinuiteto kritičnih funkcij in učinke širjenja negativnih vplivov;

| (d) | referenčne datum(-e) za izpolnitev kapitalskih zahtev; |
| --- | --- |

(d)

referenčne datum(-e) za izpolnitev kapitalskih zahtev;

| (e) | roke zapadlosti plačil institucije in zapadlosti zadevnih obveznosti. |
| --- | --- |

(e)

roke zapadlosti plačil institucije in zapadlosti zadevnih obveznosti.

Člen 7

Izključitev zaradi ohranitve nekaterih kritičnih funkcij in glavnih poslovnih področij v skladu s členom 44(3)(b) Direktive 2014/59/EU

1.   Organi za reševanje lahko izključijo obveznosti ali razred obveznosti ker so nujne in sorazmerne za ohranitev nekaterih kritičnih funkcij, kadar menijo, da je zadevna obveznost ali razred obveznosti povezan s kritično funkcijo ter se za kontinuiteto te kritične funkcije zadevne obveznosti ali razreda obveznosti ne bi smelo reševati s sredstvi upnikov, kadar so izpolnjeni naslednji elementi:

| (a) | reševanje obveznosti ali razreda obveznosti s sredstvi upnikov bi ogrozilo funkcijo zaradi razpoložljivosti financiranja ali odvisnosti od nasprotnih strank, kot so nasprotne stranke pri zavarovanju, od infrastrukture ali ponudnikov storitev instituciji, katerim se lahko prepreči nadaljevanje transakcij z institucijo po reševanju s sredstvi upnikov oziroma ki ne želijo več nadaljevati takšnih transakcij; |
| --- | --- |

(a)

reševanje obveznosti ali razreda obveznosti s sredstvi upnikov bi ogrozilo funkcijo zaradi razpoložljivosti financiranja ali odvisnosti od nasprotnih strank, kot so nasprotne stranke pri zavarovanju, od infrastrukture ali ponudnikov storitev instituciji, katerim se lahko prepreči nadaljevanje transakcij z institucijo po reševanju s sredstvi upnikov oziroma ki ne želijo več nadaljevati takšnih transakcij;

| (b) | zadevna kritična funkcija je storitev, ki jo institucija zagotavlja tretjim strankam in je odvisna od nemotenega izvajanja obveznosti. |
| --- | --- |

(b)

zadevna kritična funkcija je storitev, ki jo institucija zagotavlja tretjim strankam in je odvisna od nemotenega izvajanja obveznosti.

2.   Organi za reševanje lahko izključijo le obveznosti, ki so potrebne za namene upravljanja tveganja (zavarovanje pred tveganjem) v okviru kritičnih funkcij, kadar sta izpolnjena oba spodnja pogoja:

| (a) | upravljanje tveganja (zavarovanje pred tveganjem) je priznano v bonitetne namene in je bistveno za ohranjanje operacij, povezanih s kritičnimi funkcijami; |
| --- | --- |

(a)

upravljanje tveganja (zavarovanje pred tveganjem) je priznano v bonitetne namene in je bistveno za ohranjanje operacij, povezanih s kritičnimi funkcijami;

| (b) | institucija ne bi mogla nadomestiti prenehanega ukrepa za upravljanje s tveganji pod razumnimi pogoji in v času, ki je potreben za ohranitev kritičnih funkcij. |
| --- | --- |

(b)

institucija ne bi mogla nadomestiti prenehanega ukrepa za upravljanje s tveganji pod razumnimi pogoji in v času, ki je potreben za ohranitev kritičnih funkcij.

3.   Organi za reševanje lahko izključijo le obveznosti za namene ohranjanja razmerja financiranja, kadar sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | organ za reševanje ocenjuje, da je financiranje bistveno za ohranjanje kritične funkcije; |
| --- | --- |

(a)

organ za reševanje ocenjuje, da je financiranje bistveno za ohranjanje kritične funkcije;

| (b) | v skladu s členom 6 te uredbe institucija ne bi mogla nadomestiti financiranja v času, ki je potreben za ohranitev kritične funkcije. |
| --- | --- |

(b)

v skladu s členom 6 te uredbe institucija ne bi mogla nadomestiti financiranja v času, ki je potreben za ohranitev kritične funkcije.

4.   Organi za reševanje ne izključijo obveznosti ali razreda obveznosti zgolj na podlagi česarkoli od spodaj naštetega:

| (a) | njihove zapadlosti; |
| --- | --- |

(a)

njihove zapadlosti;

| (b) | pričakovanega povečanja stroškov financiranja, ki ne ogroža kontinuitete kritične funkcije; |
| --- | --- |

(b)

pričakovanega povečanja stroškov financiranja, ki ne ogroža kontinuitete kritične funkcije;

| (c) | pričakovanega prihodnjega morebitnega dobička. |
| --- | --- |

(c)

pričakovanega prihodnjega morebitnega dobička.

5.   Organi za reševanje lahko izključijo obveznosti ali razred obveznosti na podlagi dejstva, da so nujne in sorazmerne za ohranitev glavnega poslovnega področja, kadar je izključitev obveznosti kritičnega pomena, da institucija v postopku reševanja ostane sposobna nadaljevati ključne dejavnosti, storitve in transakcije, ter za dosego ciljev reševanja iz točk (a) in (b) člena 31(2) Direktive 2014/59/EU.

Člen 8

Izključitev zaradi izogibanja obsežnemu širjenju negativnih vplivov v skladu s členom 44(3)(c) Direktive 2014/59/EU

1.   Organ za reševanje bi moral pri preučevanju možnosti za izključitev na podlagi tveganja neposrednega širjenja negativnih vplivov v skladu s členom 44(3)(c) Direktive 2014/59/EU po najboljših možnostih oceniti medsebojno povezanost institucije v postopku reševanja z njenimi nasprotnimi strankami.

Ocena iz prvega pododstavka vključuje vse naslednje točke:

| (a) | upoštevanje izpostavljenosti zadevnim nasprotnim strankam v zvezi s tveganjem, da bi reševanje takšnih izpostavljenosti s sredstvi upnikov povzročilo posredne propade; |
| --- | --- |

(a)

upoštevanje izpostavljenosti zadevnim nasprotnim strankam v zvezi s tveganjem, da bi reševanje takšnih izpostavljenosti s sredstvi upnikov povzročilo posredne propade;

| (b) | sistemska pomembnost nasprotnih strank, ki so v nevarnosti, da propadejo, zlasti za druge udeležence finančnega trga in ponudnike infrastrukture finančnih trgov. |
| --- | --- |

(b)

sistemska pomembnost nasprotnih strank, ki so v nevarnosti, da propadejo, zlasti za druge udeležence finančnega trga in ponudnike infrastrukture finančnih trgov.

2.   Organ za reševanje pri preučevanju možnosti za izključitev na podlagi tveganja posrednega širjenja negativnih vplivov v skladu s členom 44(3)(c) Direktive 2014/59/EU po najboljših možnostih oceni potrebo po in sorazmernost izključitve na podlagi več kazalnikov, povezanih s cilji. Kazalniki, ki so lahko povezani z zadevo, so naslednji:

| (a) | število, velikost in medsebojna povezanost institucij s podobnimi značilnostmi, kot jih ima institucija v postopku reševanja, če bi to lahko povzročilo razširjeno pomanjkanje zaupanja v bančni sektor ali širši finančni sistem; |
| --- | --- |

(a)

število, velikost in medsebojna povezanost institucij s podobnimi značilnostmi, kot jih ima institucija v postopku reševanja, če bi to lahko povzročilo razširjeno pomanjkanje zaupanja v bančni sektor ali širši finančni sistem;

| (b) | število fizičnih oseb, na katere posredno ali neposredno vpliva reševanje s sredstvi upnikov, prepoznavnost in medijska pokritost ukrepov za reševanje, če to pomeni precejšnje tveganje ogrožanja zaupanja javnosti v bančni sistem ali širši finančni sistem; |
| --- | --- |

(b)

število fizičnih oseb, na katere posredno ali neposredno vpliva reševanje s sredstvi upnikov, prepoznavnost in medijska pokritost ukrepov za reševanje, če to pomeni precejšnje tveganje ogrožanja zaupanja javnosti v bančni sistem ali širši finančni sistem;

| (c) | število, velikost in medsebojna povezanost nasprotnih strank, na katere vpliva reševanje s sredstvi upnikov, vključno z udeleženci na trgu iz nebančnega sektorja in pomembnostjo kritičnih funkcij, ki jih opravljajo te nasprotne stranke; |
| --- | --- |

(c)

število, velikost in medsebojna povezanost nasprotnih strank, na katere vpliva reševanje s sredstvi upnikov, vključno z udeleženci na trgu iz nebančnega sektorja in pomembnostjo kritičnih funkcij, ki jih opravljajo te nasprotne stranke;

| (d) | možnost nasprotnih strank, da dostopajo do drugih ponudnikov storitev za funkcije, ki so bile ocenjene kot nadomestljive, in sicer za vsak primer posebej; |
| --- | --- |

(d)

možnost nasprotnih strank, da dostopajo do drugih ponudnikov storitev za funkcije, ki so bile ocenjene kot nadomestljive, in sicer za vsak primer posebej;

| (e) | ali bi precejšnje število nasprotnih strank umaknilo financiranje ali prenehalo opravljati transakcije z drugimi institucijami po reševanju s sredstvi upnikov, oziroma ali bi trgi prenehali pravilno delovati zaradi reševanja takšnih udeležencev trga s sredstvi upnikov, zlasti v primeru splošne izgube zaupanja v trge ali panike; |
| --- | --- |

(e)

ali bi precejšnje število nasprotnih strank umaknilo financiranje ali prenehalo opravljati transakcije z drugimi institucijami po reševanju s sredstvi upnikov, oziroma ali bi trgi prenehali pravilno delovati zaradi reševanja takšnih udeležencev trga s sredstvi upnikov, zlasti v primeru splošne izgube zaupanja v trge ali panike;

| (f) | razširjena prekinitev kratkoročnega financiranja ali umik vlog v visokih zneskih; |
| --- | --- |

(f)

razširjena prekinitev kratkoročnega financiranja ali umik vlog v visokih zneskih;

| (g) | število, velikost ali pomembnost institucij, ki bi lahko izpolnjevale pogoje za zgodnje posredovanje ali izpolnjujejo pogoje za propad oziroma je zanje verjetno, da bodo propadle, v skladu s členom 32(4) Direktive 2014/59/EU; |
| --- | --- |

(g)

število, velikost ali pomembnost institucij, ki bi lahko izpolnjevale pogoje za zgodnje posredovanje ali izpolnjujejo pogoje za propad oziroma je zanje verjetno, da bodo propadle, v skladu s členom 32(4) Direktive 2014/59/EU;

| (h) | tveganje obsežnega prenehanja kritičnih funkcij ali znatnega povišanja cen za opravljanje takšnih funkcij (kot se kaže iz sprememb tržnih pogojev za takšne funkcije ali njihovo razpoložljivost), ali pričakovanja nasprotnih strank in drugih udeležencev na trgu; |
| --- | --- |

(h)

tveganje obsežnega prenehanja kritičnih funkcij ali znatnega povišanja cen za opravljanje takšnih funkcij (kot se kaže iz sprememb tržnih pogojev za takšne funkcije ali njihovo razpoložljivost), ali pričakovanja nasprotnih strank in drugih udeležencev na trgu;

| (i) | razširjen precejšen padec cen delnic institucij ali cen sredstev v lasti institucij, zlasti kadar lahko vplivajo na kapital institucij; |
| --- | --- |

(i)

razširjen precejšen padec cen delnic institucij ali cen sredstev v lasti institucij, zlasti kadar lahko vplivajo na kapital institucij;

| (j) | splošno in razširjeno precejšnje zmanjšanje kratkoročnega in srednjeročnega financiranja, ki je na voljo institucijam; |
| --- | --- |

(j)

splošno in razširjeno precejšnje zmanjšanje kratkoročnega in srednjeročnega financiranja, ki je na voljo institucijam;

| (k) | znatno poslabšanje delovanja trga medbančnega financiranja, kar se kaže s precejšnjim povišanjem zahtev po kritju in zmanjšanjem zavarovanja s premoženjem, ki je na voljo institucijam; |
| --- | --- |

(k)

znatno poslabšanje delovanja trga medbančnega financiranja, kar se kaže s precejšnjim povišanjem zahtev po kritju in zmanjšanjem zavarovanja s premoženjem, ki je na voljo institucijam;

| (l) | razširjena in precejšnja povišanja cen zavarovanja za neizpolnitev kreditnih obveznosti ali padec bonitetnih ocen institucij ali drugih udeležencev na trgu, ki so pomembni za finančno stanje institucij. |
| --- | --- |

(l)

razširjena in precejšnja povišanja cen zavarovanja za neizpolnitev kreditnih obveznosti ali padec bonitetnih ocen institucij ali drugih udeležencev na trgu, ki so pomembni za finančno stanje institucij.

Člen 9

Izključitev zaradi preprečevanja zmanjšanja vrednosti v skladu s členom 44(3)(d) Direktive 2014/59/EU

1.   Organi za reševanje lahko izključijo obveznost ali razred obveznosti iz reševanja s sredstvi upnikov, kadar bi takšna izključitev preprečila zmanjšanje vrednosti, tako da bi bili imetniki neizključenih obveznosti v boljšem položaju, kot bi bili, če bi se zadevne obveznosti reševale s sredstvi upnikov.

2.   Organi za reševanje pri ocenjevanju, ali je pogoj iz odstavka 1 izpolnjen, primerjajo in ovrednotijo posledice za vse upnike, ki bi jih imela morebitno reševanje s sredstvi upnikov in odsotnost takšnega reševanja, in sicer v skladu s členom 36(16) in členom 49(5) Direktive 2014/59/EU.

Člen 10

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. februarja 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 173, 12.6.2014, str. 190.

1

(2)  Uredba (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (UL L 225, 30.7.2014, str.1).

2

---

| 1.6.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/21

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/861

z dne 18. februarja 2016

o popravku Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 528/2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za ne-delta tveganja, povezana z opcijami, pri standardiziranem pristopu za tržna tveganja in o popravku Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 604/2014 o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede regulativnih tehničnih standardov v zvezi s kvalitativnimi in ustreznimi kvantitativnimi merili za opredelitev kategorij zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucij

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (1) ter zlasti člena 94(2) Direktive,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (2) in zlasti tretjega pododstavka člena 329(3), tretjega pododstavka člena 352(6) in tretjega pododstavka člena 358(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 329(3), tretji pododstavek člena 352(6) in tretji pododstavek člena 358(4) Uredbe (EU) št. 575/2013 določajo, da Evropski bančni organ (v nadaljnjem besedilu: EBA) pripravi različne metode za upoštevanje drugih tveganj, razen delta tveganja, v kapitalskih zahtevah institucij na način, ki je sorazmeren z obsegom ter zapletenostjo dejavnosti institucij na področju opcij in nakupnih bonov. Zato je EBA s tem v zvezi pripravila osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Komisija podprla in sprejela v Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 528/2014 (3). |
| --- | --- |

(1)

Člen 329(3), tretji pododstavek člena 352(6) in tretji pododstavek člena 358(4) Uredbe (EU) št. 575/2013 določajo, da Evropski bančni organ (v nadaljnjem besedilu: EBA) pripravi različne metode za upoštevanje drugih tveganj, razen delta tveganja, v kapitalskih zahtevah institucij na način, ki je sorazmeren z obsegom ter zapletenostjo dejavnosti institucij na področju opcij in nakupnih bonov. Zato je EBA s tem v zvezi pripravila osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Komisija podprla in sprejela v Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 528/2014 (3).

| (2) | Okvir za bonitetni nadzor, ki je bil vzpostavljen z Direktivo 2013/36/EU, zahteva, da morajo vse institucije opredeliti vse zaposlene, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucij. V skladu s členom 94(2) Direktive 2013/36/EU je EBA s tem v zvezi pripravila osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Komisija podprla in sprejela v Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 604/2014 (4). |
| --- | --- |

(2)

Okvir za bonitetni nadzor, ki je bil vzpostavljen z Direktivo 2013/36/EU, zahteva, da morajo vse institucije opredeliti vse zaposlene, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucij. V skladu s členom 94(2) Direktive 2013/36/EU je EBA s tem v zvezi pripravila osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Komisija podprla in sprejela v Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 604/2014 (4).

| (3) | V Delegirani uredbi (EU) št. 528/2014 in Delegirani uredbi (EU) št. 604/2014 je prišlo do nekaterih napak, ki jih je treba popraviti. |
| --- | --- |

(3)

V Delegirani uredbi (EU) št. 528/2014 in Delegirani uredbi (EU) št. 604/2014 je prišlo do nekaterih napak, ki jih je treba popraviti.

| (4) | Poenostavljeni pristop iz Delegirane uredbe (EU) št. 528/2014 bi moral biti na voljo samo za institucije, ki kupujejo izključno opcije in nakupne bone, vendar ne bi smele biti obvezane k uporabi tega pristopa. Zato je primerno, da se popravi ubeseditev člena 2 Delegirane uredbe (EU) št. 528/2014, ki te institucije obvezuje, da uporabljajo poenostavljeni pristop, drugim institucijam pa ne preprečuje njegove uporabe. |
| --- | --- |

(4)

Poenostavljeni pristop iz Delegirane uredbe (EU) št. 528/2014 bi moral biti na voljo samo za institucije, ki kupujejo izključno opcije in nakupne bone, vendar ne bi smele biti obvezane k uporabi tega pristopa. Zato je primerno, da se popravi ubeseditev člena 2 Delegirane uredbe (EU) št. 528/2014, ki te institucije obvezuje, da uporabljajo poenostavljeni pristop, drugim institucijam pa ne preprečuje njegove uporabe.

| (5) | Člen 4(1)(c) Delegirane uredbe (EU) št. 604/2014 bi bilo treba ustrezno spremeniti, da se vsi člani osebja, ki po skupnih prejemkih spadajo v isti plačilni razred kot višje vodstvo ali prevzemniki tveganj, opredelijo kot „pomembni nosilci tveganja“, tj. tisti, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucij. |
| --- | --- |

(5)

Člen 4(1)(c) Delegirane uredbe (EU) št. 604/2014 bi bilo treba ustrezno spremeniti, da se vsi člani osebja, ki po skupnih prejemkih spadajo v isti plačilni razred kot višje vodstvo ali prevzemniki tveganj, opredelijo kot „pomembni nosilci tveganja“, tj. tisti, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucij.

| (6) | Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je EBA predložila Komisiji. |
| --- | --- |

(6)

Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je EBA predložila Komisiji.

| (7) | EBA je opravila odprta javna posvetovanja o prvotnih osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih ta uredba popravlja, analizirala potencialne povezane stroške in koristi ter prosila za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (5). |
| --- | --- |

(7)

EBA je opravila odprta javna posvetovanja o prvotnih osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih ta uredba popravlja, analizirala potencialne povezane stroške in koristi ter prosila za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (5).

| (8) | Da se zagotovi čimprejšnja pravilna uporaba regulativnih tehničnih standardov, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(8)

Da se zagotovi čimprejšnja pravilna uporaba regulativnih tehničnih standardov, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Popravek Delegirane uredbe (EU) št. 528/2014

Člen 2 Delegirane uredbe (EU) št. 528/2014 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 2

Samo institucije, ki kupujejo izključno opcije in nakupne bone, lahko uporabljajo poenostavljeni pristop.“

Člen 2

Popravek Delegirane uredbe (EU) št. 604/2014

V členu 4(1) Delegirane uredbe (EU) št. 604/2014 se točka (c) nadomesti z naslednjim:

| „(c) | celotni dodeljeni prejemki zaposlenemu v preteklem poslovnem letu so enaki ali večji od najnižjih celotnih prejemkov, dodeljenih v navedenem poslovnem letu članu višjega vodstva ali zaposlenemu, ki izpolnjuje katero koli merilo iz točk 1, 5, 6, 8, 11, 12, 13 ali 14 člena 3“. |
| --- | --- |

„(c)

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. februarja 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 176, 27.6.2013, str. 338.

1

(2)  
  UL L 176, 27.6.2013, str. 1.

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 528/2014 z dne 12. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za ne-delta tveganja, povezana z opcijami, pri standardiziranem pristopu za tržna tveganja (UL L 148, 20.5.2014, str. 29).

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 604/2014 z dne 4. marca 2014 o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede regulativnih tehničnih standardov v zvezi s kvalitativnimi in ustreznimi kvantitativnimi merili za opredelitev kategorij zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucij (UL L 167, 6.6.2014, str. 30).

4

(5)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

5

---

| 1.6.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/24

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/862

z dne 31. maja 2016

o zavrnitvi odobritve zdravstvene trditve na živilih, razen tistih, ki se nanašajo na zmanjšanje tveganja za nastanek bolezni ter na razvoj in zdravje otrok

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1924/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih (1) ter zlasti člena 18(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo (ES) št. 1924/2006 so zdravstvene trditve na živilih prepovedane, razen če jih Komisija v skladu z navedeno uredbo odobri in uvrsti na seznam dovoljenih trditev. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo (ES) št. 1924/2006 so zdravstvene trditve na živilih prepovedane, razen če jih Komisija v skladu z navedeno uredbo odobri in uvrsti na seznam dovoljenih trditev.

| (2) | Uredba (ES) št. 1924/2006 določa tudi, da lahko nosilci živilske dejavnosti vloge za odobritev zdravstvenih trditev predložijo pristojnemu nacionalnemu organu države članice. Pristojni nacionalni organ pošlje veljavne vloge v vednost Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) za pripravo znanstvene ocene ter Komisiji in državam članicam. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 1924/2006 določa tudi, da lahko nosilci živilske dejavnosti vloge za odobritev zdravstvenih trditev predložijo pristojnemu nacionalnemu organu države članice. Pristojni nacionalni organ pošlje veljavne vloge v vednost Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) za pripravo znanstvene ocene ter Komisiji in državam članicam.

| (3) | Komisija sprejme odločitev o odobritvi zdravstvenih trditev ob upoštevanju mnenja Agencije. V nekaterih primerih znanstvena ocena tveganja sama ne more zagotoviti vseh informacij, na katerih bi morala temeljiti odločitev o obvladovanju tveganja, temveč bi bilo treba upoštevati druge zakonite dejavnike, ki so pomembni za obravnavano zadevo. |
| --- | --- |

(3)

Komisija sprejme odločitev o odobritvi zdravstvenih trditev ob upoštevanju mnenja Agencije. V nekaterih primerih znanstvena ocena tveganja sama ne more zagotoviti vseh informacij, na katerih bi morala temeljiti odločitev o obvladovanju tveganja, temveč bi bilo treba upoštevati druge zakonite dejavnike, ki so pomembni za obravnavano zadevo.

| (4) | Družba Oy Karl Fazer AB je v skladu s členom 13(5) Uredbe (ES) št. 1924/2006 vložila vlogo, Agencija pa je morala pripraviti mnenje o zdravstveni trditvi v zvezi z rženim kruhom iz kislega testa z visoko vsebnostjo vlaknin in zmanjšanjem postprandialnega glikemičnega odziva (vprašanje št. EFSA-Q-2014-00012 (2)). Vložnik je predlagal naslednjo trditev: „Uživanje rženega kruha iz kislega testa z visoko vsebnostjo vlaknin prispeva k zmanjšanju glikemičnega odziva skupaj s šibkejšim inzulinskim odzivom po obroku.“ Vložnik je na zahtevo Agencije obrazložil, da bi bilo treba v zvezi s zahtevano trditvijo rženi kruh iz kisle moke z visoko vsebnostjo vlaknin primerjati z glukozo. |
| --- | --- |

(4)

Družba Oy Karl Fazer AB je v skladu s členom 13(5) Uredbe (ES) št. 1924/2006 vložila vlogo, Agencija pa je morala pripraviti mnenje o zdravstveni trditvi v zvezi z rženim kruhom iz kislega testa z visoko vsebnostjo vlaknin in zmanjšanjem postprandialnega glikemičnega odziva (vprašanje št. EFSA-Q-2014-00012 (2)). Vložnik je predlagal naslednjo trditev: „Uživanje rženega kruha iz kislega testa z visoko vsebnostjo vlaknin prispeva k zmanjšanju glikemičnega odziva skupaj s šibkejšim inzulinskim odzivom po obroku.“ Vložnik je na zahtevo Agencije obrazložil, da bi bilo treba v zvezi s zahtevano trditvijo rženi kruh iz kisle moke z visoko vsebnostjo vlaknin primerjati z glukozo.

| (5) | Komisija in države članice so 8. oktobra 2014 prejele znanstveno mnenje Agencije, ki je na podlagi predloženih podatkov ugotovila, da je vzročno-posledična povezava med uživanjem katerega koli živila in zmanjšanjem postprandialnega glikemičnega odziva v primerjavi z glukozo utemeljena. |
| --- | --- |

(5)

Komisija in države članice so 8. oktobra 2014 prejele znanstveno mnenje Agencije, ki je na podlagi predloženih podatkov ugotovila, da je vzročno-posledična povezava med uživanjem katerega koli živila in zmanjšanjem postprandialnega glikemičnega odziva v primerjavi z glukozo utemeljena.

| (6) | Zdravstvene trditve je treba v skladu s členom 6(1) in členom 13(1) Uredbe (ES) št. 1924/2006 utemeljiti s splošno sprejetimi znanstvenimi dokazi. Odobritev se lahko upravičeno zadrži tudi pri pozitivni znanstveni oceni Agencije, če trditve ne izpolnjujejo drugih splošnih in posebnih zahtev iz Uredbe (ES) št. 1924/2006. Agencija je v svojem znanstvenem mnenju navedla, da pri testiranju primerljivih količin razpoložljivih ogljikovih hidratov iz različnih živil, ki vsebujejo ogljikove hidrate, skoraj vsako živilo, ki vsebuje ogljikove hidrate, sproži šibkejši postprandialni glikemični odziv v primerjavi z odzivom, ki ga sproži uživanje glukoze. Poleg tega je navedla, da bi živila, ki vsebujejo majhne količine ogljikovih hidratov ali razpoložljivih ogljikovih hidratov ne vsebujejo, prav tako sprožila šibkejši postprandialni glikemični odziv v primerjavi z glukozo. |
| --- | --- |

(6)

Zdravstvene trditve je treba v skladu s členom 6(1) in členom 13(1) Uredbe (ES) št. 1924/2006 utemeljiti s splošno sprejetimi znanstvenimi dokazi. Odobritev se lahko upravičeno zadrži tudi pri pozitivni znanstveni oceni Agencije, če trditve ne izpolnjujejo drugih splošnih in posebnih zahtev iz Uredbe (ES) št. 1924/2006. Agencija je v svojem znanstvenem mnenju navedla, da pri testiranju primerljivih količin razpoložljivih ogljikovih hidratov iz različnih živil, ki vsebujejo ogljikove hidrate, skoraj vsako živilo, ki vsebuje ogljikove hidrate, sproži šibkejši postprandialni glikemični odziv v primerjavi z odzivom, ki ga sproži uživanje glukoze. Poleg tega je navedla, da bi živila, ki vsebujejo majhne količine ogljikovih hidratov ali razpoložljivih ogljikovih hidratov ne vsebujejo, prav tako sprožila šibkejši postprandialni glikemični odziv v primerjavi z glukozo.

| (7) | V Uredbi (ES) št. 1924/2006 je „trditev“ opredeljena kot vsako sporočilo ali predstavitev, s katero se navaja, domneva ali namiguje, da ima živilo posebne lastnosti. S trditvijo glede vpliva rženega kruha iz kisle moke z visoko vsebnostjo vlaknin na postprandialni glikemični odziv bi se domnevalo, da ima rženi kruh iz kisle moke z visoko vsebnostjo vlaknin posebne lastnosti glede zmanjšanja postprandialnega glikemičnega odziva v primerjavi z glukozo, medtem ko imajo dejansko skoraj vsa živila takšen učinek. Točka (a) drugega odstavka člena 3 Uredbe (ES) št. 1924/2006 določa, da uporaba zdravstvene trditve ne sme biti zavajajoča. Trditev, s katero se domneva, da določeno živilo vsebuje nekatere koristne lastnosti, čeprav imajo dejansko skoraj vsa živila takšne lastnosti, bi bila zavajajoča. |
| --- | --- |

(7)

V Uredbi (ES) št. 1924/2006 je „trditev“ opredeljena kot vsako sporočilo ali predstavitev, s katero se navaja, domneva ali namiguje, da ima živilo posebne lastnosti. S trditvijo glede vpliva rženega kruha iz kisle moke z visoko vsebnostjo vlaknin na postprandialni glikemični odziv bi se domnevalo, da ima rženi kruh iz kisle moke z visoko vsebnostjo vlaknin posebne lastnosti glede zmanjšanja postprandialnega glikemičnega odziva v primerjavi z glukozo, medtem ko imajo dejansko skoraj vsa živila takšen učinek. Točka (a) drugega odstavka člena 3 Uredbe (ES) št. 1924/2006 določa, da uporaba zdravstvene trditve ne sme biti zavajajoča. Trditev, s katero se domneva, da določeno živilo vsebuje nekatere koristne lastnosti, čeprav imajo dejansko skoraj vsa živila takšne lastnosti, bi bila zavajajoča.

| (8) | Glede na zgoraj navedeno trditev o uživanju rženega kruha iz kisle moke z visoko vsebnostjo vlaknin in zmanjšanju postprandialnega glikemičnega odziva ne izpolnjuje zahteve iz Uredbe (ES) št. 1924/2006 in se je zato ne bi smelo vključiti na seznam dovoljenih zdravstvenih trditev. |
| --- | --- |

(8)

Glede na zgoraj navedeno trditev o uživanju rženega kruha iz kisle moke z visoko vsebnostjo vlaknin in zmanjšanju postprandialnega glikemičnega odziva ne izpolnjuje zahteve iz Uredbe (ES) št. 1924/2006 in se je zato ne bi smelo vključiti na seznam dovoljenih zdravstvenih trditev.

| (9) | Pri določanju ukrepov iz te uredbe so bile upoštevane pripombe, ki jih je vložnik poslal Komisiji v skladu s členom 16(6) Uredbe (ES) št. 1924/2006. |
| --- | --- |

(9)

Pri določanju ukrepov iz te uredbe so bile upoštevane pripombe, ki jih je vložnik poslal Komisiji v skladu s členom 16(6) Uredbe (ES) št. 1924/2006.

| (10) | Opravljeno je bilo posvetovanje z državami članicami – |
| --- | --- |

(10)

Opravljeno je bilo posvetovanje z državami članicami –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Zdravstvena trditev iz Priloge k tej uredbi se ne uvrsti na seznam dovoljenih trditev Unije v skladu s členom 13(3) Uredbe (ES) št. 1924/2006.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. maja 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 404, 30.12.2006, str. 9.

1

(2)  
  EFSA Journal 2014;12(10):3837.

2

EFSA Journal

---

PRILOGA

Zavrnjena zdravstvena trditev

| Vloga – ustrezne določbe Uredbe (ES) št. 1924/2006 | Hranilo, snov, živilo ali kategorija živil | Trditev | Referenčno mnenje Evropske agencije za varnost hrane |
| --- | --- | --- | --- |
| Zdravstvena trditev po členu 13(5), ki je utemeljena na novih znanstvenih dokazih in/ali vključuje zahtevo za zakonsko zaščito podatkov | Rženi kruh iz kisle moke z visoko vsebnostjo vlaknin | Šibkejši postprandialni glikemični odziv v primerjavi z glukozo | Q-2014-00012 |

Vloga – ustrezne določbe Uredbe (ES) št. 1924/2006

Hranilo, snov, živilo ali kategorija živil

Trditev

Referenčno mnenje Evropske agencije za varnost hrane

Zdravstvena trditev po členu 13(5), ki je utemeljena na novih znanstvenih dokazih in/ali vključuje zahtevo za zakonsko zaščito podatkov

Rženi kruh iz kisle moke z visoko vsebnostjo vlaknin

Šibkejši postprandialni glikemični odziv v primerjavi z glukozo

Q-2014-00012

---

| 1.6.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/27

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/863

z dne 31. maja 2016

o spremembi prilog VII in VIII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), kar se tiče jedkosti za kožo/draženja kože, hudih poškodb oči/draženja oči in akutne strupenosti

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (1) ter zlasti člena 13(2) in člena 131 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 13(2) Uredbe (ES) št. 1907/2006 določa, da se testne metode za pridobitev informacij o intrinzičnih lastnostih snovi, ki se zahtevajo v skladu z navedeno uredbo, redno pregledujejo in izboljšujejo, da se zmanjša število testiranj na vretenčarjih in število udeleženih živali. Ko postanejo na voljo ustrezne potrjene testne metode, je treba, če je ustrezno, spremeniti Uredbo Komisije (ES) št. 440/2008 (2) in priloge k Uredbi (ES) št. 1907/2006, da se nadomestijo, omejijo ali izboljšajo testiranja na živalih. Upoštevati bi bilo treba načela zamenjave, zmanjšanja in izboljšanja iz Direktive 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3). |
| --- | --- |

(1)

Člen 13(2) Uredbe (ES) št. 1907/2006 določa, da se testne metode za pridobitev informacij o intrinzičnih lastnostih snovi, ki se zahtevajo v skladu z navedeno uredbo, redno pregledujejo in izboljšujejo, da se zmanjša število testiranj na vretenčarjih in število udeleženih živali. Ko postanejo na voljo ustrezne potrjene testne metode, je treba, če je ustrezno, spremeniti Uredbo Komisije (ES) št. 440/2008 (2) in priloge k Uredbi (ES) št. 1907/2006, da se nadomestijo, omejijo ali izboljšajo testiranja na živalih. Upoštevati bi bilo treba načela zamenjave, zmanjšanja in izboljšanja iz Direktive 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3).

| (2) | Uredba (ES) št. 1907/2006 določa zahteve za registracijo snovi, ki se proizvedejo ali uvozijo v Unijo kot take, v zmeseh ali izdelkih. Registracijski zavezanci morajo za izpolnitev registracijskih zahtev navesti podatke, ki se zahtevajo v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006, kakor je ustrezno. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 1907/2006 določa zahteve za registracijo snovi, ki se proizvedejo ali uvozijo v Unijo kot take, v zmeseh ali izdelkih. Registracijski zavezanci morajo za izpolnitev registracijskih zahtev navesti podatke, ki se zahtevajo v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006, kakor je ustrezno.

| (3) | Na podlagi Uredbe (ES) št. 1907/2006 so za pridobitev informacij o draženju kože in draženju oči iz točk 8.1 in 8.2 Priloge VIII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 potrebne študije in vivo. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi Uredbe (ES) št. 1907/2006 so za pridobitev informacij o draženju kože in draženju oči iz točk 8.1 in 8.2 Priloge VIII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 potrebne študije in vivo.

| (4) | V zadnjih letih je bil dosežen precejšen znanstveni napredek pri razvoju alternativnih testnih metod za jedkost za kožo/draženje kože in hude poškodbe oči/draženje oči. Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) se je na mednarodni ravni dogovorila o smernicah za alternativne testne metode, ki so bile vključene v Uredbo (ES) št. 440/2008. |
| --- | --- |

(4)

V zadnjih letih je bil dosežen precejšen znanstveni napredek pri razvoju alternativnih testnih metod za jedkost za kožo/draženje kože in hude poškodbe oči/draženje oči. Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) se je na mednarodni ravni dogovorila o smernicah za alternativne testne metode, ki so bile vključene v Uredbo (ES) št. 440/2008.

| (5) | Kar se tiče jedkosti za kožo/draženja kože, je v večini primerov možno ustrezne informacije za razvrščanje in oceno tveganja snovi pridobiti izključno na podlagi študij in vitro. Sklepa se lahko na podlagi enega testa in vitro, če rezultat omogoči takojšnjo zanesljivo odločitev o razvrstitvi oziroma nerazvrstitvi, ali iz kombinacije dveh testov in vitro, enega za draženje kože in drugega za jedkost za kožo. Študije in vivo se lahko še vedno zahtevajo v nekaterih izjemnih primerih za snovi, ki so proizvedene ali uvožene v količini 10 ton ali več, npr. kadar za testirano snov ne velja področje uporabe testnih metod in vitro ali kadar na podlagi celovitega sklopa testov in vitro ni mogoče dobiti prepričljivih rezultatov. |
| --- | --- |

(5)

Kar se tiče jedkosti za kožo/draženja kože, je v večini primerov možno ustrezne informacije za razvrščanje in oceno tveganja snovi pridobiti izključno na podlagi študij in vitro. Sklepa se lahko na podlagi enega testa in vitro, če rezultat omogoči takojšnjo zanesljivo odločitev o razvrstitvi oziroma nerazvrstitvi, ali iz kombinacije dveh testov in vitro, enega za draženje kože in drugega za jedkost za kožo. Študije in vivo se lahko še vedno zahtevajo v nekaterih izjemnih primerih za snovi, ki so proizvedene ali uvožene v količini 10 ton ali več, npr. kadar za testirano snov ne velja področje uporabe testnih metod in vitro ali kadar na podlagi celovitega sklopa testov in vitro ni mogoče dobiti prepričljivih rezultatov.

| (6) | Za hude poškodbe oči/draženje oči obstaja sklop testnih metod in vitro, ki bi v številnih primerih zadostovale za pridobitev ustreznih informacij za razvrščanje in oceno tveganja snovi. O takšnem možnem vplivu neke snovi na oči se lahko sklepa na podlagi enega testa, če rezultat omogoča takojšnjo zanesljivo odločitev o razvrstitvi oziroma nerazvrstitvi, ali iz kombinacije dveh ali več testov. Študije in vivo se lahko še vedno zahtevajo v nekaterih primerih za snovi, ki so proizvedene ali uvožene v količini 10 ton ali več, npr. kadar za testirano snov ne velja področje uporabe testnih metod ali kadar na podlagi celovitega sklopa testov in vitro ni mogoče dobiti prepričljivih rezultatov. |
| --- | --- |

(6)

Za hude poškodbe oči/draženje oči obstaja sklop testnih metod in vitro, ki bi v številnih primerih zadostovale za pridobitev ustreznih informacij za razvrščanje in oceno tveganja snovi. O takšnem možnem vplivu neke snovi na oči se lahko sklepa na podlagi enega testa, če rezultat omogoča takojšnjo zanesljivo odločitev o razvrstitvi oziroma nerazvrstitvi, ali iz kombinacije dveh ali več testov. Študije in vivo se lahko še vedno zahtevajo v nekaterih primerih za snovi, ki so proizvedene ali uvožene v količini 10 ton ali več, npr. kadar za testirano snov ne velja področje uporabe testnih metod ali kadar na podlagi celovitega sklopa testov in vitro ni mogoče dobiti prepričljivih rezultatov.

| (7) | Zato bi bilo treba točki 8.1 in 8.2 Priloge VIII spremeniti tako, da bi vsebovali zahtevo po standardnih informacijah za študije in vitro ter hkrati določali pogoje, pod katerimi se še vedno zahteva študija in vivo za draženje kože/jedkost za kožo in hude poškodbe oči/draženje oči. Kljub temu se ustrezne informacije iz obstoječih študij in vivo za draženje kože ali draženje oči še vedno lahko uporabljajo za izpolnjevanje zahtev po informacijah pri kateri koli tonaži. |
| --- | --- |

(7)

Zato bi bilo treba točki 8.1 in 8.2 Priloge VIII spremeniti tako, da bi vsebovali zahtevo po standardnih informacijah za študije in vitro ter hkrati določali pogoje, pod katerimi se še vedno zahteva študija in vivo za draženje kože/jedkost za kožo in hude poškodbe oči/draženje oči. Kljub temu se ustrezne informacije iz obstoječih študij in vivo za draženje kože ali draženje oči še vedno lahko uporabljajo za izpolnjevanje zahtev po informacijah pri kateri koli tonaži.

| (8) | Poleg tega bi bilo treba zahteve po standardnih informacijah in pravila za prilagoditev iz točk 8.1 in 8.2 Priloge VII ter pravila za prilagoditev iz točk 8.1 in 8.2 Priloge VIII pregledati, da se s pravili iz prilog VI in XI in iz uvodnih delov prilog VII in VIII odpravijo odvečni elementi v zvezi s pregledom razpoložljivih podatkov in opustitve študij toksikoloških končnih točk, če je iz razpoložljivih informacij razvidno, da snov izpolnjuje merila za razvrstitev za zadevno toksikološko končno točko, ali da se pojasni želena razlaga v zvezi z opustitvijo študije za snovi, ki so vnetljive pod določenimi pogoji. Pri sklicevanju na razvrstitev snovi bi bilo treba pravila za prilagoditev posodobiti, da bi odražala terminologijo iz Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(8)

Poleg tega bi bilo treba zahteve po standardnih informacijah in pravila za prilagoditev iz točk 8.1 in 8.2 Priloge VII ter pravila za prilagoditev iz točk 8.1 in 8.2 Priloge VIII pregledati, da se s pravili iz prilog VI in XI in iz uvodnih delov prilog VII in VIII odpravijo odvečni elementi v zvezi s pregledom razpoložljivih podatkov in opustitve študij toksikoloških končnih točk, če je iz razpoložljivih informacij razvidno, da snov izpolnjuje merila za razvrstitev za zadevno toksikološko končno točko, ali da se pojasni želena razlaga v zvezi z opustitvijo študije za snovi, ki so vnetljive pod določenimi pogoji. Pri sklicevanju na razvrstitev snovi bi bilo treba pravila za prilagoditev posodobiti, da bi odražala terminologijo iz Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

| (9) | Kar se tiče akutne strupenosti, se poleg testa pri izpostavljenosti z zaužitjem (točka 8.5.1 Priloge VII) v točki 8.5 Priloge VIII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 zahteva, da se standardne informacije za snovi razen plinov zagotovijo za vsaj še en način izpostavljenosti (vdihavanje ali dermalno), odvisno od verjetnega načina izpostavljenosti ljudi. Nedavne znanstvene analize razpoložljivih podatkov iz študij akutne strupenosti in vivo so pokazale, da se lahko za snovi, ki niso toksične pri izpostavljenosti z zaužitjem, z veliko gotovostjo pričakuje, da bodo netoksične tudi pri stiku s kožo. Zato testiranje teh snovi prek stika s kožo ne daje bistvenih informacij za oceno njihove varnosti. Točko 8.5 Priloge VIII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 bi bilo zato treba spremeniti, da bi določala možnost opustitve kožnega testa za takšne snovi. |
| --- | --- |

(9)

Kar se tiče akutne strupenosti, se poleg testa pri izpostavljenosti z zaužitjem (točka 8.5.1 Priloge VII) v točki 8.5 Priloge VIII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 zahteva, da se standardne informacije za snovi razen plinov zagotovijo za vsaj še en način izpostavljenosti (vdihavanje ali dermalno), odvisno od verjetnega načina izpostavljenosti ljudi. Nedavne znanstvene analize razpoložljivih podatkov iz študij akutne strupenosti in vivo so pokazale, da se lahko za snovi, ki niso toksične pri izpostavljenosti z zaužitjem, z veliko gotovostjo pričakuje, da bodo netoksične tudi pri stiku s kožo. Zato testiranje teh snovi prek stika s kožo ne daje bistvenih informacij za oceno njihove varnosti. Točko 8.5 Priloge VIII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 bi bilo zato treba spremeniti, da bi določala možnost opustitve kožnega testa za takšne snovi.

| (10) | ECHA bi morala v sodelovanju z državami članicami in deležniki še naprej razvijati operativne smernice za uporabo testnih metod in možnosti za opustitev zahtev po standardnih informacijah iz te uredbe za namene Uredbe (ES) št. 1907/2006. Pri tem bi morala ECHA v celoti upoštevati delo, opravljeno v OECD ter vseh drugih zadevnih znanstvenih in strokovnih skupinah. |
| --- | --- |

(10)

ECHA bi morala v sodelovanju z državami članicami in deležniki še naprej razvijati operativne smernice za uporabo testnih metod in možnosti za opustitev zahtev po standardnih informacijah iz te uredbe za namene Uredbe (ES) št. 1907/2006. Pri tem bi morala ECHA v celoti upoštevati delo, opravljeno v OECD ter vseh drugih zadevnih znanstvenih in strokovnih skupinah.

| (11) | Uredbo (ES) št. 1907/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(11)

Uredbo (ES) št. 1907/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (12) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 133 Uredbe (ES) št. 1907/2006 – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 133 Uredbe (ES) št. 1907/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prilogi VII in VIII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 se spremenita v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta Uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. maja 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 440/2008 z dne 30. maja 2008 o določitvi testnih metod v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) (UL L 142, 31.5.2008, str. 1).

2

(3)  Direktiva 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene (UL L 276, 20.10.2010, str. 33).

3

(4)  Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (UL L 353, 31.12.2008, str. 1).

4

---

PRILOGA

Prilogi VII in VIII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 se spremenita:

| 1. | Točki 8.1 in 8.2 Priloge VII se nadomestita z naslednjim:












  „8.1 | Jedkost za kožo/draženje kože |
| --- | --- | --- |

1.

Točki 8.1 in 8.2 Priloge VII se nadomestita z naslednjim:

„8.1

Jedkost za kožo/draženje kože

| 8.1 | Študije oziroma študij ni treba izvesti, če:






  — | je snov močna kislina (pH ≤ 2,0) ali baza (pH ≥ 11,5) in razpoložljive informacije kažejo, da bi morala biti razvrščena kot jedka za kožo (kategorije 1), ali |
| --- | --- | --- |

8.1

Študije oziroma študij ni treba izvesti, če:

—

je snov močna kislina (pH ≤ 2,0) ali baza (pH ≥ 11,5) in razpoložljive informacije kažejo, da bi morala biti razvrščena kot jedka za kožo (kategorije 1), ali

| — | je snov samovnetljiva na zraku oziroma v stiku z vodo ali vlago pri sobni temperaturi ali |
| --- | --- |

—

je snov samovnetljiva na zraku oziroma v stiku z vodo ali vlago pri sobni temperaturi ali

| — | je snov razvrščena kot akutno strupena pri stiku s kožo (kategorije 1) ali |
| --- | --- |

—

je snov razvrščena kot akutno strupena pri stiku s kožo (kategorije 1) ali

| — | študija akutne strupenosti pri stiku s kožo ne kaže draženja kože do mejne ravni odmerka (2 000 mg/kg telesne mase). |
| --- | --- |

—

študija akutne strupenosti pri stiku s kožo ne kaže draženja kože do mejne ravni odmerka (2 000 mg/kg telesne mase).

Če je na podlagi rezultatov ene od obeh študij iz točk 8.1.1 ali 8.1.2 možen dokončen sklep o razvrstitvi snovi ali o tem, da draženje kože ni možno, ni treba izvesti druge študije.

| 8.1.1 | Jedkost za kožo, in vitro |
| --- | --- |

8.1.1

Jedkost za kožo, in vitro

| 8.1.2 | Draženje kože, in vitro |
| --- | --- |

8.1.2

Draženje kože, in vitro

| 8.2 | Hude poškodbe oči/draženje oči |
| --- | --- |

8.2

Hude poškodbe oči/draženje oči

| 8.2 | Študije oziroma študij ni treba izvesti, če:






  — | je snov razvrščena kot jedka za kožo, kar pripelje do razvrstitve kot snov, ki povzroča hude poškodbe oči (kategorije 1), ali |
| --- | --- | --- |

8.2

Študije oziroma študij ni treba izvesti, če:

—

je snov razvrščena kot jedka za kožo, kar pripelje do razvrstitve kot snov, ki povzroča hude poškodbe oči (kategorije 1), ali

| — | je snov razvrščena kot snov, ki povzroča draženje kože, in razpoložljive informacije kažejo, da bi morala biti razvrščena kot snov, ki povzroča draženje oči (kategorije 2), ali |
| --- | --- |

—

je snov razvrščena kot snov, ki povzroča draženje kože, in razpoložljive informacije kažejo, da bi morala biti razvrščena kot snov, ki povzroča draženje oči (kategorije 2), ali

| — | je snov močna kislina (pH ≤ 2,0) ali baza (pH ≥ 11,5) in razpoložljive informacije kažejo, da bi morala biti razvrščena kot snov, ki povzroča hude poškodbe oči (kategorije 1), ali |
| --- | --- |

—

je snov močna kislina (pH ≤ 2,0) ali baza (pH ≥ 11,5) in razpoložljive informacije kažejo, da bi morala biti razvrščena kot snov, ki povzroča hude poškodbe oči (kategorije 1), ali

| — | je snov samovnetljiva na zraku oziroma v stiku z vodo ali vlago pri sobni temperaturi. |
| --- | --- |

—

je snov samovnetljiva na zraku oziroma v stiku z vodo ali vlago pri sobni temperaturi.

| 8.2.1 | Hude poškodbe oči/draženje oči, in vitro |
| --- | --- |

8.2.1

Hude poškodbe oči/draženje oči, in vitro

| 8.2.1 | Če na podlagi rezultatov prve študije in vitro ni možen dokončen sklep o razvrstitvi snovi ali o tem, da draženje oči ni možno, se razmisli o drugi(-h) študiji(-jah) in vitro za to končno točko.“ |
| --- | --- |

8.2.1

Če na podlagi rezultatov prve študije in vitro ni možen dokončen sklep o razvrstitvi snovi ali o tem, da draženje oči ni možno, se razmisli o drugi(-h) študiji(-jah) in vitro za to končno točko.“

| 2. | Točki 8.1 in 8.2 Priloge VIII se nadomestita z naslednjim:












  „8.1 | Jedkost za kožo/draženje kože |
| --- | --- | --- |

2.

Točki 8.1 in 8.2 Priloge VIII se nadomestita z naslednjim:

„8.1

Jedkost za kožo/draženje kože

| 8.1 | O študiji in vivo za jedkost za kožo/draženje kože se razmisli samo v primeru, če se študije in vitro iz točk 8.1.1 in 8.1.2 v Prilogi VII ne uporabljajo ali rezultati teh študij niso zadostni za razvrstitev in oceno tveganja.
  Študije ni treba izvesti, če:






  — | je snov močna kislina (pH ≤ 2,0) ali baza (pH ≥ 11,5) ali |
| --- | --- | --- |

8.1

O študiji in vivo za jedkost za kožo/draženje kože se razmisli samo v primeru, če se študije in vitro iz točk 8.1.1 in 8.1.2 v Prilogi VII ne uporabljajo ali rezultati teh študij niso zadostni za razvrstitev in oceno tveganja.

Študije ni treba izvesti, če:

—

je snov močna kislina (pH ≤ 2,0) ali baza (pH ≥ 11,5) ali

| — | je snov samovnetljiva na zraku oziroma v stiku z vodo ali vlago pri sobni temperaturi ali |
| --- | --- |

—

je snov samovnetljiva na zraku oziroma v stiku z vodo ali vlago pri sobni temperaturi ali

| — | je snov razvrščena kot akutno strupena pri stiku s kožo (kategorije 1) ali |
| --- | --- |

—

je snov razvrščena kot akutno strupena pri stiku s kožo (kategorije 1) ali

| — | študija akutne strupenosti pri stiku s kožo ne kaže draženja kože do mejne ravni odmerka (2 000 mg/kg telesne mase). |
| --- | --- |

—

študija akutne strupenosti pri stiku s kožo ne kaže draženja kože do mejne ravni odmerka (2 000 mg/kg telesne mase).

| 8.2 | Hude poškodbe oči/draženje oči |
| --- | --- |

8.2

Hude poškodbe oči/draženje oči

| 8.2 | O študiji in vivo za jedkost za oči/draženje oči se razmisli samo v primeru, če se študija(-e) in vitro iz točke 8.2.1 v Prilogi VII ne uporablja(-jo) ali rezultati te(-h) študij(-e) niso zadostni za razvrstitev in/ali oceno tveganja.
  Študije ni treba izvesti, če:






  — | je snov razvrščena kot jedka za kožo, ali |
| --- | --- | --- |

8.2

O študiji in vivo za jedkost za oči/draženje oči se razmisli samo v primeru, če se študija(-e) in vitro iz točke 8.2.1 v Prilogi VII ne uporablja(-jo) ali rezultati te(-h) študij(-e) niso zadostni za razvrstitev in/ali oceno tveganja.

Študije ni treba izvesti, če:

—

je snov razvrščena kot jedka za kožo, ali

| — | je snov močna kislina (pH ≤ 2,0) ali baza (pH ≥ 11,5), ali |
| --- | --- |

—

je snov močna kislina (pH ≤ 2,0) ali baza (pH ≥ 11,5), ali

| — | je snov samovnetljiva na zraku oziroma v stiku z vodo ali vlago pri sobni temperaturi.“ |
| --- | --- |

—

je snov samovnetljiva na zraku oziroma v stiku z vodo ali vlago pri sobni temperaturi.“

| 3. | Točka 8.5 Priloge VIII se nadomesti z naslednjim:












  „8.5 | Akutna strupenost |
| --- | --- | --- |

3.

Točka 8.5 Priloge VIII se nadomesti z naslednjim:

„8.5

Akutna strupenost

| 8.5 | Študije oziroma študij običajno ni treba izvesti, če:






  — | je snov razvrščena kot jedka za kožo. |
| --- | --- | --- |

8.5

Študije oziroma študij običajno ni treba izvesti, če:

—

je snov razvrščena kot jedka za kožo.

Za snovi razen plinov se informacije iz točk 8.5.2 do 8.5.3 zagotovijo za izpostavljenost pri zaužitju (Priloga VII, 8.5.1) in vsaj še en način izpostavljenosti. Izbira drugega načina bo odvisna od narave snovi in verjetnega načina izpostavljenosti ljudi. Če obstaja le en način izpostavljenosti, je treba zagotoviti informacije zgolj za ta način.

| 8.5.2 | Pri vdihavanju |
| --- | --- |

8.5.2

Pri vdihavanju

| 8.5.2 | Testiranje pri vdihavanju je ustrezno, če je izpostavljenost ljudi pri vdihavanju verjetna ob upoštevanju parnega tlaka snovi in/ali možnosti izpostavljenosti aerosolom, delcem ali kapljicam, ki jih je mogoče vdihniti. |
| --- | --- |

8.5.2

Testiranje pri vdihavanju je ustrezno, če je izpostavljenost ljudi pri vdihavanju verjetna ob upoštevanju parnega tlaka snovi in/ali možnosti izpostavljenosti aerosolom, delcem ali kapljicam, ki jih je mogoče vdihniti.

| 8.5.3 | V stiku s kožo |
| --- | --- |

8.5.3

V stiku s kožo

| 8.5.3 | Testiranje v stiku s kožo je ustrezno, če:






  1. | je vdihavanje snovi malo verjetno in |
| --- | --- | --- |

8.5.3

Testiranje v stiku s kožo je ustrezno, če:

1.

je vdihavanje snovi malo verjetno in

| 2. | je verjeten stik s kožo pri proizvodnji in/ali uporabi in |
| --- | --- |

2.

je verjeten stik s kožo pri proizvodnji in/ali uporabi in

| 3. | fizikalno-kemijske in toksikološke lastnosti kažejo na možnost znatne absorpcije skozi kožo. |
| --- | --- |

3.

fizikalno-kemijske in toksikološke lastnosti kažejo na možnost znatne absorpcije skozi kožo.

Testiranja v stiku s kožo ni treba izvesti, če:

| — | snov ne izpolnjuje meril za razvrstitev kot akutno strupena ali STOT SE z izpostavljenostjo pri zaužitju in |
| --- | --- |

—

snov ne izpolnjuje meril za razvrstitev kot akutno strupena ali STOT SE z izpostavljenostjo pri zaužitju in

| — | pri študijah in vivo z izpostavljenostjo kože niso bili opaženi sistemski učinki (npr. draženje kože, preobčutljivost kože) ali se – v primeru odsotnosti študije in vivo – z izpostavljenostjo pri zaužitju na podlagi pristopov, ki ne temeljijo na preskušanju (npr. navzkrižno branje, študije QSAR), ne pričakujejo nobeni sistemski učinki po izpostavljenosti kože.“ |
| --- | --- |

—

pri študijah in vivo z izpostavljenostjo kože niso bili opaženi sistemski učinki (npr. draženje kože, preobčutljivost kože) ali se – v primeru odsotnosti študije in vivo – z izpostavljenostjo pri zaužitju na podlagi pristopov, ki ne temeljijo na preskušanju (npr. navzkrižno branje, študije QSAR), ne pričakujejo nobeni sistemski učinki po izpostavljenosti kože.“

---

| 1.6.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/32

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/864

z dne 31. maja 2016

o neobnovitvi odobritve aktivne snovi triasulfuron v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 540/2011

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (1) ter zlasti člena 20(1) in člena 78(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Triasulfuron je bil z Direktivo Komisije 2000/66/ES (2) vključen v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (3) kot aktivna snov. |
| --- | --- |

(1)

Triasulfuron je bil z Direktivo Komisije 2000/66/ES (2) vključen v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (3) kot aktivna snov.

| (2) | Aktivne snovi, vključene v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, se štejejo za odobrene v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 in so navedene v delu A Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Aktivne snovi, vključene v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, se štejejo za odobrene v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 in so navedene v delu A Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (4).

| (3) | Odobritev aktivne snovi triasulfuron, kot je določena v delu A Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011, preneha veljati 30. junija 2016. |
| --- | --- |

(3)

Odobritev aktivne snovi triasulfuron, kot je določena v delu A Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011, preneha veljati 30. junija 2016.

| (4) | Zahtevek za obnovitev vključitve triasulfurona v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS je bil predložen v skladu s členom 4 Uredbe Komisije (EU) št. 1141/2010 (5) v roku, določenem v navedenem členu. |
| --- | --- |

(4)

Zahtevek za obnovitev vključitve triasulfurona v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS je bil predložen v skladu s členom 4 Uredbe Komisije (EU) št. 1141/2010 (5) v roku, določenem v navedenem členu.

| (5) | Vložnik je v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. 1141/2010 predložil dopolnilno dokumentacijo. Država članica poročevalka je zahtevek ocenila kot popoln. |
| --- | --- |

(5)

Vložnik je v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. 1141/2010 predložil dopolnilno dokumentacijo. Država članica poročevalka je zahtevek ocenila kot popoln.

| (6) | Država članica poročevalka je pripravila poročilo o oceni obnovitve v posvetovanju z državo članico soporočevalko ter ga 14. oktobra 2013 predložila Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisiji. |
| --- | --- |

(6)

Država članica poročevalka je pripravila poročilo o oceni obnovitve v posvetovanju z državo članico soporočevalko ter ga 14. oktobra 2013 predložila Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisiji.

| (7) | Agencija je poročilo o oceni obnovitve poslala vložniku in državam članicam, da bi predložili pripombe, ter prejete pripombe posredovala Komisiji. Agencija je tudi javnosti zagotovila dostop do povzetka dopolnilne dokumentacije. |
| --- | --- |

(7)

Agencija je poročilo o oceni obnovitve poslala vložniku in državam članicam, da bi predložili pripombe, ter prejete pripombe posredovala Komisiji. Agencija je tudi javnosti zagotovila dostop do povzetka dopolnilne dokumentacije.

| (8) | Agencija je 8. januarja 2015 Komisiji predložila svoj sklep (6) o tem, ali se za triasulfuron lahko pričakuje, da bo izpolnjeval merila za odobritev iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1107/2009. Agencija je ugotovila, da zaradi nepopolne ocene genotoksičnosti triasulfurona in njegove proizvodne nečistote CGA 150829 ni bilo mogoče določiti zdravstvenih toksikoloških referenčnih vrednosti. Posledično ni bilo mogoče izvesti ocene tveganja za potrošnike, izvajalce, delavce in druge navzoče osebe. Poleg tega je Agencija ugotovila, da obstaja velika možnost, da bo v specifičnih geoklimatskih razmerah izpostavljenost podzemnih vod triasulfuronu ali njegovemu talnemu metabolitu CGA 150829 pri ocenjenih reprezentativnih uporabah presegla parametrično mejno vrednost za pitno vodo 0,1 μg/l. Ugotovljeno je bilo tudi visoko tveganje za rastline. |
| --- | --- |

(8)

Agencija je 8. januarja 2015 Komisiji predložila svoj sklep (6) o tem, ali se za triasulfuron lahko pričakuje, da bo izpolnjeval merila za odobritev iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1107/2009. Agencija je ugotovila, da zaradi nepopolne ocene genotoksičnosti triasulfurona in njegove proizvodne nečistote CGA 150829 ni bilo mogoče določiti zdravstvenih toksikoloških referenčnih vrednosti. Posledično ni bilo mogoče izvesti ocene tveganja za potrošnike, izvajalce, delavce in druge navzoče osebe. Poleg tega je Agencija ugotovila, da obstaja velika možnost, da bo v specifičnih geoklimatskih razmerah izpostavljenost podzemnih vod triasulfuronu ali njegovemu talnemu metabolitu CGA 150829 pri ocenjenih reprezentativnih uporabah presegla parametrično mejno vrednost za pitno vodo 0,1 μg/l. Ugotovljeno je bilo tudi visoko tveganje za rastline.

| (9) | Komisija je vložnika pozvala, da predloži pripombe k sklepu Agencije in v skladu s členom 17(1) Uredbe (EU) št. 1141/2010 tudi pripombe k osnutku poročila o pregledu. Vložnik je predložil pripombe, ki so bile natančno pregledane. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je vložnika pozvala, da predloži pripombe k sklepu Agencije in v skladu s členom 17(1) Uredbe (EU) št. 1141/2010 tudi pripombe k osnutku poročila o pregledu. Vložnik je predložil pripombe, ki so bile natančno pregledane.

| (10) | Kljub argumentom, ki jih je predložil vložnik, pomislekov iz uvodne izjave 8 ni bilo mogoče odpraviti. |
| --- | --- |

(10)

Kljub argumentom, ki jih je predložil vložnik, pomislekov iz uvodne izjave 8 ni bilo mogoče odpraviti.

| (11) | Zato ni bilo dokazano, da je mogoče glede na eno ali več reprezentativnih rab vsaj enega fitofarmacevtskega sredstva, ki vsebuje triasulfuron, pričakovati, da so izpolnjena merila za odobritev iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1107/2009. Odobritev aktivne snovi triasulfuron se zato ne bi smela obnoviti. |
| --- | --- |

(11)

Zato ni bilo dokazano, da je mogoče glede na eno ali več reprezentativnih rab vsaj enega fitofarmacevtskega sredstva, ki vsebuje triasulfuron, pričakovati, da so izpolnjena merila za odobritev iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1107/2009. Odobritev aktivne snovi triasulfuron se zato ne bi smela obnoviti.

| (12) | Državam članicam bi bilo treba zagotoviti čas za preklic registracij fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo triasulfuron. |
| --- | --- |

(12)

Državam članicam bi bilo treba zagotoviti čas za preklic registracij fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo triasulfuron.

| (13) | Za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo triasulfuron in za katera države članice odobrijo prehodno obdobje v skladu s členom 46 Uredbe (ES) št. 1107/2009, bi navedeno obdobje moralo poteči najpozneje 30. septembra 2017. |
| --- | --- |

(13)

Za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo triasulfuron in za katera države članice odobrijo prehodno obdobje v skladu s členom 46 Uredbe (ES) št. 1107/2009, bi navedeno obdobje moralo poteči najpozneje 30. septembra 2017.

| (14) | Ta uredba ne vpliva na predložitev ponovnega zahtevka za triasulfuron v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1107/2009. |
| --- | --- |

(14)

Ta uredba ne vpliva na predložitev ponovnega zahtevka za triasulfuron v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1107/2009.

| (15) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(15)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Neobnovitev odobritve aktivne snovi

Odobritev aktivne snovi triasulfuron se ne obnovi.

Člen 2

Prehodni ukrepi

Države članice prekličejo registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo triasulfuron kot aktivno snov, do 30. septembra 2016.

Člen 3

Prehodno obdobje

Morebitno prehodno obdobje, ki ga države članice odobrijo v skladu s členom 46 Uredbe (ES) št. 1107/2009, je čim krajše, izteče pa se najpozneje 30. septembra 2017.

Člen 4

Sprememba Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011

V delu A Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se vrstica 9 za triasulfuron črta.

Člen 5

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati 1. julija 2016.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. maja 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

1

(2)  Direktiva Komisije 2000/66/ES z dne 23. oktobra 2000 o vključitvi aktivne snovi (triasulfuron) v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 276, 28.10.2000, str. 35).

2

(3)  Direktiva Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 230, 19.8.1991, str. 1).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 540/2011 z dne 25. maja 2011 o spremembi izvajanja Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama registriranih aktivnih snovi (UL L 153, 11.6.2011, str. 1).

4

(5)  Uredba Komisije (EU) št. 1141/2010 z dne 7. decembra 2010 o postopku za podaljšanje vključitve druge skupine aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in oblikovanju seznama navedenih snovi (UL L 322, 8.12.2010, str. 10).

5

(6)  EFSA (Evropska agencija za varnost hrane), 2015. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance triasulfuron (Sklep o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo triasulfuron). EFSA Journal 2015;13(1):3958, 78 str. doi:10.2903/j.efsa.2015.3958.

6

EFSA Journal

---

| 1.6.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/35

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/865

z dne 31. maja 2016

o začetku preiskave glede morebitnega izogibanja protidampinškim ukrepom, uvedenim z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/2384 na uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, z uvozom nekoliko spremenjenih nekaterih aluminijastih folij iz Ljudske republike Kitajske, in o uvedbi registracije takega uvoza

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“) in zlasti člena 13(3) in člena 14(5) Uredbe,

potem ko je obvestila države članice,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   ZAHTEVEK

ZAHTEVEK

| (1) | Evropska komisija („Komisija“) je prejela zahtevek v skladu s členom 13(3) in členom 14(5) osnovne uredbe, da razišče morebitno izogibanje protidampinškim ukrepom, uvedenim za nekatere aluminijaste folije s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), z uvozom nekoliko spremenjenih nekaterih aluminijastih folij iz LRK ter da uvede registracijo takega uvoza. |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija („Komisija“) je prejela zahtevek v skladu s členom 13(3) in členom 14(5) osnovne uredbe, da razišče morebitno izogibanje protidampinškim ukrepom, uvedenim za nekatere aluminijaste folije s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), z uvozom nekoliko spremenjenih nekaterih aluminijastih folij iz LRK ter da uvede registracijo takega uvoza.

| (2) | Zahtevek je bil vložen 18. aprila 2015. Vložnik je zahteval anonimnost in to ustrezno utemeljil v zahtevku. Komisija meni, da obstajajo zadostni razlogi za odobritev zaupnosti identitete vložnika. |
| --- | --- |

(2)

Zahtevek je bil vložen 18. aprila 2015. Vložnik je zahteval anonimnost in to ustrezno utemeljil v zahtevku. Komisija meni, da obstajajo zadostni razlogi za odobritev zaupnosti identitete vložnika.

B.   IZDELEK

IZDELEK

| (3) | Zadevni izdelek, ki ga zadeva morebitno izogibanje, je aluminijasta folija debeline najmanj 0,008 mm in največ 0,018 mm, brez podlage, samo valjana, vendar dalje ne obdelana, v zvitkih, širokih do vključno 650 mm in z maso več kot 10 kg, s poreklom iz LRK, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 7607 11 19 (oznaka TARIC 7607111910) („zadevni izdelek“). Za ta izdelek se uporabljajo trenutno veljavni ukrepi. |
| --- | --- |

(3)

Zadevni izdelek, ki ga zadeva morebitno izogibanje, je aluminijasta folija debeline najmanj 0,008 mm in največ 0,018 mm, brez podlage, samo valjana, vendar dalje ne obdelana, v zvitkih, širokih do vključno 650 mm in z maso več kot 10 kg, s poreklom iz LRK, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 7607 11 19 (oznaka TARIC 7607111910) („zadevni izdelek“). Za ta izdelek se uporabljajo trenutno veljavni ukrepi.

| (4) | Izdelek v preiskavi glede morebitnega izogibanja ima enake bistvene lastnosti kot zadevni izdelek, opredeljen v prejšnji uvodni izjavi. Vendar so izdelki lahko žarjeni ali ne ter so ob uvozu predloženi tudi kot:






  — | aluminijasta folija debeline najmanj 0,007 mm in manj kot 0,008 mm, ne glede na širino zvitkov, ali |
| --- | --- | --- |

(4)

Izdelek v preiskavi glede morebitnega izogibanja ima enake bistvene lastnosti kot zadevni izdelek, opredeljen v prejšnji uvodni izjavi. Vendar so izdelki lahko žarjeni ali ne ter so ob uvozu predloženi tudi kot:

—

aluminijasta folija debeline najmanj 0,007 mm in manj kot 0,008 mm, ne glede na širino zvitkov, ali

| — | aluminijasta folija debeline najmanj 0,008 mm in največ 0,018 mm ter v zvitkih s širino več kot 650 mm, ali |
| --- | --- |

—

aluminijasta folija debeline najmanj 0,008 mm in največ 0,018 mm ter v zvitkih s širino več kot 650 mm, ali

| — | aluminijasta folija debeline več kot 0,018 mm in manj kot 0,021 mm, ne glede na širino zvitkov, ali |
| --- | --- |

—

aluminijasta folija debeline več kot 0,018 mm in manj kot 0,021 mm, ne glede na širino zvitkov, ali

| — | aluminijasta folija debeline najmanj 0,021 mm in največ 0,045 mm, kadar je v najmanj dveh plasteh, ne glede na širino zvitkov. |
| --- | --- |

—

aluminijasta folija debeline najmanj 0,021 mm in največ 0,045 mm, kadar je v najmanj dveh plasteh, ne glede na širino zvitkov.

| (5) | Prvi trije zgoraj opisani izdelki se trenutno uvrščajo pod isto oznako KN kot zadevni izdelek, vendar pod različnimi oznakami TARIC (7607111930, 7607111940 in 7607111950). |
| --- | --- |

(5)

Prvi trije zgoraj opisani izdelki se trenutno uvrščajo pod isto oznako KN kot zadevni izdelek, vendar pod različnimi oznakami TARIC (7607111930, 7607111940 in 7607111950).

| (6) | Zadnji zgoraj opisani izdelek se uvršča pod drugo oznako KN kot zadevni izdelek (tj. oznako KN ex 7607 11 90 ter oznaki TARIC 7607119045 in 7607119080). |
| --- | --- |

(6)

Zadnji zgoraj opisani izdelek se uvršča pod drugo oznako KN kot zadevni izdelek (tj. oznako KN ex 7607 11 90 ter oznaki TARIC 7607119045 in 7607119080).

| (7) | Vsi zgoraj opisani izdelki so prav tako s poreklom iz LRK („izdelki v preiskavi“). |
| --- | --- |

(7)

Vsi zgoraj opisani izdelki so prav tako s poreklom iz LRK („izdelki v preiskavi“).

C.   VELJAVNI UKREPI

VELJAVNI UKREPI

| (8) | Trenutno veljavni ukrepi, katerim se domnevno izogiba, so protidampinški ukrepi, uvedeni z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/2384 (2) („obstoječi ukrepi“). |
| --- | --- |

(8)

Trenutno veljavni ukrepi, katerim se domnevno izogiba, so protidampinški ukrepi, uvedeni z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/2384 (2) („obstoječi ukrepi“).

2

D.   RAZLOGI

RAZLOGI

| (9) | Zahtevek vsebuje zadostne dokaze prima facie, da so protidampinški ukrepi, uvedeni za zadevni izdelek, predmet izogibanja s praksami, postopki ali delom, za katere ni zadostnega pojasnila ali gospodarske utemeljitve, razen uvedbe protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(9)

Zahtevek vsebuje zadostne dokaze prima facie, da so protidampinški ukrepi, uvedeni za zadevni izdelek, predmet izogibanja s praksami, postopki ali delom, za katere ni zadostnega pojasnila ali gospodarske utemeljitve, razen uvedbe protidampinške dajatve.

prima facie

| (10) | Predloženi dokazi prima facie so naslednji: |
| --- | --- |

(10)

Predloženi dokazi prima facie so naslednji:

prima facie

| (11) | Na podlagi kitajske izvozne statistike in statističnih podatkov Eurostata o uvozu je vložnik določil gibanje uvoza vsakega nekoliko spremenjenega izdelka v preiskavi za obdobje, ki se je začelo leta 2008 in končalo leta 2015. S primerjavo gibanja uvoza zadevnega izdelka z gibanjem uvoza nekoliko spremenjenih izdelkov v preiskavi je vložnik dokazal močno rast uvoza nekoliko spremenjenega izdelka v preiskavi ter istočasno zmanjšanje uvoza zadevnega izdelka. Zlasti je vložnik pokazal, da je bil obseg uvoza nekoliko spremenjenih izdelkov v preiskavi podoben obsegu uvoza zadevnega izdelka pred sprejetjem prvotnih protidampinških ukrepov z Uredbo Sveta (ES) št. 925/2009 (3). Tako je vložnik dokazal spremembo vzorca trgovanja. |
| --- | --- |

(11)

Na podlagi kitajske izvozne statistike in statističnih podatkov Eurostata o uvozu je vložnik določil gibanje uvoza vsakega nekoliko spremenjenega izdelka v preiskavi za obdobje, ki se je začelo leta 2008 in končalo leta 2015. S primerjavo gibanja uvoza zadevnega izdelka z gibanjem uvoza nekoliko spremenjenih izdelkov v preiskavi je vložnik dokazal močno rast uvoza nekoliko spremenjenega izdelka v preiskavi ter istočasno zmanjšanje uvoza zadevnega izdelka. Zlasti je vložnik pokazal, da je bil obseg uvoza nekoliko spremenjenih izdelkov v preiskavi podoben obsegu uvoza zadevnega izdelka pred sprejetjem prvotnih protidampinških ukrepov z Uredbo Sveta (ES) št. 925/2009 (3). Tako je vložnik dokazal spremembo vzorca trgovanja.

3

| (12) | Poleg tega je vložnik za vsako prakso izogibanja predložil podrobne dokaze o razširjenem obstoju takih praks in da zanje ni vzroka ali gospodarske utemeljitve, razen uvedbe dajatve za tako prakso. |
| --- | --- |

(12)

Poleg tega je vložnik za vsako prakso izogibanja predložil podrobne dokaze o razširjenem obstoju takih praks in da zanje ni vzroka ali gospodarske utemeljitve, razen uvedbe dajatve za tako prakso.

| (13) | Na podlagi razpoložljivih informacij je vložnik dokazal, da so se izvozne cene nekoliko spremenjenih izdelkov v preiskavi s poreklom iz LRK v okviru vsake prakse izogibanja močno nelojalno znižale in prodajale pod cenami industrije Unije. Zato je uvoz nekoliko spremenjenega zadevnega izdelka v preiskavi s poreklom iz LRK slabil popravljalne učinke protidampinških ukrepov v smislu cen in količin. |
| --- | --- |

(13)

Na podlagi razpoložljivih informacij je vložnik dokazal, da so se izvozne cene nekoliko spremenjenih izdelkov v preiskavi s poreklom iz LRK v okviru vsake prakse izogibanja močno nelojalno znižale in prodajale pod cenami industrije Unije. Zato je uvoz nekoliko spremenjenega zadevnega izdelka v preiskavi s poreklom iz LRK slabil popravljalne učinke protidampinških ukrepov v smislu cen in količin.

| (14) | Nazadnje, vložnik je na podlagi informacij, ki so mu v zadostni meri na voljo, določil izračune stopnje dampinga, ki dokazujejo, da nekoliko spremenjeni izdelki v preiskavi v okviru vsake prakse izogibanja vstopijo na trg Unije po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(14)

Nazadnje, vložnik je na podlagi informacij, ki so mu v zadostni meri na voljo, določil izračune stopnje dampinga, ki dokazujejo, da nekoliko spremenjeni izdelki v preiskavi v okviru vsake prakse izogibanja vstopijo na trg Unije po dampinških cenah.

E.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (15) | Glede na navedeno je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi, ki upravičujejo začetek preiskave v skladu s členom 13(3) osnovne uredbe ter uvedbo registracije uvoza izdelkov v preiskavi v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Glede na navedeno je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi, ki upravičujejo začetek preiskave v skladu s členom 13(3) osnovne uredbe ter uvedbo registracije uvoza izdelkov v preiskavi v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe.

(a)   Vprašalniki

Vprašalniki

| (16) | Komisija bo za pridobitev informacij, ki so po njenem mnenju potrebne za preiskavo, poslala vprašalnike znanim izvoznikom/proizvajalcem in znanim združenjem izvoznikov/proizvajalcev v LRK, znanim uvoznikom in znanim združenjem uvoznikov v Uniji ter organom LRK. Informacije se lahko po potrebi zahtevajo tudi od industrije Unije. |
| --- | --- |

(16)

Komisija bo za pridobitev informacij, ki so po njenem mnenju potrebne za preiskavo, poslala vprašalnike znanim izvoznikom/proizvajalcem in znanim združenjem izvoznikov/proizvajalcev v LRK, znanim uvoznikom in znanim združenjem uvoznikov v Uniji ter organom LRK. Informacije se lahko po potrebi zahtevajo tudi od industrije Unije.

| (17) | Vse zainteresirane strani so pozvane, da najpozneje v roku iz člena 3 te uredbe vzpostavijo stik s Komisijo in zahtevajo vprašalnik v roku iz člena 3(1) te uredbe; rok iz člena 3(2) te uredbe namreč velja za vse zainteresirane strani. |
| --- | --- |

(17)

Vse zainteresirane strani so pozvane, da najpozneje v roku iz člena 3 te uredbe vzpostavijo stik s Komisijo in zahtevajo vprašalnik v roku iz člena 3(1) te uredbe; rok iz člena 3(2) te uredbe namreč velja za vse zainteresirane strani.

| (18) | Organi LRK bodo o začetku preiskave uradno obveščeni. |
| --- | --- |

(18)

Organi LRK bodo o začetku preiskave uradno obveščeni.

(b)   Zbiranje informacij in zaslišanja

Zbiranje informacij in zaslišanja

| (19) | Vse zainteresirane strani so pozvane, da pisno izrazijo svoja stališča in predložijo dokaze. Poleg tega lahko Komisija zasliši zainteresirane strani, če te vložijo pisni zahtevek, v katerem navedejo posebne razloge, zaradi katerih bi morale biti zaslišane. |
| --- | --- |

(19)

Vse zainteresirane strani so pozvane, da pisno izrazijo svoja stališča in predložijo dokaze. Poleg tega lahko Komisija zasliši zainteresirane strani, če te vložijo pisni zahtevek, v katerem navedejo posebne razloge, zaradi katerih bi morale biti zaslišane.

(c)   Izvzetje iz registracije uvoza ali iz ukrepov

Izvzetje iz registracije uvoza ali iz ukrepov

| (20) | V skladu s členom 13(4) osnovne uredbe se lahko uvoz izdelkov v preiskavi izvzame iz registracije ali ukrepov, če ta uvoz ne pomeni izogibanja. |
| --- | --- |

(20)

V skladu s členom 13(4) osnovne uredbe se lahko uvoz izdelkov v preiskavi izvzame iz registracije ali ukrepov, če ta uvoz ne pomeni izogibanja.

| (21) | Ker do morebitnega izogibanja lahko prihaja zunaj Unije, se v skladu s členom 13(4) osnovne uredbe lahko odobri izvzetje proizvajalcem izdelkov v preiskavi v LRK, ki lahko dokažejo, da niso povezani (4) z nobenim proizvajalcem, za katerega veljajo ukrepi (5), in za katere se ugotovi, da niso vpleteni v izogibanje, kakor je opredeljeno v členu 13(1) in členu 13(2) osnovne uredbe. Proizvajalci, ki želijo biti izvzeti, morajo predložiti zahtevek z ustreznimi dokazi v roku iz člena 3(3) te uredbe. |
| --- | --- |

(21)

Ker do morebitnega izogibanja lahko prihaja zunaj Unije, se v skladu s členom 13(4) osnovne uredbe lahko odobri izvzetje proizvajalcem izdelkov v preiskavi v LRK, ki lahko dokažejo, da niso povezani (4) z nobenim proizvajalcem, za katerega veljajo ukrepi (5), in za katere se ugotovi, da niso vpleteni v izogibanje, kakor je opredeljeno v členu 13(1) in členu 13(2) osnovne uredbe. Proizvajalci, ki želijo biti izvzeti, morajo predložiti zahtevek z ustreznimi dokazi v roku iz člena 3(3) te uredbe.

4

5

F.   REGISTRACIJA

REGISTRACIJA

| (22) | V skladu s členom 14(5) osnovne uredbe se za uvoz izdelkov v preiskavi uvede registracija, da se od datuma uvedbe registracije takega uvoza lahko v ustreznem znesku obračunajo protidampinške dajatve, če se s preiskavo ugotovi izogibanje. |
| --- | --- |

(22)

V skladu s členom 14(5) osnovne uredbe se za uvoz izdelkov v preiskavi uvede registracija, da se od datuma uvedbe registracije takega uvoza lahko v ustreznem znesku obračunajo protidampinške dajatve, če se s preiskavo ugotovi izogibanje.

G.   ROKI

ROKI

| (23) | Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba določiti roke, znotraj katerih:






  — | se lahko zainteresirane strani javijo Komisiji, pisno predstavijo svoja stališča in predložijo izpolnjene vprašalnike ali kakršne koli druge informacije, ki naj se upoštevajo v preiskavi, |
| --- | --- | --- |

(23)

Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba določiti roke, znotraj katerih:

—

se lahko zainteresirane strani javijo Komisiji, pisno predstavijo svoja stališča in predložijo izpolnjene vprašalnike ali kakršne koli druge informacije, ki naj se upoštevajo v preiskavi,

| — | lahko proizvajalci v Ljudski republiki Kitajski zahtevajo izvzetje iz registracije uvoza ali iz ukrepov, |
| --- | --- |

—

lahko proizvajalci v Ljudski republiki Kitajski zahtevajo izvzetje iz registracije uvoza ali iz ukrepov,

| — | lahko zainteresirane strani pisno zahtevajo zaslišanje pred Komisijo. |
| --- | --- |

—

lahko zainteresirane strani pisno zahtevajo zaslišanje pred Komisijo.

| (24) | Opozoriti je treba, da je uveljavljanje večine procesnih pravic, določenih v osnovni uredbi, odvisno od tega, ali se zainteresirana stran javi v roku iz člena 3 te uredbe. |
| --- | --- |

(24)

Opozoriti je treba, da je uveljavljanje večine procesnih pravic, določenih v osnovni uredbi, odvisno od tega, ali se zainteresirana stran javi v roku iz člena 3 te uredbe.

H.   NESODELOVANJE

NESODELOVANJE

| (25) | Če katera koli zainteresirana stran zavrne dostop do potrebnih informacij, jih ne predloži v predpisanih rokih ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo pozitivne ali negativne ugotovitve. |
| --- | --- |

(25)

Če katera koli zainteresirana stran zavrne dostop do potrebnih informacij, jih ne predloži v predpisanih rokih ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo pozitivne ali negativne ugotovitve.

| (26) | Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stran predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te ne bodo upoštevale, uporabijo pa se lahko razpoložljiva dejstva. |
| --- | --- |

(26)

Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stran predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te ne bodo upoštevale, uporabijo pa se lahko razpoložljiva dejstva.

| (27) | Če zainteresirana stran ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in zato ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, je lahko izid za to stran manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala. |
| --- | --- |

(27)

Če zainteresirana stran ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in zato ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, je lahko izid za to stran manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

| (28) | Če se odgovor ne predloži v računalniški obliki, se to ne šteje za nesodelovanje, če zainteresirana stran dokaže, da bi ji predložitev odgovora v zahtevani obliki povzročila nerazumno dodatno obremenitev ali nerazumne dodatne stroške. Zainteresirana stran mora o tem takoj obvestiti Komisijo. |
| --- | --- |

(28)

Če se odgovor ne predloži v računalniški obliki, se to ne šteje za nesodelovanje, če zainteresirana stran dokaže, da bi ji predložitev odgovora v zahtevani obliki povzročila nerazumno dodatno obremenitev ali nerazumne dodatne stroške. Zainteresirana stran mora o tem takoj obvestiti Komisijo.

I.   ČASOVNI OKVIR PREISKAVE

ČASOVNI OKVIR PREISKAVE

| (29) | Preiskava se v skladu s členom 13(3) osnovne uredbe zaključi v devetih mesecih od datuma začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(29)

Preiskava se v skladu s členom 13(3) osnovne uredbe zaključi v devetih mesecih od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

J.   OBDELAVA OSEBNIH PODATKOV

OBDELAVA OSEBNIH PODATKOV

| (30) | Vsi osebni podatki, zbrani v tej preiskavi, bodo obravnavani v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (6). |
| --- | --- |

(30)

Vsi osebni podatki, zbrani v tej preiskavi, bodo obravnavani v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (6).

6

K.   POOBLAŠČENEC ZA ZASLIŠANJE

POOBLAŠČENEC ZA ZASLIŠANJE

| (31) | Zainteresirane strani lahko zahtevajo posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Pooblaščenec za zaslišanje je posrednik med zainteresiranimi stranmi in preiskovalnimi službami Komisije. Pooblaščenec za zaslišanje obravnava zahtevke za dostop do dokumentacije, nestrinjanja z zaupnostjo podatkov, zahtevke za podaljšanje rokov in zahtevke tretjih oseb za zaslišanje. Pooblaščenec za zaslišanje lahko s posamezno zainteresirano stranjo organizira zaslišanje in nastopi kot posrednik, da se v celoti upoštevajo njene pravice do obrambe. |
| --- | --- |

(31)

Zainteresirane strani lahko zahtevajo posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Pooblaščenec za zaslišanje je posrednik med zainteresiranimi stranmi in preiskovalnimi službami Komisije. Pooblaščenec za zaslišanje obravnava zahtevke za dostop do dokumentacije, nestrinjanja z zaupnostjo podatkov, zahtevke za podaljšanje rokov in zahtevke tretjih oseb za zaslišanje. Pooblaščenec za zaslišanje lahko s posamezno zainteresirano stranjo organizira zaslišanje in nastopi kot posrednik, da se v celoti upoštevajo njene pravice do obrambe.

| (32) | Zahtevek za zaslišanje pri pooblaščencu za zaslišanje je treba vložiti pisno in navesti razloge zanj. Pooblaščenec za zaslišanje ravno tako omogoči vpletenim stranem, da med zaslišanjem predstavijo različna stališča in nasprotne argumente. |
| --- | --- |

(32)

Zahtevek za zaslišanje pri pooblaščencu za zaslišanje je treba vložiti pisno in navesti razloge zanj. Pooblaščenec za zaslišanje ravno tako omogoči vpletenim stranem, da med zaslišanjem predstavijo različna stališča in nasprotne argumente.

| (33) | Dodatne informacije in kontaktni podatki so zainteresiranim stranem na voljo na spletnih straneh pooblaščenca za zaslišanje na spletišču Generalnega direktorata za trgovino: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/ – |
| --- | --- |

(33)

Dodatne informacije in kontaktni podatki so zainteresiranim stranem na voljo na spletnih straneh pooblaščenca za zaslišanje na spletišču Generalnega direktorata za trgovino: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/ –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Preiskava se začne v skladu s členom 13(3) Uredbe (ES) št. 1225/2009, da se ugotovi, ali se z uvozom v Unijo:

| — | aluminijaste folije debeline najmanj 0,007 mm in manj kot 0,008 mm, brez podlage, samo valjane, vendar dalje ne obdelane, v zvitkih, z maso nad 10 kg, ne glede na širino, žarjene ali ne, ali |
| --- | --- |

—

aluminijaste folije debeline najmanj 0,007 mm in manj kot 0,008 mm, brez podlage, samo valjane, vendar dalje ne obdelane, v zvitkih, z maso nad 10 kg, ne glede na širino, žarjene ali ne, ali

| — | aluminijaste folije debeline najmanj 0,008 mm in največ 0,018 mm, brez podlage, samo valjane, vendar dalje ne obdelane, v zvitkih, z maso nad 10 kg in s širino več kot 650 mm, žarjene ali ne, ali |
| --- | --- |

—

aluminijaste folije debeline najmanj 0,008 mm in največ 0,018 mm, brez podlage, samo valjane, vendar dalje ne obdelane, v zvitkih, z maso nad 10 kg in s širino več kot 650 mm, žarjene ali ne, ali

| — | aluminijaste folije debeline več kot 0,018 mm in manj kot 0,021 mm, brez podlage, samo valjane, vendar dalje ne obdelane, v zvitkih, z maso nad 10 kg, ne glede na širino, žarjene ali ne, ali |
| --- | --- |

—

aluminijaste folije debeline več kot 0,018 mm in manj kot 0,021 mm, brez podlage, samo valjane, vendar dalje ne obdelane, v zvitkih, z maso nad 10 kg, ne glede na širino, žarjene ali ne, ali

| — | aluminijaste folije debeline najmanj 0,021 mm in največ 0,045 mm, brez podlage, samo valjane, vendar dalje ne obdelane, v zvitkih, z maso nad 10 kg, ne glede na širino, žarjene ali ne, kadar je v najmanj dveh plasteh, |
| --- | --- |

—

aluminijaste folije debeline najmanj 0,021 mm in največ 0,045 mm, brez podlage, samo valjane, vendar dalje ne obdelane, v zvitkih, z maso nad 10 kg, ne glede na širino, žarjene ali ne, kadar je v najmanj dveh plasteh,

s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7607 11 19 (oznake TARIC 7607111930, 7607111940 in 7607111950) in ex 7607 11 90 (oznaki TARIC 7607119045 in 7607119080), izogiba ukrepom, uvedenim z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/2384.

Člen 2

Carinski organi v skladu s členom 13(3) in členom 14(5) Uredbe (ES) št. 1225/2009 sprejmejo ustrezne ukrepe za registracijo uvoza, opredeljenega v členu 1 te uredbe, v Unijo.

Obveznost registracije preneha devet mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

Komisija lahko z uredbo odredi carinskim organom, da ustavijo registracijo uvoza v Unijo za izdelke tistih proizvajalcev, ki so zaprosili za izvzetje iz registracije in za katere se ugotovi, da izpolnjujejo pogoje za odobritev izvzetja.

Člen 3

1.   Za vprašalnike je treba zaprositi pri Komisiji v 15 dneh od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

2.   Če zainteresirane strani želijo, da se v preiskavi upoštevajo njihova stališča, se morajo javiti Komisiji, pisno predstaviti svoja stališča in predložiti izpolnjene vprašalnike ali kakršne koli druge informacije v 37 dneh od datuma začetka veljavnosti te uredbe, če ni določeno drugače.

3.   Proizvajalci iz Ljudske republike Kitajske, ki zahtevajo izvzetje iz registracije uvoza ali iz ukrepov, morajo predložiti zahtevek z ustreznimi dokazi v istem 37-dnevnem roku.

4.   Zainteresirane strani lahko v istem 37-dnevnem roku zaprosijo tudi za zaslišanje pred Komisijo.

5.   Za informacije, ki se predložijo Komisiji za namene preiskav trgovinske zaščite, ni mogoče uveljavljati avtorskih pravic. Preden zainteresirane strani Komisiji predložijo informacije in/ali podatke, za katere veljajo avtorske pravice tretje osebe, morajo imetnika avtorskih pravic zaprositi za posebno dovoljenje, s katerim ta Komisiji izrecno dovoljuje (a) uporabo informacij in podatkov za namen tega postopka trgovinske zaščite in (b) zagotovitev informacij in/ali podatkov zainteresiranim stranem v tej preiskavi v obliki, ki jim omogoča, da uveljavljajo svojo pravico do obrambe.

6.   Vsa pisna stališča, vključno z informacijami, ki jih zahteva ta uredba, izpolnjenimi vprašalniki in korespondenco, ki jih zainteresirane strani predložijo kot zaupne, se označijo z „Limited“ (7).

7.   Če zainteresirane strani predložijo informacije z oznako „Limited“, jim morajo v skladu s členom 19(2) osnovne uredbe priložiti nezaupni povzetek in ga označiti s „For inspection by interested parties“. Ti povzetki morajo biti dovolj podrobni, da zajamejo bistvo zaupnih informacij. Če zainteresirana stran zaupnim informacijam ne priloži nezaupnega povzetka v predpisani obliki in z zahtevano kakovostjo, take informacije morda ne bodo upoštevane.

8.   Zainteresirane strani so pozvane, da po elektronski pošti pošljejo vsa stališča in zahtevke, vključno s skeniranimi kopijami pooblastil in potrdil, razen obsežnih odgovorov, ki se predložijo na CD-ROM-u ali DVD-ju osebno ali s priporočeno pošto. Zainteresirane strani se z uporabo elektronske pošte strinjajo s pravili, ki veljajo za elektronsko pošiljanje, kot so navedena v dokumentu „KORESPONDENCA Z EVROPSKO KOMISIJO V ZADEVAH GLEDE TRGOVINSKE ZAŠČITE“, ki je objavljen na spletišču Generalnega direktorata za trgovino: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Zainteresirane strani morajo v sporočilu navesti svoje ime, naslov, telefonsko številko in veljaven elektronski naslov ter zagotoviti, da je navedeni elektronski naslov poslovni elektronski naslov podjetja, ki deluje in se uporablja vsak dan. Komisija bo po prejemu kontaktnih podatkov z zainteresiranimi stranmi komunicirala zgolj po elektronski pošti, razen če te izrecno zaprosijo za prejemanje vseh dokumentov Komisije po drugi poti ali če vrsta dokumenta zahteva uporabo priporočene pošte. Zainteresirane strani lahko nadaljnja pravila in informacije v zvezi s korespondenco s Komisijo, vključno z veljavnimi načeli za predložitev stališč po elektronski pošti, najdejo v zgoraj navedenih navodilih za komuniciranje z zainteresiranimi stranmi.

Naslov Komisije za korespondenco:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-naslov: TRADE-AC-ALU-FOIL@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: CHAR 04/039

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov: TRADE-AC-ALU-FOIL@ec.europa.eu

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. maja 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2384 z dne 17. decembra 2015 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in zaključku postopka za uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Brazilije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (UL L 332, 18.12.2015, str. 63).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 925/2009 z dne 24. Septembra 2009 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Armenije, Brazilije in Ljudske republike Kitajske (UL L 262, 6.10.2009, str. 1).

3

(4)  V skladu s členom 127 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 558) se osebi štejeta za povezani, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev: (a) ena od njiju je član vodstva ali uprave podjetja druge; (b) pravno nastopata kot družbenika; (c) sta delodajalec in delojemalec; (d) tretja oseba neposredno ali posredno poseduje, nadzoruje ali ima v lasti 5 % ali več deležev z glasovalno pravico ali delnic obeh oseb; (e) ena od njiju neposredno ali posredno nadzira drugo; (f) obe neposredno ali posredno nadzira tretja oseba; (g) skupaj neposredno ali posredno nadzirata tretjo osebo; ali (h) sta člana iste družine. V skladu s členom 5(4) Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1) pomeni „oseba“ fizično in pravno osebo ter katero koli združenje oseb, ki ni pravna oseba, vendar mu je v okviru prava Unije ali nacionalnega prava priznana sposobnost opravljanja pravnih dejanj.

4

(5)  Tudi če so proizvajalci v prej navedenem smislu povezani z družbami, za katere veljajo ukrepi za uvoz s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, se izvzetje lahko odobri, če ni dokazov, da je bil odnos z družbami, za katere veljajo prvotni ukrepi, vzpostavljen ali uporabljen za izogibanje prvotnim ukrepom.

5

(6)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

6

(7)  Dokument z oznako „
  Limited
  “ se šteje za zaupnega v skladu s členom 19 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (UL L 343, 22.12.2009, str. 51) in členom 6 Sporazuma STO o izvajanju člena VI GATT 1994 (Protidampinški sporazum). Poleg tega je dokument zaščiten v skladu s členom 4 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

7

Limited

---

| 1.6.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/42 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/42

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/866

z dne 31. maja 2016

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. maja 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 428,2 |
| MA | 98,3 |
| TR | 62,1 |
| ZZ | 196,2 |
| 0707 00 05 | TR | 99,6 |
| ZZ | 99,6 |
| 0709 93 10 | TR | 159,6 |
| ZZ | 159,6 |
| 0805 50 10 | AR | 174,2 |
| TR | 143,1 |
| ZA | 190,8 |
| ZZ | 169,4 |
| 0808 10 80 | AR | 111,7 |
| BR | 106,4 |
| CL | 134,0 |
| CN | 90,2 |
| NZ | 141,8 |
| PE | 106,8 |
| US | 192,9 |
| ZA | 115,7 |
| ZZ | 124,9 |
| 0809 29 00 | TR | 614,6 |
| US | 870,3 |
| ZZ | 742,5 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

428,2

MA

98,3

TR

62,1

ZZ

196,2

0707 00 05

TR

99,6

ZZ

99,6

0709 93 10

TR

159,6

ZZ

159,6

0805 50 10

AR

174,2

TR

143,1

ZA

190,8

ZZ

169,4

0808 10 80

AR

111,7

BR

106,4

CL

134,0

CN

90,2

NZ

141,8

PE

106,8

US

192,9

ZA

115,7

ZZ

124,9

0809 29 00

TR

614,6

US

870,3

ZZ

742,5

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 1.6.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/44 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/44

---

UREDBA EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2016/867

z dne 18. maja 2016

o zbiranju podrobnih podatkov o kreditih in kreditnem tveganju (ECB/2016/13)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 127(2) in (5) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti členov 5.1 in 34.1 Statuta,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (1) ter zlasti členov 5(1) in 6(4) Uredbe,

ob upoštevanju mnenja Evropske komisije (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Podrobni podatki o kreditih in kreditnem tveganju (v nadaljnjem besedilu: podatki o kreditih) obsegajo podrobne in individualne informacije o instrumentih, ki povzročajo kreditno tveganje za institucije, ki sprejemajo vloge, finančne družbe razen institucij, ki sprejemajo vloge, ali nosilce upravljanja sredstev, ki se ukvarjajo s posojanjem v velikem obsegu. Take podrobne informacije so potrebne za opravljanje nalog Eurosistema, Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) in Evropskega odbora za sistemska tveganja, vključno z analizo denarne politike in operacijami denarne politike, upravljanjem tveganj, nadziranjem finančne stabilnosti ter makrobonitetno politiko in raziskavami. Ti podatki bodo lahko koristni tudi za namene bančnega nadzora v okviru enotnega mehanizma nadzora (EMN). |
| --- | --- |

(1)

Podrobni podatki o kreditih in kreditnem tveganju (v nadaljnjem besedilu: podatki o kreditih) obsegajo podrobne in individualne informacije o instrumentih, ki povzročajo kreditno tveganje za institucije, ki sprejemajo vloge, finančne družbe razen institucij, ki sprejemajo vloge, ali nosilce upravljanja sredstev, ki se ukvarjajo s posojanjem v velikem obsegu. Take podrobne informacije so potrebne za opravljanje nalog Eurosistema, Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) in Evropskega odbora za sistemska tveganja, vključno z analizo denarne politike in operacijami denarne politike, upravljanjem tveganj, nadziranjem finančne stabilnosti ter makrobonitetno politiko in raziskavami. Ti podatki bodo lahko koristni tudi za namene bančnega nadzora v okviru enotnega mehanizma nadzora (EMN).

| (2) | Člen 5.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) določa, da Evropska centralna banka (ECB) ob pomoči nacionalnih centralnih bank (NCB) v ESCB za izpolnjevanje nalog ESCB zbira potrebne statistične podatke od pristojnih nacionalnih organov ali neposredno od gospodarskih subjektov. Člen 3 Uredbe (ES) št. 2533/98 zahteva, da ECB določi dejansko poročevalsko populacijo v mejah referenčne poročevalske populacije, in ji daje pravico, da določene razrede poročevalskih enot v celoti ali delno oprosti zahtev za statistično poročanje. |
| --- | --- |

(2)

Člen 5.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) določa, da Evropska centralna banka (ECB) ob pomoči nacionalnih centralnih bank (NCB) v ESCB za izpolnjevanje nalog ESCB zbira potrebne statistične podatke od pristojnih nacionalnih organov ali neposredno od gospodarskih subjektov. Člen 3 Uredbe (ES) št. 2533/98 zahteva, da ECB določi dejansko poročevalsko populacijo v mejah referenčne poročevalske populacije, in ji daje pravico, da določene razrede poročevalskih enot v celoti ali delno oprosti zahtev za statistično poročanje.

| (3) | Podatki o kreditih bodo bistveno prispevali k izboljšanju sedanjih statistik ESCB in razvoju novih, saj zagotavljajo pomembne razčlenitve in podrobnosti, ki niso na razpolago iz virov, ki se sedaj uporabljajo, kot so informacije o strukturi in vzorcih tveganj kreditov, ki jih odobrava finančni sektor. Podatki o kreditih bodo na primer pomembno prispevali k zvišanju kakovosti statistik o: (a) posojilih glede na velikost družb; to je ključno za oceno in spremljanje kreditiranja malih in srednje velikih podjetij; (b) kreditnih linijah, razčlenjeno po sektorjih nasprotnih strank; (c) posojilih nefinančnim družbam, razčlenjeno po gospodarski dejavnosti; (d) posojilih, zavarovanih z nepremičninami, ter (e) čezmejnih posojilih in s tem povezanih dohodkih kot delu statistike plačilne bilance držav članic, katerih valuta je euro. |
| --- | --- |

(3)

Podatki o kreditih bodo bistveno prispevali k izboljšanju sedanjih statistik ESCB in razvoju novih, saj zagotavljajo pomembne razčlenitve in podrobnosti, ki niso na razpolago iz virov, ki se sedaj uporabljajo, kot so informacije o strukturi in vzorcih tveganj kreditov, ki jih odobrava finančni sektor. Podatki o kreditih bodo na primer pomembno prispevali k zvišanju kakovosti statistik o: (a) posojilih glede na velikost družb; to je ključno za oceno in spremljanje kreditiranja malih in srednje velikih podjetij; (b) kreditnih linijah, razčlenjeno po sektorjih nasprotnih strank; (c) posojilih nefinančnim družbam, razčlenjeno po gospodarski dejavnosti; (d) posojilih, zavarovanih z nepremičninami, ter (e) čezmejnih posojilih in s tem povezanih dohodkih kot delu statistike plačilne bilance držav članic, katerih valuta je euro.

| (4) | Razpoložljivost podatkov o kreditih bo povečala uporabnost informacij na mikro ravni, ki se sedaj zbirajo v okviru statistike izdaj in imetij vrednostnih papirjev, ter prispevala k spremljanju in spodbujanju finančne integracije in stabilnosti v Uniji. Končno, podatki o kreditih v zvezi s podružnicami, ki so rezidenti zunaj euroobmočja in katerih sedež je rezident poročevalske države članice, so pomembni za opravljanje nalog ESCB, zlasti za analizo denarne politike in naloge v zvezi s finančno stabilnostjo. Poleg tega so lahko ti podatki v pomoč pri nalogah makrobonitetnega nadzora, kot so analize finančne stabilnosti, ocene tveganj in obremenitveni testi. Člen 8(1)(d) in člen 8(4a) Uredbe (ES) št. 2533/98 zdaj izrecno omogočata uporabo statističnih podatkov, ki se zbirajo po členu 5 Statuta ESCB, za namene nadzora. |
| --- | --- |

(4)

Razpoložljivost podatkov o kreditih bo povečala uporabnost informacij na mikro ravni, ki se sedaj zbirajo v okviru statistike izdaj in imetij vrednostnih papirjev, ter prispevala k spremljanju in spodbujanju finančne integracije in stabilnosti v Uniji. Končno, podatki o kreditih v zvezi s podružnicami, ki so rezidenti zunaj euroobmočja in katerih sedež je rezident poročevalske države članice, so pomembni za opravljanje nalog ESCB, zlasti za analizo denarne politike in naloge v zvezi s finančno stabilnostjo. Poleg tega so lahko ti podatki v pomoč pri nalogah makrobonitetnega nadzora, kot so analize finančne stabilnosti, ocene tveganj in obremenitveni testi. Člen 8(1)(d) in člen 8(4a) Uredbe (ES) št. 2533/98 zdaj izrecno omogočata uporabo statističnih podatkov, ki se zbirajo po členu 5 Statuta ESCB, za namene nadzora.

| (5) | Celovit niz usklajenih analitičnih podatkov o kreditih bi moral zmanjšati breme poročanja s tem, da se poveča stabilnost zahtev za poročanje v času. To je pomembno, ker je lahko uvajanje sprememb v visoko avtomatizirane sisteme za obdelavo podatkov poročevalskih enot zelo drago. Usklajen niz podatkov o kreditih bo zagotovil tudi večjo podrobnost, s čimer se bo zmanjšala potreba po kakršnih koli dodatnih zahtevah za poročevalske enote. |
| --- | --- |

(5)

Celovit niz usklajenih analitičnih podatkov o kreditih bi moral zmanjšati breme poročanja s tem, da se poveča stabilnost zahtev za poročanje v času. To je pomembno, ker je lahko uvajanje sprememb v visoko avtomatizirane sisteme za obdelavo podatkov poročevalskih enot zelo drago. Usklajen niz podatkov o kreditih bo zagotovil tudi večjo podrobnost, s čimer se bo zmanjšala potreba po kakršnih koli dodatnih zahtevah za poročevalske enote.

| (6) | Sklep ECB/2014/6 (3) določa postopek za razvoj dolgoročnega okvira za zbiranje podrobnih podatkov o kreditih, ki bo temeljil na usklajenih zahtevah ECB za statistično poročanje. Njegov cilj je, da se zagotovi vzpostavitev: (a) nacionalnih nizov podrobnih podatkov o kreditih, ki jih bodo upravljale vse NCB Eurosistema, v skladu s skupnimi minimalnimi standardi, in (b) skupne zbirke podrobnih analitičnih podatkov o kreditih (v nadaljnjem besedilu: AnaCredit), ki si jo bodo delile članice Eurosistema in bo zajemala vhodne podatke vseh držav članic, katerih valuta je euro. |
| --- | --- |

(6)

Sklep ECB/2014/6 (3) določa postopek za razvoj dolgoročnega okvira za zbiranje podrobnih podatkov o kreditih, ki bo temeljil na usklajenih zahtevah ECB za statistično poročanje. Njegov cilj je, da se zagotovi vzpostavitev: (a) nacionalnih nizov podrobnih podatkov o kreditih, ki jih bodo upravljale vse NCB Eurosistema, v skladu s skupnimi minimalnimi standardi, in (b) skupne zbirke podrobnih analitičnih podatkov o kreditih (v nadaljnjem besedilu: AnaCredit), ki si jo bodo delile članice Eurosistema in bo zajemala vhodne podatke vseh držav članic, katerih valuta je euro.

| (7) | Priporočilo ECB/2014/7 (4) spodbuja NCB držav članic, katerih valuta ni euro, ki pa se pripravljajo na pridružitev dolgoročnemu okviru, naj uporabijo določbe Sklepa ECB/2014/6. Zbirka podatkov AnaCredit bi morala biti na prostovoljni podlagi na voljo državam članicam zunaj euroobmočja, zlasti tistim, ki sodelujejo v EMN, da se razširi njen geografski obseg in obseg podatkov ter poveča usklajenost v Uniji. |
| --- | --- |

(7)

Priporočilo ECB/2014/7 (4) spodbuja NCB držav članic, katerih valuta ni euro, ki pa se pripravljajo na pridružitev dolgoročnemu okviru, naj uporabijo določbe Sklepa ECB/2014/6. Zbirka podatkov AnaCredit bi morala biti na prostovoljni podlagi na voljo državam članicam zunaj euroobmočja, zlasti tistim, ki sodelujejo v EMN, da se razširi njen geografski obseg in obseg podatkov ter poveča usklajenost v Uniji.

| (8) | Cilj pripravljalnih ukrepov po Sklepu ECB/2014/6 je bila „opredelitev glavne skupine usklajenih nizov podrobnih podatkov o kreditih, ki jih morajo NCB dolgoročno pošiljati ECB“, rezultat analize koristi in stroškov pa je pokazal zelo močne zahteve uporabnikov, ki poudarjajo, da ni potrebna zgolj „glavna skupina nizov podatkov“, temveč tudi celovit seznam atributov podatkov in mer podatkov, ki kažejo značilnosti instrumentov, ki ustvarjajo kreditno tveganje za poročevalsko populacijo. Poleg tega bi se morala s posledično večjo usklajenostjo izboljšati primerljivost podatkov med državami in med institucijami, s tem pa zagotoviti višja kakovost podatkov za analiziranje. |
| --- | --- |

(8)

Cilj pripravljalnih ukrepov po Sklepu ECB/2014/6 je bila „opredelitev glavne skupine usklajenih nizov podrobnih podatkov o kreditih, ki jih morajo NCB dolgoročno pošiljati ECB“, rezultat analize koristi in stroškov pa je pokazal zelo močne zahteve uporabnikov, ki poudarjajo, da ni potrebna zgolj „glavna skupina nizov podatkov“, temveč tudi celovit seznam atributov podatkov in mer podatkov, ki kažejo značilnosti instrumentov, ki ustvarjajo kreditno tveganje za poročevalsko populacijo. Poleg tega bi se morala s posledično večjo usklajenostjo izboljšati primerljivost podatkov med državami in med institucijami, s tem pa zagotoviti višja kakovost podatkov za analiziranje.

| (9) | Cilj zbirke podatkov AnaCredit je, da v kombinaciji z drugimi statističnimi okviri, po katerih se zbirajo podrobne informacije, zagotovi analitičen pogled na kreditno tveganje poročevalskih enot, ne glede na finančni instrument, vrsto izpostavljenosti in računovodsko razvrstitev. V tem smislu je cilj zahtev, določenih v tej uredbi, zagotoviti, da poročevalske enote poročajo NCB skupen niz usklajenih informacij. |
| --- | --- |

(9)

Cilj zbirke podatkov AnaCredit je, da v kombinaciji z drugimi statističnimi okviri, po katerih se zbirajo podrobne informacije, zagotovi analitičen pogled na kreditno tveganje poročevalskih enot, ne glede na finančni instrument, vrsto izpostavljenosti in računovodsko razvrstitev. V tem smislu je cilj zahtev, določenih v tej uredbi, zagotoviti, da poročevalske enote poročajo NCB skupen niz usklajenih informacij.

| (10) | Zbirko podatkov AnaCredit bi bilo treba vzpostaviti v fazah, saj je mogoče sedanje zelo raznoliko zbiranje podatkov o kreditih v sodelujočih državah le postopno uskladiti. Ta postopen pristop upošteva tudi čas, ki ga poročevalske enote potrebujejo za izpolnitev različnih zahtev za podatke. Na splošno bi bilo treba obseg in vsebino podatkov, ki se bodo zbirali v različnih fazah, opredeliti čim prej, da se lahko vse poročevalske enote pripravijo na uporabo usklajenega niza pojmov in opredelitev. Tako bo Svet ECB odločitev o vsaki prihodnji fazi sprejel najmanj dve leti pred njeno izvedbo. Z namenom zmanjšanja stroškov in obsega dela poročevalskih enot bo v eni od prihodnjih faz proučena možnost zagotavljanja informacij o stanovanjskih posojilih na podlagi tehnik vzorčenja. |
| --- | --- |

(10)

Zbirko podatkov AnaCredit bi bilo treba vzpostaviti v fazah, saj je mogoče sedanje zelo raznoliko zbiranje podatkov o kreditih v sodelujočih državah le postopno uskladiti. Ta postopen pristop upošteva tudi čas, ki ga poročevalske enote potrebujejo za izpolnitev različnih zahtev za podatke. Na splošno bi bilo treba obseg in vsebino podatkov, ki se bodo zbirali v različnih fazah, opredeliti čim prej, da se lahko vse poročevalske enote pripravijo na uporabo usklajenega niza pojmov in opredelitev. Tako bo Svet ECB odločitev o vsaki prihodnji fazi sprejel najmanj dve leti pred njeno izvedbo. Z namenom zmanjšanja stroškov in obsega dela poročevalskih enot bo v eni od prihodnjih faz proučena možnost zagotavljanja informacij o stanovanjskih posojilih na podlagi tehnik vzorčenja.

| (11) | Eden od ključnih dolgoročnih ciljev zbirke podatkov AnaCredit je uskladiti zahteve za poročanje in prakse izvajanja, vendar je treba zaradi raznolikosti sedanjih praks zbiranja podatkov na nekaterih področjih ohraniti prosto presojo NCB, na primer v zvezi z odločitvami NCB o odstopanjih za majhne rezidenčne poročevalske enote. Ta področja proste presoje NCB bi bilo treba ob vsaki prihodnji fazi ponovno oceniti, da se ugotovi, ali je mogoče doseči večjo usklajenost med sodelujočimi državami. |
| --- | --- |

(11)

Eden od ključnih dolgoročnih ciljev zbirke podatkov AnaCredit je uskladiti zahteve za poročanje in prakse izvajanja, vendar je treba zaradi raznolikosti sedanjih praks zbiranja podatkov na nekaterih področjih ohraniti prosto presojo NCB, na primer v zvezi z odločitvami NCB o odstopanjih za majhne rezidenčne poročevalske enote. Ta področja proste presoje NCB bi bilo treba ob vsaki prihodnji fazi ponovno oceniti, da se ugotovi, ali je mogoče doseči večjo usklajenost med sodelujočimi državami.

| (12) | Z vidika obsega bi morala prva faza poročanja v okviru zbirke podatkov AnaCredit vključevati kredite, ki jih odobrijo kreditne institucije pravnim subjektom. Institucije, ki sprejemajo vloge, razen kreditnih institucij, nosilci upravljanja sredstev in druge finančne družbe, ki se ukvarjajo s posojanjem, ter tuje podrejene družbe teh subjektov se lahko vključijo v dejansko poročevalsko populacijo v prihodnji fazi. Kar zadeva instrumente, se lahko obseg podrobnega poročanja razširi na izvedene finančne instrumente, druge terjatve, zunajbilančne postavke (kot so finančna poroštva) in kredite osebam, ki niso pravne osebe, tudi individualnim lastnikom. V prvi fazi ne bi smeli zbirati nobenih osebnih podatkov, kakor so opredeljeni v veljavnih pravilih o varstvu podatkov, tudi ne pri kreditih z več dolžniki, kjer so med dolžniki fizične osebe, ali kadar so fizične osebe povezane z instrumenti, ki se poročajo v zbirko podatkov AnaCredit. Če bi se obseg poročanja v prihodnjih fazah razširil na take osebne podatke, bi bilo treba zagotoviti varstvo pravic fizičnih oseb v zvezi z zbiranjem in obdelavo njihovih osebnih podatkov. Poleg tega lahko prihodnje faze vsebujejo zahteve za poročanje na konsolidirani podlagi. Pri vsaki razširitvi poročevalske populacije bi bilo treba upoštevati pravico NCB, da majhnim poročevalskim enotam odobrijo odstopanja, in odločitev o taki razširitvi bi bilo treba sprejeti najmanj dve leti pred uvedbo, da se poročevalskim enotam in NCB zagotovi dovolj časa za izvedbo. |
| --- | --- |

(12)

Z vidika obsega bi morala prva faza poročanja v okviru zbirke podatkov AnaCredit vključevati kredite, ki jih odobrijo kreditne institucije pravnim subjektom. Institucije, ki sprejemajo vloge, razen kreditnih institucij, nosilci upravljanja sredstev in druge finančne družbe, ki se ukvarjajo s posojanjem, ter tuje podrejene družbe teh subjektov se lahko vključijo v dejansko poročevalsko populacijo v prihodnji fazi. Kar zadeva instrumente, se lahko obseg podrobnega poročanja razširi na izvedene finančne instrumente, druge terjatve, zunajbilančne postavke (kot so finančna poroštva) in kredite osebam, ki niso pravne osebe, tudi individualnim lastnikom. V prvi fazi ne bi smeli zbirati nobenih osebnih podatkov, kakor so opredeljeni v veljavnih pravilih o varstvu podatkov, tudi ne pri kreditih z več dolžniki, kjer so med dolžniki fizične osebe, ali kadar so fizične osebe povezane z instrumenti, ki se poročajo v zbirko podatkov AnaCredit. Če bi se obseg poročanja v prihodnjih fazah razširil na take osebne podatke, bi bilo treba zagotoviti varstvo pravic fizičnih oseb v zvezi z zbiranjem in obdelavo njihovih osebnih podatkov. Poleg tega lahko prihodnje faze vsebujejo zahteve za poročanje na konsolidirani podlagi. Pri vsaki razširitvi poročevalske populacije bi bilo treba upoštevati pravico NCB, da majhnim poročevalskim enotam odobrijo odstopanja, in odločitev o taki razširitvi bi bilo treba sprejeti najmanj dve leti pred uvedbo, da se poročevalskim enotam in NCB zagotovi dovolj časa za izvedbo.

| (13) | V pripravah na prihodnje faze bi morali razširitev poročevalske populacije in uvedba dodatnih zahtev za poročanje temeljiti na analizi Odbora ESCB za statistiko, pri čemer je treba upoštevati potrebe uporabnikov, ocenjene stroške poročevalskih enot in NCB, gibanja na trgu ter izkušnje, pridobljene v pripravah na prvo fazo. |
| --- | --- |

(13)

V pripravah na prihodnje faze bi morali razširitev poročevalske populacije in uvedba dodatnih zahtev za poročanje temeljiti na analizi Odbora ESCB za statistiko, pri čemer je treba upoštevati potrebe uporabnikov, ocenjene stroške poročevalskih enot in NCB, gibanja na trgu ter izkušnje, pridobljene v pripravah na prvo fazo.

| (14) | Pri opredelitvi zahtev za poročanje podatkov o kreditih je treba upoštevati načelo sorazmernosti, da se zlasti majhnim poročevalskim enotam, ki imajo manjšo skupno kreditno izpostavljenost, ne naloži neupravičeno breme poročanja. Iz istega razloga bi morale NCB imeti pravico, da odobrijo odstopanja majhnim poročevalskim enotam. |
| --- | --- |

(14)

Pri opredelitvi zahtev za poročanje podatkov o kreditih je treba upoštevati načelo sorazmernosti, da se zlasti majhnim poročevalskim enotam, ki imajo manjšo skupno kreditno izpostavljenost, ne naloži neupravičeno breme poročanja. Iz istega razloga bi morale NCB imeti pravico, da odobrijo odstopanja majhnim poročevalskim enotam.

| (15) | NCB bi bilo treba za zagotovitev učinkovitega poročanja in ustrezne interoperabilnosti z drugimi sedanjimi ali novimi okviri za poročanje omogočiti, da zbirajo informacije, ki jih je treba poslati ECB, v širšem nacionalnem okviru za poročanje in razširijo poročanje podatkov o kreditih prek obsega, ki je določen v tej uredbi, za svoje zakonite namene v skladu z zadevnim nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

(15)

NCB bi bilo treba za zagotovitev učinkovitega poročanja in ustrezne interoperabilnosti z drugimi sedanjimi ali novimi okviri za poročanje omogočiti, da zbirajo informacije, ki jih je treba poslati ECB, v širšem nacionalnem okviru za poročanje in razširijo poročanje podatkov o kreditih prek obsega, ki je določen v tej uredbi, za svoje zakonite namene v skladu z zadevnim nacionalnim pravom.

| (16) | NCB bi bilo treba omogočiti, da za prispevanje v zbirko podatkov AnaCredit uporabijo svoje zbirke podatkov, podatke, ki jih prejmejo od poročevalskih enot, in katere koli druge vire, vključno z ustreznimi zbirkami referenčnih podatkov. NCB bi morale imeti možnost proste presoje pri odločanju o tem, ali sklenejo sporazume o sodelovanju z nacionalnimi statističnimi uradi, pristojnimi nacionalnimi organi za nadzor poročevalskih enot ali katerimi koli drugimi nacionalnimi organi, dokler zagotovljeni podatki izpolnjujejo standarde kakovosti, določene v tej uredbi. Ker sedaj veljajo različne nacionalne ureditve, in da se zmanjša breme poročanja po tej uredbi, se spodbuja uspešno in učinkovito sodelovanje z nacionalnimi statističnimi uradi, pristojnimi nacionalnimi organi in drugimi nacionalnimi organi. |
| --- | --- |

(16)

NCB bi bilo treba omogočiti, da za prispevanje v zbirko podatkov AnaCredit uporabijo svoje zbirke podatkov, podatke, ki jih prejmejo od poročevalskih enot, in katere koli druge vire, vključno z ustreznimi zbirkami referenčnih podatkov. NCB bi morale imeti možnost proste presoje pri odločanju o tem, ali sklenejo sporazume o sodelovanju z nacionalnimi statističnimi uradi, pristojnimi nacionalnimi organi za nadzor poročevalskih enot ali katerimi koli drugimi nacionalnimi organi, dokler zagotovljeni podatki izpolnjujejo standarde kakovosti, določene v tej uredbi. Ker sedaj veljajo različne nacionalne ureditve, in da se zmanjša breme poročanja po tej uredbi, se spodbuja uspešno in učinkovito sodelovanje z nacionalnimi statističnimi uradi, pristojnimi nacionalnimi organi in drugimi nacionalnimi organi.

| (17) | Okvir za zbiranje podatkov o kreditih bi bilo treba oblikovati s ciljem, da se zagotovi interoperabilnost s centralnimi registri kreditov in drugimi ustreznimi nizi podatkov o kreditih, ki jih vzpostavijo subjekti javnega sektorja, vključno z zbirkami podatkov o statistiki vrednostnih papirjev ter registrom institucij in povezanih družb ESCB. |
| --- | --- |

(17)

Okvir za zbiranje podatkov o kreditih bi bilo treba oblikovati s ciljem, da se zagotovi interoperabilnost s centralnimi registri kreditov in drugimi ustreznimi nizi podatkov o kreditih, ki jih vzpostavijo subjekti javnega sektorja, vključno z zbirkami podatkov o statistiki vrednostnih papirjev ter registrom institucij in povezanih družb ESCB.

| (18) | NCB bi bilo treba omogočiti, da uporabijo večnamenski skupni niz analitičnih podrobnih podatkov o kreditih za vzpostavitev povratnih tokov informacij do poročevalskih enot ali za obogatitev sedanjih povratnih tokov informacij in drugih informacijskih storitev od centralnih registrov kreditov do poročevalskih enot. Ti povratni tokovi informacij bodo povečali prispevek ESCB k stabilnosti finančnega sistema skladno z njegovim zakonitim mandatom v skladu s členom 127(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Povratni tokovi informacij bodo poročevalskim enotam zagotovili širšo podlago za ocenjevanje kreditne sposobnosti, zlasti v zvezi s čezmejnimi dolžniki, ter omogočili uskladitev opredelitev in atributov podatkov v njihovih praksah posojanja. Izboljšali bodo upravljanje kreditnega tveganja pri kreditnih institucijah in drugih posojilodajalcih. Zlasti bodo kreditnim institucijam v pomoč pri izogibanju čezmernemu zanašanju na zunanje bonitetne ocene pri ocenjevanju kreditne sposobnosti. Pri povratnem toku informacij bi bilo treba slediti dobri praksi in zagotoviti minimalne standarde kakovosti podatkov. Podniz analitičnih podatkov o kreditih, ki se lahko izmenjuje med NCB za potrebe povratnih tokov informacij, bi bilo treba opredeliti ob upoštevanju stopnje zaupnosti, ki je značilna za zadevne atribute podatkov, in ustreznih zahtev za varstvo zaupnosti ter časa, ki je potreben za izvedbo. Dodatne podrobnosti glede obsega in izvajanja povratnih tokov informacij se lahko določijo v ločenem pravnem aktu in NCB lahko na podlagi veljavnih pravnih okvirov sklenejo memorandume o soglasju glede sodelovanja pri povratnih tokovih informacij. Medtem ko nekatere NCB, ki upravljajo centralne registre kreditov, med seboj že izmenjujejo podrobne podatke o čezmejnih kreditih in kreditnem tveganju na dvostranski podlagi (5), druge morda iz pravnih razlogov potrebujejo nekaj časa za uvedbo čezmejne izmenjave informacij, da bi te podatke posredovale finančnim institucijam, ki jim poročajo. Pri zasnovi in izvedbi povratnih tokov informacij bi bilo treba upoštevati nacionalne zakonske določbe o ravnanju z zaupnimi statističnimi informacijami. |
| --- | --- |

(18)

NCB bi bilo treba omogočiti, da uporabijo večnamenski skupni niz analitičnih podrobnih podatkov o kreditih za vzpostavitev povratnih tokov informacij do poročevalskih enot ali za obogatitev sedanjih povratnih tokov informacij in drugih informacijskih storitev od centralnih registrov kreditov do poročevalskih enot. Ti povratni tokovi informacij bodo povečali prispevek ESCB k stabilnosti finančnega sistema skladno z njegovim zakonitim mandatom v skladu s členom 127(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Povratni tokovi informacij bodo poročevalskim enotam zagotovili širšo podlago za ocenjevanje kreditne sposobnosti, zlasti v zvezi s čezmejnimi dolžniki, ter omogočili uskladitev opredelitev in atributov podatkov v njihovih praksah posojanja. Izboljšali bodo upravljanje kreditnega tveganja pri kreditnih institucijah in drugih posojilodajalcih. Zlasti bodo kreditnim institucijam v pomoč pri izogibanju čezmernemu zanašanju na zunanje bonitetne ocene pri ocenjevanju kreditne sposobnosti. Pri povratnem toku informacij bi bilo treba slediti dobri praksi in zagotoviti minimalne standarde kakovosti podatkov. Podniz analitičnih podatkov o kreditih, ki se lahko izmenjuje med NCB za potrebe povratnih tokov informacij, bi bilo treba opredeliti ob upoštevanju stopnje zaupnosti, ki je značilna za zadevne atribute podatkov, in ustreznih zahtev za varstvo zaupnosti ter časa, ki je potreben za izvedbo. Dodatne podrobnosti glede obsega in izvajanja povratnih tokov informacij se lahko določijo v ločenem pravnem aktu in NCB lahko na podlagi veljavnih pravnih okvirov sklenejo memorandume o soglasju glede sodelovanja pri povratnih tokovih informacij. Medtem ko nekatere NCB, ki upravljajo centralne registre kreditov, med seboj že izmenjujejo podrobne podatke o čezmejnih kreditih in kreditnem tveganju na dvostranski podlagi (5), druge morda iz pravnih razlogov potrebujejo nekaj časa za uvedbo čezmejne izmenjave informacij, da bi te podatke posredovale finančnim institucijam, ki jim poročajo. Pri zasnovi in izvedbi povratnih tokov informacij bi bilo treba upoštevati nacionalne zakonske določbe o ravnanju z zaupnimi statističnimi informacijami.

| (19) | Za namene te uredbe bi bilo treba uporabljati standarde za varstvo in uporabo zaupnih statističnih informacij, kakor so določeni v členih 8 do 8c Uredbe (ES) št. 2533/98. |
| --- | --- |

(19)

Za namene te uredbe bi bilo treba uporabljati standarde za varstvo in uporabo zaupnih statističnih informacij, kakor so določeni v členih 8 do 8c Uredbe (ES) št. 2533/98.

| (20) | Člen 7(1) Uredbe (ES) št. 2533/98 določa, da je ECB pooblaščena za naložitev sankcij poročevalskim enotam, ki ne izpolnjujejo zahtev za statistično poročanje, ki jih opredeljujejo ali nalagajo uredbe ali sklepi ECB. To pooblastilo za naložitev sankcij je neodvisno od pravice NCB, da sankcionirajo poročevalske enote, ki ne izpolnjujejo obveznosti statističnega poročanja ali drugih obveznosti poročanja, ki veljajo zanje po ustreznem nacionalnem pravnem okviru. |
| --- | --- |

(20)

Člen 7(1) Uredbe (ES) št. 2533/98 določa, da je ECB pooblaščena za naložitev sankcij poročevalskim enotam, ki ne izpolnjujejo zahtev za statistično poročanje, ki jih opredeljujejo ali nalagajo uredbe ali sklepi ECB. To pooblastilo za naložitev sankcij je neodvisno od pravice NCB, da sankcionirajo poročevalske enote, ki ne izpolnjujejo obveznosti statističnega poročanja ali drugih obveznosti poročanja, ki veljajo zanje po ustreznem nacionalnem pravnem okviru.

| (21) | Vzpostaviti je treba postopek za učinkovito izvedbo tehničnih sprememb prilog k tej uredbi, pod pogojem, da te spremembe ne spremenijo osnovnega konceptualnega okvira niti ne vplivajo na breme poročanja poročevalskih enot v državah članicah. Ta postopek mora omogočati, da se upoštevajo stališča Odbora ESCB za statistiko. |
| --- | --- |

(21)

Vzpostaviti je treba postopek za učinkovito izvedbo tehničnih sprememb prilog k tej uredbi, pod pogojem, da te spremembe ne spremenijo osnovnega konceptualnega okvira niti ne vplivajo na breme poročanja poročevalskih enot v državah članicah. Ta postopek mora omogočati, da se upoštevajo stališča Odbora ESCB za statistiko.

| (22) | Člen 5 Statuta ESCB skupaj s členom 4(3) Pogodbe o Evropski uniji pomeni obveznost, da se na nacionalni ravni pripravijo in izvajajo vsi ukrepi, ki jih države članice, katerih valuta ni euro, štejejo za ustrezne: (a) za izvedbo zbiranja statističnih informacij, potrebnih za izpolnitev zahtev ECB za statistično poročanje, in (b) za pravočasno pripravo na področju statistike, da lahko te države članice postanejo države članice, katerih valuta je euro. |
| --- | --- |

(22)

Člen 5 Statuta ESCB skupaj s členom 4(3) Pogodbe o Evropski uniji pomeni obveznost, da se na nacionalni ravni pripravijo in izvajajo vsi ukrepi, ki jih države članice, katerih valuta ni euro, štejejo za ustrezne: (a) za izvedbo zbiranja statističnih informacij, potrebnih za izpolnitev zahtev ECB za statistično poročanje, in (b) za pravočasno pripravo na področju statistike, da lahko te države članice postanejo države članice, katerih valuta je euro.

| (23) | Ta uredba bi se morala uporabljati brez poseganja v zbiranje podatkov o kreditih v skladu s pravnim okvirom EMN – |
| --- | --- |

(23)

Ta uredba bi se morala uporabljati brez poseganja v zbiranje podatkov o kreditih v skladu s pravnim okvirom EMN –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tej uredbi:

| (1) | „poročevalska država članica“ pomeni državo članico, katere valuta je euro; države članice, katerih valuta ni euro, se lahko odločijo, da postanejo poročevalske države članice, in sicer tako, da vključijo določbe te uredbe v svoje nacionalno pravo ali drugače naložijo ustrezne zahteve za poročanje v skladu s svojim nacionalnim pravom; to lahko vključuje zlasti države članice, ki sodelujejo v EMN prek tesnega sodelovanja v skladu s členom 7 Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 (6); |
| --- | --- |

(1)

„poročevalska država članica“ pomeni državo članico, katere valuta je euro; države članice, katerih valuta ni euro, se lahko odločijo, da postanejo poročevalske države članice, in sicer tako, da vključijo določbe te uredbe v svoje nacionalno pravo ali drugače naložijo ustrezne zahteve za poročanje v skladu s svojim nacionalnim pravom; to lahko vključuje zlasti države članice, ki sodelujejo v EMN prek tesnega sodelovanja v skladu s členom 7 Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 (6);

6

| (2) | „rezident“ in „rezidenčen“ imata enak pomen, kakor je opredeljen v členu 1(4) Uredbe (ES) št. 2533/98; |
| --- | --- |

(2)

„rezident“ in „rezidenčen“ imata enak pomen, kakor je opredeljen v členu 1(4) Uredbe (ES) št. 2533/98;

| (3) | „institucionalna enota“ ima enak pomen, kakor je opredeljen v odstavkih 2.12 in 2.13 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7); |
| --- | --- |

(3)

„institucionalna enota“ ima enak pomen, kakor je opredeljen v odstavkih 2.12 in 2.13 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7);

7

| (4) | „tuja podružnica“ pomeni institucionalno enoto, ki je pravno odvisen del pravnega subjekta in je rezident države, ki ni država, v kateri je ustanovljen pravni subjekt, v skladu s pojmom „ene podružnice“ iz člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2533/98; |
| --- | --- |

(4)

„tuja podružnica“ pomeni institucionalno enoto, ki je pravno odvisen del pravnega subjekta in je rezident države, ki ni država, v kateri je ustanovljen pravni subjekt, v skladu s pojmom „ene podružnice“ iz člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2533/98;

| (5) | „pravni subjekt“ pomeni kateri koli subjekt, ki lahko po nacionalnem pravu, ki velja zanj, pridobiva pravne pravice in obveznosti; |
| --- | --- |

(5)

„pravni subjekt“ pomeni kateri koli subjekt, ki lahko po nacionalnem pravu, ki velja zanj, pridobiva pravne pravice in obveznosti;

| (6) | „identifikacijska oznaka pravnega subjekta“ (legal entity identifier – LEI) pomeni alfanumerično referenčno oznako v skladu s standardom ISO 17442 (8), ki se dodeli pravnemu subjektu; |
| --- | --- |

(6)

„identifikacijska oznaka pravnega subjekta“ (legal entity identifier – LEI) pomeni alfanumerično referenčno oznako v skladu s standardom ISO 17442 (8), ki se dodeli pravnemu subjektu;

legal entity identifier

8

| (7) | „nacionalna identifikacijska oznaka“ pomeni identifikacijsko oznako, ki se splošno uporablja in omogoča nedvoumno identifikacijo nasprotne stranke v državi, katere rezident je; |
| --- | --- |

(7)

„nacionalna identifikacijska oznaka“ pomeni identifikacijsko oznako, ki se splošno uporablja in omogoča nedvoumno identifikacijo nasprotne stranke v državi, katere rezident je;

| (8) | „poročevalska enota“ pomeni pravni subjekt ali tujo podružnico, ki je rezident poročevalske države članice in za katerega veljajo zahteve ECB za poročanje po tej uredbi; |
| --- | --- |

(8)

„poročevalska enota“ pomeni pravni subjekt ali tujo podružnico, ki je rezident poročevalske države članice in za katerega veljajo zahteve ECB za poročanje po tej uredbi;

| (9) | „opazovana enota“ pomeni institucionalno enoto, o katere dejavnosti v vlogi upnika ali izvajalca servisiranja poroča poročevalska enota. Opazovana enota je:






  (a) | institucionalna enota, ki je rezident iste države kot poročevalska enota, katere del je, ali |
| --- | --- | --- |

(9)

„opazovana enota“ pomeni institucionalno enoto, o katere dejavnosti v vlogi upnika ali izvajalca servisiranja poroča poročevalska enota. Opazovana enota je:

(a)

institucionalna enota, ki je rezident iste države kot poročevalska enota, katere del je, ali

| (b) | tuja podružnica poročevalske enote, ki je rezident poročevalske države članice, ali |
| --- | --- |

(b)

tuja podružnica poročevalske enote, ki je rezident poročevalske države članice, ali

| (c) | tuja podružnica poročevalske enote, ki ni rezident poročevalske države članice; |
| --- | --- |

(c)

tuja podružnica poročevalske enote, ki ni rezident poročevalske države članice;

| (10) | „nasprotna stranka“ pomeni institucionalno enoto, ki je stranka v instrumentu ali je povezana s stranko v instrumentu; |
| --- | --- |

(10)

„nasprotna stranka“ pomeni institucionalno enoto, ki je stranka v instrumentu ali je povezana s stranko v instrumentu;

| (11) | „upnik“ pomeni nasprotno stranko, ki nosi kreditno tveganje instrumenta, razen ponudnika zavarovanja; |
| --- | --- |

(11)

„upnik“ pomeni nasprotno stranko, ki nosi kreditno tveganje instrumenta, razen ponudnika zavarovanja;

| (12) | „dolžnik“ pomeni nasprotno stranko, ki ima nepogojno obveznost izvajanja odplačil, ki izhajajo iz instrumenta; |
| --- | --- |

(12)

„dolžnik“ pomeni nasprotno stranko, ki ima nepogojno obveznost izvajanja odplačil, ki izhajajo iz instrumenta;

| (13) | „ponudnik zavarovanja“ pomeni nasprotno stranko, ki zagotovi zavarovanje za primer pogodbeno dogovorjenega negativnega kreditnega dogodka in nosi kreditno tveganje tega negativnega kreditnega dogodka; |
| --- | --- |

(13)

„ponudnik zavarovanja“ pomeni nasprotno stranko, ki zagotovi zavarovanje za primer pogodbeno dogovorjenega negativnega kreditnega dogodka in nosi kreditno tveganje tega negativnega kreditnega dogodka;

| (14) | „izvajalec servisiranja“ pomeni nasprotno stranko, ki je odgovorna za administrativno in finančno upravljanje instrumenta; |
| --- | --- |

(14)

„izvajalec servisiranja“ pomeni nasprotno stranko, ki je odgovorna za administrativno in finančno upravljanje instrumenta;

| (15) | „nacionalna centralna banka“ ali „NCB“ pomeni nacionalno centralno banko države članice Evropske unije; |
| --- | --- |

(15)

„nacionalna centralna banka“ ali „NCB“ pomeni nacionalno centralno banko države članice Evropske unije;

| (16) | „zadevna NCB“ pomeni NCB poročevalske države članice, katere rezident je poročevalska enota; |
| --- | --- |

(16)

„zadevna NCB“ pomeni NCB poročevalske države članice, katere rezident je poročevalska enota;

| (17) | „centralni register kreditov“ pomeni register kreditov, ki ga upravlja NCB ter prejema poročila od posojilodajalcev v finančnem sektorju in jih podpira z zagotavljanjem informacij o kreditih in kreditnem tveganju; |
| --- | --- |

(17)

„centralni register kreditov“ pomeni register kreditov, ki ga upravlja NCB ter prejema poročila od posojilodajalcev v finančnem sektorju in jih podpira z zagotavljanjem informacij o kreditih in kreditnem tveganju;

| (18) | „kreditna institucija“ ima enak pomen, kakor je opredeljen v členu 4(1)(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9); |
| --- | --- |

(18)

„kreditna institucija“ ima enak pomen, kakor je opredeljen v členu 4(1)(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9);

9

| (19) | „institucija“ ima enak pomen, kakor je opredeljen v členu 4(1)(3) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(19)

„institucija“ ima enak pomen, kakor je opredeljen v členu 4(1)(3) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (20) | „sredstvo“ ima enak pomen, kakor je opredeljen v odstavku 7.15 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013; |
| --- | --- |

(20)

„sredstvo“ ima enak pomen, kakor je opredeljen v odstavku 7.15 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013;

| (21) | „kreditno tveganje“ pomeni tveganje, da nasprotna stranka ne bo opravila katerega od plačil, ki jih je zavezana opraviti s pogodbo; |
| --- | --- |

(21)

„kreditno tveganje“ pomeni tveganje, da nasprotna stranka ne bo opravila katerega od plačil, ki jih je zavezana opraviti s pogodbo;

| (22) | „pogodba“ pomeni pravno zavezujoč sporazum med dvema strankama ali več strankami, na podlagi katerega se ustvari instrument ali več instrumentov; |
| --- | --- |

(22)

„pogodba“ pomeni pravno zavezujoč sporazum med dvema strankama ali več strankami, na podlagi katerega se ustvari instrument ali več instrumentov;

| (23) | „instrument“ pomeni katero koli postavko, določeno v atributu podatkov „vrsta instrumenta“, kakor je opredeljen v Prilogi IV; |
| --- | --- |

(23)

„instrument“ pomeni katero koli postavko, določeno v atributu podatkov „vrsta instrumenta“, kakor je opredeljen v Prilogi IV;

| (24) | „zavarovanje“ pomeni zaščito ali kritje za primer negativnega kreditnega dogodka v obliki katere koli postavke, ki je navedena v atributu podatkov „vrsta zavarovanja“, kakor je opredeljen v Prilogi IV; |
| --- | --- |

(24)

„zavarovanje“ pomeni zaščito ali kritje za primer negativnega kreditnega dogodka v obliki katere koli postavke, ki je navedena v atributu podatkov „vrsta zavarovanja“, kakor je opredeljen v Prilogi IV;

| (25) | „znesek prevzetih obveznosti“ pomeni vsoto atributov podatkov „neporavnani nominalni znesek“ in „zunajbilančni znesek“, kakor sta opredeljena v Prilogi IV; |
| --- | --- |

(25)

„znesek prevzetih obveznosti“ pomeni vsoto atributov podatkov „neporavnani nominalni znesek“ in „zunajbilančni znesek“, kakor sta opredeljena v Prilogi IV;

| (26) | „na posamični podlagi“ pomeni, da se nanaša na eno samo institucionalno enoto, kar vključuje institucionalne enote, ki so del pravnega subjekta. |
| --- | --- |

(26)

„na posamični podlagi“ pomeni, da se nanaša na eno samo institucionalno enoto, kar vključuje institucionalne enote, ki so del pravnega subjekta.

Člen 2

Faze izvedbe in prvo poročanje

1.   Večnamenski skupni niz analitičnih podatkov o kreditih v skladu s to uredbo se vzpostavi v fazah. Prva faza se začne 1. septembra 2018. Prvo mesečno in četrtletno pošiljanje v tej fazi in po tej uredbi se začne s podatki za 30. september 2018.

2.   Da se zagotovi ustrezna identifikacija nasprotnih strank, NCB pošljejo ECB prvi niz referenčnih podatkov o nasprotnih strankah v skladu s predlogo 1 v Prilogi I šest mesecev pred prvim pošiljanjem iz odstavka 1.

3.   Da se omogoči potrebna organizacijska in tehnična priprava na pošiljanje referenčnih podatkov o nasprotnih strankah iz odstavka 2, lahko NCB od poročevalskih enot zahtevajo, da zagotovijo delne ali celovite referenčne podatke o nasprotnih strankah in podatke o kreditih od 31. decembra 2017 naprej.

Člen 3

Dejanska poročevalska populacija

1.   Dejansko poročevalsko populacijo sestavljajo rezidenčne kreditne institucije in rezidenčne tuje podružnice kreditnih institucij, ne glede na to, ali so institucije, ki se nadzirajo v skladu z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (10).

2.   Poročevalske enote poročajo podatke o kreditih na posamični podlagi v skladu s členoma 4 in 6.

3.   Poročevalske enote poročajo zadevni NCB.

Člen 4

Zahteve za statistično poročanje

1.   Poročevalske enote poročajo podatke o kreditih opazovane enote v skladu s členom 6 za instrumente, ki izpolnjujejo pogoje, opredeljene v členu 5:

| (a) | kadar za instrument na kateri koli referenčni datum poročanja v referenčnem obdobju velja, da:






  (i) | povzroča kreditno tveganje za opazovano enoto ali |
| --- | --- | --- |

(a)

kadar za instrument na kateri koli referenčni datum poročanja v referenčnem obdobju velja, da:

(i)

povzroča kreditno tveganje za opazovano enoto ali

| (ii) | je sredstvo opazovane enote ali |
| --- | --- |

(ii)

je sredstvo opazovane enote ali

| (iii) | je priznan po ustreznem računovodskem standardu, ki ga uporablja pravni subjekt opazovane enote, in je v preteklosti povzročil kreditno tveganje za opazovano enoto ali |
| --- | --- |

(iii)

je priznan po ustreznem računovodskem standardu, ki ga uporablja pravni subjekt opazovane enote, in je v preteklosti povzročil kreditno tveganje za opazovano enoto ali

| (iv) | ga servisira opazovana enota, ki je rezident poročevalske države članice, in






  i. | je bil odobren drugim institucionalnim enotam istega pravnega subjekta, katerega del je opazovana enota, ali |
| --- | --- | --- |

(iv)

ga servisira opazovana enota, ki je rezident poročevalske države članice, in

i.

je bil odobren drugim institucionalnim enotam istega pravnega subjekta, katerega del je opazovana enota, ali

| ii. | ga ima pravni subjekt, ki ni kreditna institucija, ki je rezident poročevalske države članice, pri čemer ta ni država članica opazovane enote, in |
| --- | --- |

ii.

ga ima pravni subjekt, ki ni kreditna institucija, ki je rezident poročevalske države članice, pri čemer ta ni država članica opazovane enote, in

| (b) | kadar je najmanj en dolžnik pravni subjekt ali del pravnega subjekta, kakor je opredeljen v členu 1(5). |
| --- | --- |

(b)

kadar je najmanj en dolžnik pravni subjekt ali del pravnega subjekta, kakor je opredeljen v členu 1(5).

2.   Za posamezen referenčni datum poročanja je referenčno obdobje obdobje, ki se začne na zadnji referenčni datum poročanja v četrtletju pred tem posameznim referenčnim datumom poročanja in se konča na ta posamezen referenčni datum poročanja.

Člen 5

Prag za poročanje

1.   Podatki o kreditih se poročajo za instrumente, določene v členu 4, kadar znaša znesek prevzetih obveznosti dolžnika na kateri koli referenčni datum poročanja v referenčnem obdobju 25 000 EUR ali več.

2.   Znesek prevzetih obveznosti dolžnika iz odstavka 1 se izračuna kot vsota zneskov prevzetih obveznosti po vseh instrumentih dolžnika v razmerju do opazovane enote na podlagi obsega člena 4 in instrumentov, ki so opredeljeni v navedenem členu.

Člen 6

Zahteve za statistično poročanje na posamični podlagi

1.   Poročevalske enote poročajo podatke o kreditih na posamični podlagi v skladu s predlogami v Prilogi I.

2.   Poročevalske enote, ki so pravni subjekti, poročajo v zvezi z vsemi opazovanimi enotami, ki so del pravnega subjekta. Poročevalske enote, ki so tuje podružnice, poročajo v zvezi s svojo dejavnostjo.

3.   Če sta pravni subjekt in njegova tuja podružnica rezidenta poročevalskih držav članic, lahko ob uskladitvi med zadevnima NCB za izognitev dvojnemu poročanju:

| (a) | zadevna NCB pravnega subjekta odloči, da od pravnega subjekta ne bo zbirala nobenih atributov podatkov, navedenih v predlogi 1 v Prilogi I, ali da bo od njega zbirala samo del teh atributov podatkov, če te instrumente ima ali servisira tuja podružnica; |
| --- | --- |

(a)

zadevna NCB pravnega subjekta odloči, da od pravnega subjekta ne bo zbirala nobenih atributov podatkov, navedenih v predlogi 1 v Prilogi I, ali da bo od njega zbirala samo del teh atributov podatkov, če te instrumente ima ali servisira tuja podružnica;

| (b) | zadevna NCB tuje podružnice odloči, da od tuje podružnice ne bo zbirala nobenih atributov podatkov, navedenih v predlogi 2 v Prilogi I, ali da bo od nje zbirala samo del teh atributov podatkov. |
| --- | --- |

(b)

zadevna NCB tuje podružnice odloči, da od tuje podružnice ne bo zbirala nobenih atributov podatkov, navedenih v predlogi 2 v Prilogi I, ali da bo od nje zbirala samo del teh atributov podatkov.

4.   Zadevna lahko NCB odloči, da ne bo zbirala informacij v zvezi s tujimi podružnicami, ki niso rezidenti poročevalske države članice in so del pravnega subjekta, ki je poročevalska enota.

Člen 7

Posebne zahteve za statistično poročanje

Zahteve za statistično poročanje, opredeljene v členu 6, se zmanjšajo v zvezi s podatki o kreditih, ki izpolnjujejo posebna merila, določena v Prilogi II.

Člen 8

Splošne zahteve za izboljšano poročanje

1.   Poročevalske enote in njihove tuje podružnice, ki niso rezidenti poročevalske države članice, vzpostavijo potrebno organizacijsko strukturo in ustrezne notranje kontrolne mehanizme, s katerimi zagotovijo, da se podatki, ki se poročajo na posamični podlagi po tej uredbi v skladu s členom 6, pravilno obdelajo in posredujejo.

2.   Tuje podružnice, ki niso rezidenti poročevalske države članice, niso poročevalske enote po tej uredbi. Poročevalske enote zagotovijo, da take tuje podružnice uvedejo ureditve, postopke in mehanizme, s katerimi zagotovijo pravilno izvajanje zahtev za poročanje na posamični podlagi.

3.   Zahteve za statistično poročanje po tej uredbi ne posegajo v druge sedanje ali prihodnje zahteve za poročanje v zvezi s podatki o kreditih v skladu z nacionalnim pravom ali drugimi okviri za poročanje.

4.   NCB lahko zbirajo informacije, ki jih je treba poslati ECB, v širšem nacionalnem okviru za poročanje, ki je skladen z zadevnim pravom Unije ali nacionalnim pravom. Ti širši okviri za poročanje lahko vključujejo informacije, ki služijo za druge namene poleg statistike, na primer za potrebe nadzora.

5.   NCB lahko pridobijo podatke o kreditih iz drugih virov.

6.   Minimalne zahteve za usklajenost, popolnost, raven podrobnosti in identifikacijo nasprotnih strank v zvezi s podatki o kreditih so določene v predlogah v Prilogi I.

Člen 9

Identifikacija nasprotnih strank

1.   Za namen poročanja po tej uredbi poročevalske enote in NCB identificirajo nasprotne stranke z uporabo:

| (a) | oznake LEI, kadar je bila ta identifikacijska oznaka dodeljena, ali |
| --- | --- |

(a)

oznake LEI, kadar je bila ta identifikacijska oznaka dodeljena, ali

| (b) | če oznaka LEI ni bila dodeljena, nacionalne identifikacijske oznake, kakor je podrobneje opredeljeno v Prilogi IV. |
| --- | --- |

(b)

če oznaka LEI ni bila dodeljena, nacionalne identifikacijske oznake, kakor je podrobneje opredeljeno v Prilogi IV.

2.   NCB lahko pridobijo katere koli informacije v zvezi z identifikacijo nasprotnih strank, kakor je opredeljeno v Prilogi III, prek neposrednega poročanja poročevalskih enot ali prek memorandumov o soglasju ali podobnih sporazumov z nacionalnimi statističnimi uradi, pristojnimi nacionalnimi organi in drugimi nacionalnimi organi. NCB opredelijo enolične identifikacijske oznake, ki so potrebne za pravilno identifikacijo nasprotnih strank, na podlagi obsega informacij, ki je določen v Prilogi III.

Člen 10

Dostop do podatkov o kreditih in njihova uporaba

1.   ECB in NCB uporabijo podatke o kreditih, ki se poročajo po tej uredbi, v obsegu in za namene, ki so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 2533/98. Ti podatki se lahko uporabijo zlasti za vzpostavitev in ohranjanje povratnega toka informacij v skladu s členom 11.

2.   Ta uredba ne posega v sedanjo ali prihodnjo uporabo podatkov o kreditih, ki jo dovoljuje ali zahteva pravo Unije, nacionalno pravo ali memorandumi o soglasju, vključno s čezmejnimi izmenjavami.

Člen 11

Povratni tok informacij do poročevalskih enot

1.   NCB imajo pravico, da poročevalskim enotam zagotovijo podatke o kreditih, vključno s podatki, ki jih zbere druga NCB, z vzpostavitvijo ali izboljšanjem povratnih tokov informacij ali drugih informacijskih storitev od centralnih registrov kreditov do poročevalskih enot. Zagotovijo lahko podniz podatkov o kreditih, ki se zbirajo po tej uredbi, v skladu z dobro prakso in v obsegu, kolikor to omogoča veljavna pravna ureditev zaupnosti. Poročevalske enote lahko podatke uporabijo izključno za upravljanje kreditnega tveganja in izboljšanje kakovosti informacij o kreditih, ki jih imajo na razpolago v zvezi z obstoječimi ali predvidenimi instrumenti. Podatkov ne izmenjujejo z drugimi osebami, razen če je za te namene podatke nujno treba izmenjevati s ponudniki storitev in se podatki uporabijo samo v zvezi s poročevalsko enoto ter poročevalska enota zagotovi ustrezno varstvo zaupnosti s pogodbenim dogovorom, ki izključuje vsakršno drugo uporabo podatkov, in poskrbi za anonimiziranje podatkov, kadar je to mogoče, in brisanje podatkov, takoj ko se doseže namen njihove izmenjave. Nadaljnje pošiljanje podatkov s strani ponudnika storitev in izmenjava podatkov s tržnimi ponudniki podatkov o kreditih sta prepovedana.

2.   NCB opredelijo obseg podatkov, ki se zagotovijo, postopek za zagotovitev dostopa do podatkov in katere koli dodatne omejitve uporabe teh podatkov ob upoštevanju nacionalnega pravnega okvira in vseh drugih omejitev, povezanih z zaupno naravo informacij.

3.   Ta člen poročevalskim enotam ne daje pravice do povratnega toka informacij ali do prejemanja določenih informacij iz povratnega toka informacij ali drugih informacijskih storitev od centralnih registrov kreditov do poročevalskih enot.

4.   NCB imajo pravico, da poročevalski enoti začasno onemogočijo dostop do določenih podatkov o kreditih iz povratnega toka informacij, kadar poročevalska enota ni izpolnila svojih obveznosti statističnega poročanja po tej uredbi, zlasti glede kakovosti in točnosti podatkov, ter kadar poročevalska enota ni izpolnila obveznosti iz odstavka 1.

5.   NCB imajo pravico, da drugim NCB onemogočijo dostop do podrobnih podatkov o kreditih, ki jih zbirajo za namene povratnega toka informacij. NCB imajo pravico, da zahtevajo vzajemnost v zvezi z zagotavljanjem podrobnih podatkov o kreditih z vsako NCB, ki zahteva podatke od druge NCB za namene povratnega toka informacij. Informacije o institucionalni enoti poročevalske enote s sedežem v poročevalski državi članici lahko zadevna NCB poročevalske enote vedno uporabi za povratne tokove informacij, ne glede na to, kje je institucionalna enota rezident.

Člen 12

Dostop pravnih subjektov

1.   Pravni subjekti ali deli pravnih subjektov, o katerih se poročajo podatki o kreditih, imajo pravico dostopati do teh podatkov pri zadevni NCB. Poleg tega lahko pravni subjekti zahtevajo, da poročevalske enote popravijo nepravilne podatke, ki se nanašajo nanje.

2.   NCB lahko pravnemu subjektu ali delom pravnih subjektov onemogočijo dostop do kreditnih podatkov, ki se poročajo v zvezi z njimi, samo v obsegu, kolikor:

| (a) | bi tak dostop posegal v upravičene interese glede zaupnosti, ki jih ima poročevalska enota, na primer v zvezi z notranjimi ocenami kreditnega tveganja, ali jih imajo tretje osebe, zlasti pravni subjekti, o katerih se poročajo podatki o kreditih, ali |
| --- | --- |

(a)

bi tak dostop posegal v upravičene interese glede zaupnosti, ki jih ima poročevalska enota, na primer v zvezi z notranjimi ocenami kreditnega tveganja, ali jih imajo tretje osebe, zlasti pravni subjekti, o katerih se poročajo podatki o kreditih, ali

| (b) | se podatki niso uporabili za vzpostavitev ali izboljšanje povratnega toka informacij v skladu s členom 11 in se od NCB odobritev dostopa do teh podatkov ne zahteva po drugih predpisih Unije ali nacionalnih predpisih. |
| --- | --- |

(b)

se podatki niso uporabili za vzpostavitev ali izboljšanje povratnega toka informacij v skladu s členom 11 in se od NCB odobritev dostopa do teh podatkov ne zahteva po drugih predpisih Unije ali nacionalnih predpisih.

Člen 13

Roki

1.   Poročevalske enote poročajo podatke o kreditih, kakor so zabeleženi na naslednje referenčne datume poročanja:

| (a) | za mesečno pošiljanje na zadnji dan vsakega meseca; |
| --- | --- |

(a)

za mesečno pošiljanje na zadnji dan vsakega meseca;

| (b) | za četrtletno pošiljanje na zadnji dan marca, junija, septembra in decembra. |
| --- | --- |

(b)

za četrtletno pošiljanje na zadnji dan marca, junija, septembra in decembra.

2.   NCB odločijo, kdaj in kako pogosto bodo prejemale podatke od poročevalskih enot, da bi lahko spoštovale roke za poročanje ECB, ter o tem obvestijo poročevalske enote.

3.   NCB obvestijo poročevalske enote o obveznostih poročanja najmanj 18 mesecev pred prvim referenčnim datumom poročanja, za katerega morajo te enote poročati podatke po tej uredbi, brez poseganja v druge zahteve za poročanje v skladu z nacionalnim pravom ali drugimi okviri za poročanje.

4.   Za opazovane enote, ki so rezidenti poročevalske države članice, NCB pošljejo mesečne podatke o kreditih ECB do zaključka poslovanja na 30. delovni dan po koncu meseca, na katerega se podatki nanašajo.

5.   Za opazovane enote, ki so rezidenti poročevalske države članice, NCB pošljejo četrtletne podatke o kreditih ECB do zaključka poslovanja na 15. delovni dan po datumih predložitve, ki so opredeljeni v členu 3(1)(b) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 680/2014 (11).

6.   Za opazovane enote, ki so tuje podružnice, ki niso rezidenti poročevalske države članice, NCB pošljejo mesečne podatke o kreditih ECB do zaključka poslovanja na 35. delovni dan po koncu meseca, na katerega se podatki nanašajo.

7.   Za opazovane enote, ki so tuje podružnice, ki niso rezidenti poročevalske države članice, NCB pošljejo četrtletne podatke o kreditih ECB do zaključka poslovanja na 20. delovni dan po datumih predložitve, ki so opredeljeni v členu 3(1)(b) Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014.

8.   NCB pošljejo ECB referenčne podatke o nasprotnih strankah za vse nasprotne stranke v skladu z oddelkom 1 predloge 1 v Prilogi I skupaj s prvim pošiljanjem podatkov o kreditih. Kadar pride do spremembe, NCB posodobijo podatke najpozneje ob pošiljanju podatkov o kreditih, ki se nanaša na prvi referenčni datum poročanja, na katerega ali pred katerim je sprememba začela učinkovati. Razen če NCB poročevalske enote obvestijo, da so pridobile posodobljene referenčne podatke o nasprotnih strankah iz drugih virov, poročevalske enote te podatke posodobijo tako, da o vseh spremembah obvestijo NCB takrat, ko to zadevna NCB zahteva, vendar najpozneje na datum, kot se zadevni NCB poročajo podatki o kreditih za prvi referenčni datum poročanja po datumu, ko je sprememba začela učinkovati.

Člen 14

Minimalni skupni standardi in nacionalne ureditve poročanja

1.   Poročevalske enote izpolnijo zahteve za statistično poročanje, ki veljajo zanje, v skladu z minimalnimi skupnimi standardi za prenos, točnost, natančno identifikacijo nasprotnih strank ter vsebinsko skladnost in popravke, določenimi v Prilogi V.

2.   NCB opredelijo in uvedejo ureditve poročanja, po katerih se ravnajo poročevalske enote, v skladu s to uredbo in s svojimi nacionalnimi pravnimi okviri, kolikor ti niso v nasprotju z določbami te uredbe. NCB zagotovijo, da te ureditve poročanja: (a) zagotavljajo zahtevane statistične informacije in (b) omogočajo preveritev, da so izpolnjeni minimalni standardi za prenos, točnost, vsebinsko skladnost in popravke, določeni v Prilogi V.

3.   NCB lahko za svoje pošiljanje podatkov o kreditih ECB uporabijo informacije, ki jih pridobijo iz drugih virov v skladu s členom 8(5), kolikor te informacije izpolnjujejo standarde glede kakovosti in rokov, ki se v skladu s to uredbo uporabljajo za podatke, ki se zbirajo od poročevalskih enot. Zlasti morajo biti izpolnjeni minimalni standardi za prenos, točnost, vsebinsko skladnost in popravke, določeni v Prilogi V.

Člen 15

Združitve, delitve in reorganizacije

1.   Zadevne poročevalske enote v primeru združitve, delitve ali reorganizacije, ki bi lahko vplivala na izpolnitev njihovih statističnih obveznosti, obvestijo zadevno NCB o postopkih, načrtovanih za izpolnitev zahtev za statistično poročanje iz te uredbe, in sicer takoj, ko se objavi namera za izvedbo združitve, delitve ali reorganizacije, in preden ta začne učinkovati.

2.   Brez poseganja v obveznosti, ki so določene v prejšnjem odstavku, lahko zadevna NCB dovoli prevzemni instituciji, da izpolni svojo obveznost statističnega poročanja po začasnih postopkih. Ta izjema od običajnih postopkov poročanja traja največ šest mesecev od datuma, ko se izvrši združitev, delitev ali reorganizacija. Ta izjema ne posega v obveznost prevzemne institucije, da izpolni svoje obveznosti poročanja v skladu s to uredbo.

Člen 16

Odstopanja in manj pogosto poročanje

1.   Da se zagotovi sorazmernost obveznosti poročanja, vzpostavljenih s to uredbo, lahko zadevna NCB majhnim poročevalskim enotam odobri odstopanja, pod pogojem, da skupni prispevek vseh poročevalskih enot, ki se jim odobri odstopanje, k skupnemu neporavnanemu znesku posojil, ki ga v skladu z Uredbo (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/33) (12) poročajo vse poročevalske enote, ki so rezidenti poročevalske države članice, ne presega 2 %. Odstopanja lahko zajemajo nekatere ali vse zahteve za poročanje, opredeljene v tej uredbi.

2.   Da se podpre izvajanje zahtev za poročanje, lahko zadevna NCB majhnim poročevalskim enotam omogoči, da podatke o kreditih, ki se nanašajo na referenčne datume poročanja pred 1. januarjem 2021, poročajo četrtletno namesto mesečno, pod pogojem, da skupni prispevek vseh enot, ki poročajo četrtletno, k skupnemu neporavnanemu znesku posojil, ki ga v skladu z Uredbo (EU) št. 1071/2013 poročajo vse poročevalske enote, ki so rezidenti poročevalske države članice, ne presega 4 %, brez poseganja v njihovo poročanje podatkov o kreditih po katerem koli drugem pravnem okviru.

3.   NCB lahko poročevalskim enotam odobrijo odstopanja v obsegu, kolikor lahko iz drugih virov pridobijo podatke, ki izpolnjujejo zahteve glede kakovosti in rokov iz člena 14(3).

4.   NCB obvestijo o obveznostih poročanja v skladu s členom 13(3) naslednje poročevalske enote:

| (a) | poročevalske enote, ki se jim odobri odstopanje v skladu z odstavkom 1; |
| --- | --- |

(a)

poročevalske enote, ki se jim odobri odstopanje v skladu z odstavkom 1;

| (a) | poročevalske enote, ki lahko podatke poročajo manj pogosto v skladu z odstavkom 2; |
| --- | --- |

(a)

poročevalske enote, ki lahko podatke poročajo manj pogosto v skladu z odstavkom 2;

| (c) | poročevalske enote, ki ne izpolnjujejo več pogojev za odstopanje ali manj pogosto poročanje v skladu z odstavkom 1 ali 2. |
| --- | --- |

(c)

poročevalske enote, ki ne izpolnjujejo več pogojev za odstopanje ali manj pogosto poročanje v skladu z odstavkom 1 ali 2.

Člen 17

Preverjanje in obvezno zbiranje ter minimalni standardi kakovosti

NCB izvajajo preverjanje in, kolikor je to potrebno, obvezno zbiranje informacij, ki jih morajo poročevalske enote zagotavljati po tej uredbi, brez poseganja v pristojnost ECB, da ti pravici izvaja sama. NCB izvajajo ti pravici zlasti v primeru, če poročevalska enota ne izpolnjuje minimalnih standardov za prenos, točnost, vsebinsko skladnost in popravke, določenih v Prilogi V.

Člen 18

Sankcije

ECB lahko poročevalskim enotam, ki ne izpolnjujejo zahtev za poročanje iz te uredbe, naloži sankcije v skladu s členom 7(1) Uredbe (ES) št. 2533/98. Poročevalskim enotam se ne naložijo sankcije, kolikor dokažejo, da jim poročanje zahtevanih informacij preprečuje nacionalno pravo države, katere rezident je podružnica, o kateri morajo poročati informacije. Pooblastilo ECB za naložitev sankcij za neizpolnjevanje zahtev za poročanje iz te uredbe je neodvisno od pravice NCB, da v skladu s svojim nacionalnim pravom sankcionira neizpolnjevanje obveznosti statističnega poročanja ali drugih obveznosti poročanja, ki veljajo za poročevalske enote po ustreznem nacionalnem pravnem okviru v skladu s členom 8(3).

Člen 19

Prehodna določba

NCB lahko odložijo prvo pošiljanje podatkov o kreditih, ki se nanašajo na referenčne datume poročanja pred 1. februarjem 2019, ECB, pod pogojem, da te podatke pošljejo ECB najpozneje 31. marca 2019.

Člen 20

Poenostavljen postopek spreminjanja

Izvršilni odbor ECB lahko ob upoštevanju stališč Odbora ESCB za statistiko izvede tehnične spremembe prilog k tej uredbi, pod pogojem, da te spremembe ne spremenijo osnovnega konceptualnega okvira niti ne vplivajo na breme poročanja za poročevalske enote. Izvršilni odbor o kateri koli taki spremembi brez nepotrebnega odlašanja obvesti Svet ECB.

Člen 21

Končna določba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 31. decembra 2017.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Frankfurtu na Majni, 18. maja 2016

Za Svet ECB

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  
  UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

1

(2)  Mnenje Komisije z dne 7. avgusta 2015 o osnutku uredbe Evropske centralne banke o zbiranju podrobnih podatkov o kreditih in kreditnem tveganju (UL C 261, 8.8.2015, str. 1).

2

(3)  Sklep ECB/2014/6 z dne 24. februarja 2014 o organizaciji pripravljalnih ukrepov za zbiranje podrobnih podatkov o kreditih s strani Evropskega sistema centralnih bank (UL L 104, 8.4.2014, str. 72).

3

(4)  Priporočilo Evropske centralne banke z dne 24. februarja 2014 o organizaciji pripravljalnih ukrepov za zbiranje podrobnih podatkov o kreditih s strani Evropskega sistema centralnih bank (ECB/2014/7) (UL C 103, 8.4.2014, str. 1).

4

(5)  Memorandum of Understanding on the exchange of information among national central credit registers for the purpose of passing it on to reporting institutions. Dostopno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

5

(6)  Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, str. 63).

6

(7)  Uredba (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (UL L 174, 26.6.2013, str. 1).

7

(8)  Dostopno na spletni strani Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO) na naslovu www.iso.org.

8

(9)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

9

(10)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

10

(11)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 680/2014 z dne 16. aprila 2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z nadzorniškim poročanjem institucij v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 191, 28.6.2014, str. 1).

11

(12)  Uredba (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke z dne 24. septembra 2013 o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (ECB/2013/33) (UL L 297, 7.11.2013, str. 1).

12

---

PRILOGA I

Podatki za poročanje in predloge

1.   Podatki, ki se poročajo na podlagi te uredbe, se nanašajo na več elementov, npr. upnike, dolžnike, instrumente, zavarovanje, ki so medsebojno povezani. Na primer, enemu dolžniku se lahko odobri več posojil ali eno zavarovanje lahko zavaruje več instrumentov. Niz podatkov za poročanje posebnih informacij za vsakega od teh elementov je določen v tej prilogi.

2.   Informacije za vsak niz podatkov se nanašajo na posamezen element, npr. instrument, ali na kombinacijo več elementov, npr. „instrument–zavarovanje“, s čimer se določa stopnja podrobnosti, ki se zagotovi za vsak niz podatkov. Nizi podatkov so urejeni v dve predlogi.

3.   Zahteve za poročanje atributov podatkov, ki so vključeni v posamezno predlogo, so določene v Prilogah II in III.

4.   Atributi podatkov, ki so vključeni v posamezno predlogo, so opredeljeni v Prilogi IV.

5.   Enota za poročanje zneskov je euro. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju Evropske centralne banke (ECB), tj. srednjem tečaju, na referenčni datum poročanja.

Predloga 1

1.   Referenčni podatki o nasprotnih strankah

| 1.1 | Stopnja podrobnosti za referenčne podatke o nasprotnih strankah je nasprotna stranka. Vsak zapis se enolično identificira s kombinacijo naslednjih atributov podatkov: (a) identifikacijska oznaka poročevalske enote in (b) identifikacijska oznaka nasprotne stranke. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Vsaka identifikacijska oznaka nasprotne stranke mora biti enolična za vsako nasprotno stranko, ki jo poroča ista poročevalska enota, in poročevalska enota mora vsako nasprotno stranko vedno identificirati z njeno enolično identifikacijsko oznako nasprotne stranke. Te identifikacijske oznake ista poročevalska enota ne sme nikoli ponovno uporabiti za identifikacijo druge nasprotne stranke. NCB lahko od poročevalskih enot zahtevajo, da uporabijo identifikacijske oznake nasprotnih strank, ki jih določi zadevna NCB. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Nasprotne stranke, ki jih je treba registrirati, so vse institucionalne enote, ki so pravni subjekti ali deli pravnih subjektov in so povezane z instrumenti, ki se poročajo v skladu s členoma 4 in 5, ali zagotavljajo zavarovanje za te instrumente. Natančneje, nasprotne stranke, ki jih je treba registrirati, so: (a) upniki; (b) dolžniki; (c) ponudniki zavarovanja; (d) originatorji; (e) izvajalci servisiranja; (f) sedeži podjetij; (g) neposredno nadrejene osebe in (h) končne nadrejene osebe. Posamezni subjekt je lahko nasprotna stranka pri več instrumentih ali ima različne vloge kot nasprotna stranka pri istem instrumentu. Vendar je treba vsako nasprotno stranko registrirati samo enkrat. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Informacije, ki se zahtevajo za vsako vrsto nasprotne stranke, so navedene v Prilogi III. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Podatki o nasprotni stranki opisujejo značilnosti nasprotne stranke. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kadar so z instrumenti, ki se poročajo v zbirko podatkov AnaCredit, povezane fizične osebe, se ne poroča noben zapis o teh fizičnih osebah. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Zapise je treba poročati najpozneje ob mesečnem pošiljanju podatkov o kreditih, ki se nanaša na referenčni datum poročanja, ko je nasprotna stranka sklenila pogodbo, ki je registrirana v zbirki podatkov AnaCredit. Če pride do spremembe, je treba zapise posodobiti najpozneje ob mesečnem pošiljanju podatkov o kreditih za referenčni datum poročanja, ko je sprememba začela učinkovati. |
| --- | --- |

1.7

2.   Podatki o instrumentu

| 2.1 | Stopnja podrobnosti za podatke o instrumentu je instrument. Vsak zapis se enolično identificira s kombinacijo naslednjih atributov podatkov: (a) identifikacijska oznaka poročevalske enote; (b) identifikacijska oznaka opazovane enote; (c) identifikacijska oznaka pogodbe in (d) identifikacijska oznaka instrumenta. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vsaka identifikacijska oznaka pogodbe mora biti enolična za vsako pogodbo, ki ustvarja kreditno tveganje za isto opazovano enoto. Ta identifikacijska oznaka se nikoli ne sme ponovno uporabiti za identifikacijo druge pogodbe z isto opazovano enoto. Vsaka identifikacijska oznaka instrumenta mora biti enolična za vsako pogodbo, tj. vsem instrumentom, ki so vgrajeni v eno pogodbo, je treba dodeliti različne identifikacijske oznake instrumenta in teh se ne sme nikoli ponovno uporabiti za identifikacijo drugega instrumenta v pogodbi. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | V podatkih o instrumentu se registrirajo vsi instrumenti, ki obstajajo po pogodbi med opazovano enoto in nasprotnimi strankami, vključno z vsemi instrumenti med institucionalnimi enotami znotraj istega pravnega subjekta. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Podatki o instrumentu opisujejo lastnosti instrumenta, ki se v teku časa redko spreminjajo. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Zapise je treba poročati najpozneje ob mesečnem pošiljanju podatkov o kreditih, ki se nanaša na referenčni datum poročanja, ko se instrument registrira v zbirki podatkov AnaCredit. Če pride do spremembe, je treba zapise posodobiti najpozneje ob mesečnem pošiljanju podatkov o kreditih za referenčni datum poročanja, na katerega ali pred katerim je sprememba začela učinkovati. |
| --- | --- |

2.5

3.   Finančni podatki

| 3.1 | Stopnja podrobnosti za finančne podatke je instrument. Vsak zapis se enolično identificira s kombinacijo naslednjih atributov podatkov: (a) identifikacijska oznaka poročevalske enote; (b) identifikacijska oznaka opazovane enote; (c) identifikacijska oznaka pogodbe in (d) identifikacijska oznaka instrumenta. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Finančni podatki opisujejo finančni razvoj instrumenta. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Vsak izkoriščen znesek instrumenta je treba registrirati v atributu podatkov „neporavnani nominalni znesek“. Vsak neizkoriščen odobren znesek instrumenta je treba registrirati v atributu podatkov „zunajbilančni znesek“. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Zapise je treba poročati mesečno. |
| --- | --- |

3.4

4.   Podatki nasprotna stranka–instrument

| 4.1 | Stopnja podrobnosti za podatke nasprotna stranka–instrument je kombinacija „nasprotna stranka–instrument“ in vsak zapis se enolično identificira s kombinacijo naslednjih atributov podatkov: (a) identifikacijska oznaka poročevalske enote; (b) identifikacijska oznaka opazovane enote; (c) identifikacijska oznaka nasprotne stranke; (d) identifikacijska oznaka pogodbe; (e) identifikacijska oznaka instrumenta in (f) vloga nasprotne stranke. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Podatki nasprotna stranka–instrument opisujejo vlogo vseh nasprotnih strank v vsakem instrumentu. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Kadar so z instrumenti, ki se poročajo v zbirko podatkov AnaCredit, povezane fizične osebe, se ne poroča noben zapis o teh fizičnih osebah. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Zapise je treba poročati najpozneje ob mesečnem pošiljanju podatkov o kreditih, ki se nanaša na referenčni datum poročanja, na katerega ali pred katerim je bil instrument registriran v zbirki podatkov AnaCredit. Če pride do spremembe, je treba zapise posodobiti najpozneje na datum mesečnega pošiljanja podatkov o kreditih, ki se nanaša na referenčni datum poročanja, na katerega ali pred katerim je sprememba začela učinkovati. |
| --- | --- |

4.4

5.   Podatki o solidarnih obveznostih

| 5.1 | Stopnja podrobnosti za podatke o solidarnih obveznostih je kombinacija „nasprotna stranka–instrument“. Vsak zapis se enolično identificira s kombinacijo atributov podatkov: (a) identifikacijska oznaka poročevalske enote; (b) identifikacijska oznaka opazovane enote; (c) identifikacijska oznaka nasprotne stranke; (d) identifikacijska oznaka pogodbe in (e) identifikacijska oznaka instrumenta. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | V teh podatkih se registrira znesek solidarne obveznosti iz instrumenta, ki ustreza vsakemu dolžniku, ki je solidarno odgovoren v zvezi s posameznim instrumentom. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Kadar so z instrumenti, ki se poročajo v zbirko podatkov AnaCredit, povezane fizične osebe, se ne poroča noben zapis o teh fizičnih osebah. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Zapise je treba poročati mesečno. |
| --- | --- |

5.4

| Niz podatkov | Atribut podatkov |
| --- | --- |
| 1. | Referenčni podatki o nasprotnih strankah |

Niz podatkov

Atribut podatkov

1.

Referenčni podatki o nasprotnih strankah

Identifikacijska oznaka poročevalske enote

Identifikacijska oznaka nasprotne stranke

Identifikacijska oznaka pravnega subjekta (LEI)

Nacionalna identifikacijska oznaka

Identifikacijska oznaka sedeža podjetja

Identifikacijska oznaka neposredno nadrejene osebe

Identifikacijska oznaka končne nadrejene osebe

Ime

Naslov: ulica

Naslov: mesto/vas

Naslov: okrožje/upravno območje

Naslov: poštna številka

Naslov: država

Pravna oblika

Institucionalni sektor

Gospodarska dejavnost

Status pravnih postopkov

Datum začetka pravnih postopkov

Velikost podjetja

Datum velikosti podjetja

Število zaposlenih

Bilančna vsota

Letni promet

Računovodski standard

| 2. | Podatki o instrumentu |
| --- | --- |

2.

Podatki o instrumentu

Identifikacijska oznaka poročevalske enote

Identifikacijska oznaka opazovane enote

Identifikacijska oznaka pogodbe

Identifikacijska oznaka instrumenta

Vrsta instrumenta

Vrsta amortizacije

Valuta

Fiduciarni instrument

Datum nastanka

Končni datum obdobja, ko se plačujejo samo obresti

Zgornja omejitev obrestne mere

Spodnja omejitev obrestne mere

Pogostost spremembe obrestne mere

Razmik/razpon obrestne mere

Vrsta obrestne mere

Pravni končni datum zapadlosti

Znesek prevzetih obveznosti ob nastanku

Pogostost plačil

Kredit za financiranje projekta

Namen

Regres

Referenčna obrestna mera

Datum poravnave

Podrejeni dolg

Identifikacijska oznaka pogodbe o sindiciranem posojilu

Pravice odplačila

Spremembe poštene vrednosti zaradi sprememb kreditnega tveganja pred nakupom

| 3. | Finančni podatki |
| --- | --- |

3.

Finančni podatki

Identifikacijska oznaka poročevalske enote

Identifikacijska oznaka opazovane enote

Identifikacijska oznaka pogodbe

Identifikacijska oznaka instrumenta

Obrestna mera

Datum naslednje spremembe obrestne mere

Status neplačila instrumenta

Datum statusa neplačila instrumenta

Preneseni znesek

Zaostala plačila instrumenta

Datum zapadlosti instrumenta

Vrsta listinjenja

Neporavnani nominalni znesek

Obračunane obresti

Zunajbilančni znesek

| 4. | Podatki nasprotna stranka–instrument |
| --- | --- |

4.

Podatki nasprotna stranka–instrument

Identifikacijska oznaka poročevalske enote

Identifikacijska oznaka opazovane enote

Identifikacijska oznaka nasprotne stranke

Identifikacijska oznaka pogodbe

Identifikacijska oznaka instrumenta

Vloga nasprotne stranke

| 5. | Podatki o solidarnih obveznostih |
| --- | --- |

5.

Podatki o solidarnih obveznostih

Identifikacijska oznaka poročevalske enote

Identifikacijska oznaka opazovane enote

Identifikacijska oznaka nasprotne stranke

Identifikacijska oznaka pogodbe

Identifikacijska oznaka instrumenta

Znesek solidarne obveznosti

Predloga 2

6.   Računovodski podatki

| 6.1 | Stopnja podrobnosti za računovodske podatke je instrument. Vsak zapis se enolično identificira s kombinacijo naslednjih atributov podatkov: (a) identifikacijska oznaka poročevalske enote; (b) identifikacijska oznaka opazovane enote; (c) identifikacijska oznaka pogodbe in (d) identifikacijska oznaka instrumenta. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Ti podatki opisujejo razvoj instrumenta v skladu z ustreznimi računovodskimi standardi pravnega subjekta opazovane enote. Če za poročevalsko enoto velja Uredba (EU) 2015/534 Evropske centralne banke (ECB/2015/13) (1), se podatki beležijo v skladu z računovodskim standardom – Mednarodnimi standardi računovodskega poročanja (MSRP) ali nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli (GAAP) –, ki ga pravni subjekt opazovane enote uporablja za izpolnjevanje zahtev po Uredbi (EU) 2015/534 (ECB/2015/13). |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Zapise je treba poročati četrtletno. |
| --- | --- |

6.3

7.   Podatki o prejetem zavarovanju

| 7.1 | Stopnja podrobnosti za podatke o prejetem zavarovanju je prejeto zavarovanje. Vsak zapis se enolično identificira s kombinacijo naslednjih atributov podatkov: (a) identifikacijska oznaka poročevalske enote; (b) identifikacijska oznaka opazovane enote in (c) identifikacijska oznaka zavarovanja. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Poročevalske enote morajo poročati vsa zavarovanja, prejeta za zavarovanje odplačila katerega(-ih) koli instrumenta(-ov), ki se poroča(-jo) v podatkih o instrumentu, ne glede na primernost zavarovanja za zmanjševanje kreditnega tveganja v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Ti podatki opisujejo prejeto zavarovanje. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Zapise je treba poročati najpozneje ob mesečnem pošiljanju podatkov o kreditih, ki se nanaša na referenčni datum poročanja, na katerega ali pred katerim je bilo zavarovanje prejeto za zavarovanje odplačila katerega koli instrumenta, ki se poroča v zbirko podatkov AnaCredit. Če pride do spremembe, je treba zapise posodobiti najpozneje ob četrtletnem pošiljanju podatkov o kreditih, ki se nanaša na referenčni datum poročanja, na katerega ali pred katerim je sprememba začela učinkovati. |
| --- | --- |

7.4

8.   Podatki instrument–prejeto zavarovanje

| 8.1 | Stopnja podrobnosti za podatke instrument–prejeto zavarovanje je kombinacija instrument–prejeto zavarovanje. Vsak zapis se enolično identificira s kombinacijo naslednjih atributov podatkov: (a) identifikacijska oznaka poročevalske enote; (b) identifikacijska oznaka opazovane enote; (c) identifikacijska oznaka pogodbe; (d) identifikacijska oznaka instrumenta in (e) identifikacijska oznaka zavarovanja. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Ti podatki opisujejo vsa zavarovanja, prejeta v zvezi z instrumentom, ki ga zavarovanja zavarujejo. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | Zapise je treba poročati mesečno. |
| --- | --- |

8.3

9.   Podatki o tveganju nasprotne stranke

| 9.1 | Stopnja podrobnosti za podatke o tveganju nasprotne stranke je nasprotna stranka. Vsak zapis se enolično identificira s kombinacijo naslednjih atributov podatkov: (a) identifikacijska oznaka poročevalske enote; (b) identifikacijska oznaka opazovane enote in (c) identifikacijska oznaka nasprotne stranke. |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Podatki omogočajo oceno kreditnega tveganja nasprotne stranke. |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | Te informacije se zahtevajo samo za dolžnike in ponudnike zavarovanja. |
| --- | --- |

9.3

| 9.4 | Kadar so z instrumenti, ki se poročajo v zbirko podatkov AnaCredit, povezane fizične osebe, se ne poroča noben zapis o teh fizičnih osebah. |
| --- | --- |

9.4

| 9.5 | Zapise je treba poročati mesečno. |
| --- | --- |

9.5

| 9.6 | Zadevna NCB se lahko odloči za četrtletno zbiranje podatkov o tveganju nasprotne stranke. |
| --- | --- |

9.6

10.   Podatki o neplačilu nasprotne stranke

| 10.1 | Stopnja podrobnosti za podatke o neplačilu nasprotne stranke je nasprotna stranka. Vsak zapis se enolično identificira s kombinacijo naslednjih atributov podatkov: (a) identifikacijska oznaka poročevalske enote; (b) identifikacijska oznaka opazovane enote in (c) identifikacijska oznaka nasprotne stranke. |
| --- | --- |

10.1

| 10.2 | Ti podatki omogočajo identifikacijo neplačil nasprotnih strank brez nepotrebnega odlašanja. |
| --- | --- |

10.2

| 10.3 | Te informacije se zahtevajo samo za dolžnike in ponudnike zavarovanja. |
| --- | --- |

10.3

| 10.4 | Kadar so z instrumenti, ki se poročajo v zbirko podatkov AnaCredit, povezane fizične osebe, se ne poroča noben zapis o teh fizičnih osebah. |
| --- | --- |

10.4

| 10.5 | Zapise je treba poročati mesečno. |
| --- | --- |

10.5

| Podatki | Atribut podatkov |
| --- | --- |
| 6. | Računovodski podatki |

Podatki

Atribut podatkov

6.

Računovodski podatki

Identifikacijska oznaka poročevalske enote

Identifikacijska oznaka opazovane enote

Identifikacijska oznaka pogodbe

Identifikacijska oznaka instrumenta

Računovodska razvrstitev instrumentov

Pripoznanje v bilanci stanja

Akumulirani odpisi

Znesek akumuliranih oslabitev

Vrsta oslabitve

Metoda ocene oslabitve

Viri obremenitve

Akumulirane spremembe poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja

Status donosnosti instrumenta

Datum statusa donosnosti instrumenta

Rezervacije, povezane z zunajbilančnimi izpostavljenostmi

Status restrukturiranja in ponovnega pogajanja

Datum statusa restrukturiranja in ponovnega pogajanja

Kumulativna poplačila od neplačila naprej

Bonitetni portfelj

Knjigovodska vrednost

| 7. | Podatki o prejetem zavarovanju |
| --- | --- |

7.

Podatki o prejetem zavarovanju

Identifikacijska oznaka poročevalske enote

Identifikacijska oznaka opazovane enote

Identifikacijska oznaka zavarovanja

Identifikacijska oznaka ponudnika zavarovanja

Vrsta zavarovanja

Vrednost zavarovanja

Vrsta vrednosti zavarovanja

Pristop za vrednotenje zavarovanja

Lokacija nepremičnine za zavarovanje

Datum vrednosti zavarovanja

Datum zapadlosti zavarovanja

Prvotna vrednost zavarovanja

Datum prvotne vrednosti zavarovanja

| 8. | Podatki instrument–prejeto zavarovanje |
| --- | --- |

8.

Podatki instrument–prejeto zavarovanje

Identifikacijska oznaka poročevalske enote

Identifikacijska oznaka opazovane enote

Identifikacijska oznaka pogodbe

Identifikacijska oznaka instrumenta

Identifikacijska oznaka zavarovanja

Dodeljena vrednost zavarovanja

Prednostne terjatve tretjih oseb v razmerju do zavarovanja

| 9. | Podatki o tveganju nasprotne stranke |
| --- | --- |

9.

Podatki o tveganju nasprotne stranke

Identifikacijska oznaka poročevalske enote

Identifikacijska oznaka opazovane enote

Identifikacijska oznaka nasprotne stranke

Verjetnost neplačila

| 10. | Podatki o neplačilu nasprotne stranke |
| --- | --- |

10.

Podatki o neplačilu nasprotne stranke

Identifikacijska oznaka poročevalske enote

Identifikacijska oznaka opazovane enote

Identifikacijska oznaka nasprotne stranke

Status neplačila nasprotne stranke

Datum statusa neplačila nasprotne stranke

---

(1)  Uredba (EU) 2015/534 Evropske centralne banke z dne 17. marca 2015 o poročanju nadzorniških finančnih informacij (ECB/2015/13) (UL L 86, 31.3.2015, str. 13).

---

PRILOGA II

Posebne zahteve za statistično poročanje

V skladu s členom 7 je treba zahteve za statistično poročanje, opredeljene v členu 6, zmanjšati, če so izpolnjeni posebni pogoji. Naslednji štirje primeri opisujejo posebne pogoje, ko se ne zahteva celoten niz podatkov o kreditih.

1.   Opazovane enote, ki niso rezidenti poročevalske države članice

Instrumenti, pri katerih je opazovana enota tuja podružnica, ki ni rezident poročevalske države članice.

2.   Opazovane enote, za katere ne veljajo kapitalske zahteve

Instrumenti, pri katerih opazovana enota:

| (a) | ni institucija, ki se nadzira v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013, ali |
| --- | --- |

(a)

ni institucija, ki se nadzira v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013, ali

| (b) | je tuja podružnica subjekta, ki se ne nadzira v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013. |
| --- | --- |

(b)

je tuja podružnica subjekta, ki se ne nadzira v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013.

3.   Instrumenti, katerih pripoznanje je v celoti odpravljeno in ki se servisirajo

Instrumenti:

| (a) | katerih pripoznanje je odpravljeno in |
| --- | --- |

(a)

katerih pripoznanje je odpravljeno in

| (b) | ki se servisirajo. |
| --- | --- |

(b)

ki se servisirajo.

4.   Instrumenti, ki so nastali pred 1. septembrom 2018

Instrumenti z datumom nastanka pred 1. septembrom 2018.

V tabeli 1 so določene zahteve za poročanje vsakega atributa podatkov v vsakem od štirih primerov, pri čemer se uporablja naslednja razvrstitev:

(a)   N: ob upoštevanju posamičnih ureditev lahko zadevne NCB odločijo, da od posameznih poročevalskih enot teh informacij ne bodo zbirale;

(b)   X: informacije, ki jih ni treba poročati.

Kjer razvrstitev ni določena, je informacije treba poročati.

Če podatki ustrezajo več opisom v tabeli 1, se uporabi zahteva za poročanje, ki je najmanj obremenjujoča.

Tabela 1

Posebne zahteve za statistično poročanje

| | 1. | Opazovane enote, ki niso rezidenti poročevalske države članice |
| --- | --- | --- |

1.

Opazovane enote, ki niso rezidenti poročevalske države članice

| 2. | Opazovane enote, za katere ne veljajo kapitalske zahteve |
| --- | --- |

2.

Opazovane enote, za katere ne veljajo kapitalske zahteve

| 3. | Instrumenti, katerih pripoznanje je v celoti odpravljeno in ki se servisirajo |
| --- | --- |

3.

Instrumenti, katerih pripoznanje je v celoti odpravljeno in ki se servisirajo

| 4. | Instrumenti, ki so nastali pred 1. septembrom 2018 |
| --- | --- |

4.

Instrumenti, ki so nastali pred 1. septembrom 2018

Kredit za financiranje projekta

N

Datum nastanka

N

Vrsta obrestne mere

N

Pogostost spremembe obrestne mere

N

Končni datum obdobja, ko se plačujejo samo obresti

N

N

Referenčna obrestna mera

N

Razmik/razpon obrestne mere

N

Zgornja omejitev obrestne mere

N

N

Spodnja omejitev obrestne mere

N

N

Vrsta amortizacije

N

N

Pogostost plačil

N

N

Spremembe poštene vrednosti zaradi sprememb kreditnega tveganja pred nakupom

N

N

Datum naslednje spremembe obrestne mere

N

Status neplačila instrumenta

N

Datum statusa neplačila instrumenta

N

Obračunane obresti

N

Računovodska razvrstitev instrumentov

X

Viri obremenitve

N

X

Akumulirani odpisi

X

Znesek akumuliranih oslabitev

X

Vrsta oslabitve

X

Metoda ocene oslabitve

X

Akumulirane spremembe poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja

X

Status donosnosti instrumenta

N

Datum statusa donosnosti instrumenta

N

Rezervacije, povezane z zunajbilančnimi izpostavljenostmi

X

Datum statusa restrukturiranja in ponovnega pogajanja

N

Bonitetni portfelj

X

X

Knjigovodska vrednost

X

Prvotna vrednost zavarovanja

N

Datum prvotne vrednosti zavarovanja

N

Verjetnost neplačila

N

N

Status neplačila nasprotne stranke

N

N

Datum statusa neplačila nasprotne stranke

N

N

---

PRILOGA III

Referenčni podatki o nasprotnih strankah

V tabelah 2 in 3 so določene zahteve za poročanje vsakega atributa podatkov v referenčnih podatkih o nasprotnih strankah, kakor so opisani v predlogi 1 Priloge I.

V tabeli 2 so določene zahteve za nasprotne stranke, ki so rezidenti poročevalske države članice, v tabeli 3 pa so določene zahteve za nasprotne stranke, ki niso rezidenti poročevalske države članice.

Uporablja se naslednja razvrstitev zahtev:

(a)   N: ob upoštevanju posamičnih ureditev lahko zadevne NCB odločijo, da od posameznih poročevalskih enot teh informacij ne bodo zbirale;

(b)   X: informacije, ki jih ni treba poročati.

Kjer razvrstitev ni določena, je informacije treba poročati.

Če podatki ustrezajo več opisom v tabeli 2 ali 3, je treba uporabiti zahtevo za poročanje, ki je najbolj obremenjujoča.

Tabela 2

Posebne zahteve za poročanje referenčnih podatkov o nasprotnih strankah za nasprotne stranke, ki so rezidenti poročevalske države članice

| | 1. | Poročevalska enota |
| --- | --- | --- |

1.

Poročevalska enota

| 2. | Opazovana enota |
| --- | --- |

2.

Opazovana enota

| 3. | Upnik |
| --- | --- |

3.

Upnik

| 4. | Dolžnik – vsi instrumenti so nastali pred 1. septembrom 2018 |
| --- | --- |

4.

Dolžnik – vsi instrumenti so nastali pred 1. septembrom 2018

| 5. | Dolžnik – najmanj en instrument je nastal 1. septembra 2018 ali pozneje |
| --- | --- |

5.

Dolžnik – najmanj en instrument je nastal 1. septembra 2018 ali pozneje

| 6. | Ponudnik zavarovanja |
| --- | --- |

6.

Ponudnik zavarovanja

| 7. | Sedež podjetja |
| --- | --- |

7.

Sedež podjetja

| 8. | Neposredno nadrejena oseba |
| --- | --- |

8.

Neposredno nadrejena oseba

| 9. | Končna nadrejena oseba |
| --- | --- |

9.

Končna nadrejena oseba

| 10. | Originator |
| --- | --- |

10.

Originator

| 11. | Izvajalec servisiranja |
| --- | --- |

11.

Izvajalec servisiranja

Referenčni podatki o nasprotnih strankah

Identifikacijska oznaka nasprotne stranke

Identifikacijska oznaka pravnega subjekta (LEI)

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Nacionalna identifikacijska oznaka

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Identifikacijska oznaka sedeža podjetja

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Identifikacijska oznaka neposredno nadrejene osebe

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Identifikacijska oznaka končne nadrejene osebe

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Ime

Naslov: ulica

N

Naslov: mesto / vas

N

Naslov: okrožje / upravno območje

N

Naslov: poštna številka

N

Naslov: država

N

Pravna oblika

N

Institucionalni sektor

N

Gospodarska dejavnost

X

X

N

N

N

N

Status pravnih postopkov

X

X

X

N

N

N

N

N

N

N

Datum začetka pravnih postopkov

X

X

X

N

N

N

N

N

N

N

Velikost podjetja

X

X

X

N

N

N

N

N

N

N

Datum velikosti podjetja

X

X

X

N

N

N

N

N

N

N

Število zaposlenih

X

X

X

N

N

N

N

N

N

X

Bilančna vsota

X

X

X

N

N

N

N

N

N

X

Letni promet

X

X

X

N

N

N

N

N

N

X

Računovodski standard

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tabela 3

Posebne zahteve za poročanje referenčnih podatkov o nasprotnih strankah za nasprotne stranke, ki niso rezidenti poročevalske države članice

| | 1. | Poročevalska enota |
| --- | --- | --- |

1.

Poročevalska enota

| 2. | Opazovana enota |
| --- | --- |

2.

Opazovana enota

| 3. | Upnik |
| --- | --- |

3.

Upnik

| 4. | Dolžnik – vsi instrumenti so nastali pred 1. septembrom 2018 |
| --- | --- |

4.

Dolžnik – vsi instrumenti so nastali pred 1. septembrom 2018

| 5. | Dolžnik – najmanj en instrument je nastal 1. septembra 2018 ali pozneje |
| --- | --- |

5.

Dolžnik – najmanj en instrument je nastal 1. septembra 2018 ali pozneje

| 6. | Ponudnik zavarovanja |
| --- | --- |

6.

Ponudnik zavarovanja

| 7. | Sedež podjetja |
| --- | --- |

7.

Sedež podjetja

| 8. | Neposredno nadrejena oseba |
| --- | --- |

8.

Neposredno nadrejena oseba

| 9. | Končna nadrejena oseba dolžnika |
| --- | --- |

9.

Končna nadrejena oseba dolžnika

| 10. | Originator |
| --- | --- |

10.

Originator

| 11. | Izvajalec servisiranja |
| --- | --- |

11.

Izvajalec servisiranja

Referenčni podatki o nasprotnih strankah

Identifikacijska oznaka nasprotne stranke

Ni relevantno (NA)

Identifikacijska oznaka pravnega subjekta (LEI)

NA

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Nacionalna identifikacijska oznaka

NA

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Identifikacijska oznaka sedeža podjetja

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Identifikacijska oznaka neposredno nadrejene osebe

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Identifikacijska oznaka končne nadrejene osebe

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ime

NA

Naslov: ulica

NA

N

Naslov: mesto / vas

NA

N

Naslov: okrožje / upravno območje

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Naslov: poštna številka

NA

N

Naslov: država

NA

N

Pravna oblika

NA

N

Institucionalni sektor

NA

N

Gospodarska dejavnost

NA

X

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Status pravnih postopkov

NA

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Datum začetka pravnih postopkov

NA

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Velikost podjetja

NA

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Datum velikosti podjetja

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Število zaposlenih

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Bilančna vsota

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Letni promet

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Računovodski standard

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

---

PRILOGA IV

Atributi podatkov, opredelitve in vrednosti

V tej tabeli so določeni podrobni standardni opisi in opredelitve atributov podatkov, ki so določeni v prilogah I do III. V njej so določene tudi vrednosti, ki jih je treba poročati za atribute podatkov, vključno z opisi vrednosti.

NCB so odgovorne za pretvorbo atributov podatkov in vrednosti v ustrezne atribute podatkov in vrednosti, ki se uporabljajo na nacionalni ravni.

| Pojem | Vrsta pojma | Opredelitev |
| --- | --- | --- |
| Identifikacijska oznaka nasprotne stranke | Atribut podatkov | Identifikacijska oznaka, ki jo poročevalska enota uporabi za enolično identifikacijo vsake nasprotne stranke. Vsaka nasprotna stranka mora imeti eno identifikacijsko oznako nasprotne stranke. Ta vrednost se v teku časa ne bo spremenila in je ni mogoče uporabiti kot identifikacijsko oznako nasprotne stranke za drugo nasprotno stranko. |
| Alfanumerično | Vrednost | Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov. |
| Identifikacijska oznaka poročevalske enote | Atribut podatkov | Identifikacijska oznaka nasprotne stranke za poročevalsko enoto. |
| Alfanumerično | Vrednost | Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov. |
| Identifikacijska oznaka opazovane enote | Atribut podatkov | Identifikacijska oznaka nasprotne stranke za opazovano enoto. |
| Alfanumerično | Vrednost | Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov. |
| Identifikacijska oznaka pogodbe | Atribut podatkov | Identifikacijska oznaka, ki jo poročevalska enota uporabi za enolično identifikacijo vsake pogodbe. Vsaka pogodba mora imeti eno identifikacijsko oznako pogodbe. Ta vrednost se v teku časa ne bo spremenila in je ni mogoče uporabiti kot identifikacijsko oznako pogodbe za drugo pogodbo. |
| Alfanumerično | Vrednost | Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov. |
| Identifikacijska oznaka instrumenta | Atribut podatkov | Identifikacijska oznaka, ki jo poročevalska enota uporabi za enolično identifikacijo vsakega instrumenta po posamezni pogodbi. Vsak instrument mora imeti eno identifikacijsko oznako instrumenta. Ta vrednost se v teku časa ne bo spremenila in je ni mogoče uporabiti kot identifikacijsko oznako instrumenta za drug instrument po isti pogodbi. |
| Alfanumerično | Vrednost | Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov. |
| Identifikacijska oznaka zavarovanja | Atribut podatkov | Identifikacijska oznaka, ki jo poročevalska enota uporabi za enolično identifikacijo vsakega zavarovanja, uporabljenega za zavarovanje instrumenta. Vsako zavarovanje mora imeti eno identifikacijsko oznako zavarovanja. Ta vrednost se v teku časa ne bo spremenila in je ni mogoče uporabiti kot identifikacijsko oznako zavarovanja za drugo zavarovanje. |
| Alfanumerično | Vrednost | Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov. |
| Identifikacijska oznaka ponudnika zavarovanja | Atribut podatkov | Identifikacijska oznaka nasprotne stranke za ponudnika zavarovanja.
  Če ponudnik zavarovanja ni pravni subjekt, identifikacijske oznake ponudnika zavarovanja ni treba poročati. |
| Alfanumerično | Vrednost | Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov. |
| Referenčni podatki o nasprotnih strankah |
| Identifikacijska oznaka pravnega subjekta (LEI) | Atribut podatkov | Identifikacijska oznaka pravnega subjekta za nasprotno stranko, ki se dodeli v skladu s standardom Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO) 17442. |
| Alfanumerično | Vrednost | Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov. |
| Nacionalna identifikacijska oznaka | Atribut podatkov | Identifikacijska oznaka, ki se splošno uporablja in omogoča nedvomno identifikacijo nasprotne stranke ali pravnega subjekta, katerega del je nasprotna stranka, v državi, katere rezident je.
  Pri nasprotni stranki, ki je tuja podružnica, se nacionalna identifikacijska oznaka nanaša na tujo podružnico.
  Pri nasprotni stranki, ki ni tuja podružnica, se nacionalna identifikacijska oznaka nanaša na pravni subjekt, katerega del je nasprotna stranka. |
| Alfanumerično | Vrednost | Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov. |
| Identifikacijska oznaka sedeža podjetja | Atribut podatkov | Identifikacijska oznaka nasprotne stranke za pravni subjekt, katerega pravno odvisen del je tuja podružnica.
  Ta informacija se poroča samo za nasprotne stranke, ki so tuje podružnice. |
| Alfanumerično | Vrednost | Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov. |
| Identifikacijska oznaka neposredno nadrejene osebe | Atribut podatkov | Identifikacijska oznaka nasprotne stranke za pravni subjekt, ki je neposredno nadrejena oseba nasprotne stranke. Če nasprotna stranka nima nadrejene osebe, se poroča identifikacijska oznaka nasprotne stranke za samo nasprotno stranko.
  Nadrejena oseba ima enak pomen, kakor je opredeljen v členu 4(1)(15)(a) Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| Alfanumerično | Vrednost | Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov. |
| Identifikacijska oznaka končne nadrejene osebe | Atribut podatkov | Identifikacijska oznaka nasprotne stranke za pravni subjekt, ki je končna nadrejena oseba nasprotne stranke. Ta končna nadrejena oseba nima nadrejene osebe. Če nasprotna stranka nima nadrejene osebe, se poroča identifikacijska oznaka nasprotne stranke za samo nasprotno stranko.
  Nadrejena oseba ima enak pomen, kakor je opredeljen v členu 4(1)(15)(a) Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| Alfanumerično | Vrednost | Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov. |
| Ime | Atribut podatkov | Polno uradno ime nasprotne stranke. |
| Niz znakov | Vrednost | Končno zaporedje znakov. |
| Naslov: ulica | Atribut podatkov | Naslov ulice nasprotne stranke, vključno s hišno številko. |
| Niz znakov | Vrednost | Končno zaporedje znakov. |
| Naslov: mesto / vas | Atribut podatkov | Mesto ali vas nasprotne stranke. |
| Niz znakov | Vrednost | Končno zaporedje znakov. |
| Naslov: poštna številka | Atribut podatkov | Poštna številka nasprotne stranke. |
| Alfanumerično | Vrednost | Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov. |
| Naslov: okrožje / upravno območje | Atribut podatkov | Okrožje ali podobno upravno območje nasprotnih strank, ki so rezidenti držav članic Evropske unije. |
| Niz znakov | Vrednost | Regije NUTS 3 |
| Naslov: država | Atribut podatkov | Država nasprotne stranke. |
| Kode ISO 3166-1 alfa-2 | Vrednost | Koda ISO 3166-1 alfa-2 države. |
| Pravna oblika | Atribut podatkov | Vrsta poslovnega subjekta, kakor je opredeljena v nacionalnem pravnem sistemu. |
| Niz znakov | Vrednost | Končno zaporedje znakov. |
| Institucionalni sektor | Atribut podatkov | Institucionalni sektorji v skladu z Uredbo (EU) št. 549/2013, Uredbo (EU) št. 575/2013 in Uredbo (EU) št. 1075/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/40) (1). |
| Nefinančne družbe | Vrednost | Nefinančne družbe, kakor so opredeljene v odstavkih 2.45 do 2.50 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013. |
| Centralna banka | Vrednost | Centralne banke, kakor so opredeljene v odstavkih 2.72 do 2.74 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013. |
| Kreditne institucije | Vrednost | Kreditne institucije, kakor so opredeljene v členu 4(1)(1) Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| Institucije, ki sprejemajo vloge, razen kreditnih institucij | Vrednost | Institucije, ki sprejemajo vloge, razen kreditnih institucij, kakor so opredeljene v členu 1(a)(2)(a)(ii) Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33). |
| Skladi denarnega trga (SDT) | Vrednost | Skladi denarnega trga (SDT), kakor so opredeljeni v členu 2 Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33). |
| Investicijski skladi razen skladov denarnega trga | Vrednost | Investicijski skladi razen skladov denarnega trga, kakor so opredeljeni v odstavkih 2.82 do 2.85 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013. |
| Družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja | Vrednost | Družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja, kakor so opredeljene v členu 1(1) in (2) Uredbe (EU) št. 1075/2013 (ECB/2013/40). |
| Drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb, pokojninskih skladov in družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja | Vrednost | Drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov, kakor so opredeljeni v odstavku 2.86 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013, brez družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja, kakor so opredeljene v členu 1(1) in (2) Uredbe (EU) št. 1075/2013 (ECB/2013/40). |
| Izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti | Vrednost | Izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti, kakor so opredeljeni v odstavku 2.63 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013. |
| Lastne finančne institucije in posojilodajalci | Vrednost | Lastne finančne institucije in posojilodajalci, kakor so opredeljeni v odstavkih 2.98 do 2.99 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013. |
| Zavarovalne družbe | Vrednost | Zavarovalne družbe, kakor so opredeljene v odstavkih 2.100 do 2.104 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013. |
| Pokojninski skladi | Vrednost | Pokojninski skladi, kakor so opredeljeni v odstavkih 2.105 do 2.110 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013. |
| Centralna država | Vrednost | Centralna država, kakor je opredeljena v odstavku 2.114 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013. |
| Regionalna država | Vrednost | Regionalna država, kakor je opredeljena v odstavku 2.115 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013. |
| Lokalna država | Vrednost | Lokalna država, kakor je opredeljena v odstavku 2.116 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013. |
| Skladi socialne varnosti | Vrednost | Skladi socialne varnosti, kakor so opredeljeni v odstavku 2.117 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013. |
| Nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva | Vrednost | Nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva, kakor so opredeljene v odstavkih 2.129 do 2.130 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013. |
| Gospodarska dejavnost | Atribut podatkov | Razvrstitev nasprotnih strank po njihovih gospodarskih dejavnostih v skladu s statistično klasifikacijo NACE revizija 2, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (2). |
| Šifra NACE | Vrednost | Šifra NACE za drugo, tretjo ali četrto raven v skladu z Uredbo (ES) št. 1893/2006. |
| Status pravnih postopkov | Atribut podatkov | Kategorije, ki opisujejo pravni status nasprotne stranke z vidika njene solventnosti na podlagi nacionalnega pravnega okvira.
  NCB mora te vrednosti pretvoriti v nacionalni pravni okvir. Vsaka NCB mora pravočasno pripraviti referenčno tabelo za lažjo razlago in primerjavo navedenih vrednosti med državami. |
| Pravni postopki niso sproženi | Vrednost | Pravni postopki v zvezi s solventnostjo ali zadolženostjo nasprotne stranke niso bili sproženi. |
| Postopek preventivnega prestrukturiranja ali podobni ukrepi | Vrednost | Vsi postopki, v katerih posreduje sodišče ali soroden organ, in ki so namenjeni doseganju sporazuma o refinanciranju med upniki, z izjemo vseh stečajnih postopkov ali postopkov zaradi insolventnosti. |
| Stečaj / insolventnost | Vrednost | Kolektivni in zavezujoči stečajni postopki ali postopki zaradi insolventnosti pod vodstvom sodišča, ki imajo za posledico delni ali popolni odvzem premoženja nasprotne stranke in imenovanje upravitelja. |
| Drugi pravni ukrepi | Vrednost | Pravni ukrepi razen tistih, ki so že navedeni, vključno z dvostranskimi pravnimi ukrepi med poročevalsko enoto in nasprotno stranko. |
| Datum začetka pravnih postopkov | Atribut podatkov | Datum, ko so se začeli pravni postopki, ki se poročajo v atributu „status pravnih postopkov“. Ta datum mora biti zadnji ustrezen datum pred datumom poročanja in ga je treba poročati samo, če atribut podatkov „status pravnih postopkov“ nima vrednosti „pravni postopki niso sproženi“. |
| Datum | Vrednost | Opredeljeno kot dd/mm/llll. |
| Velikost podjetja | Atribut podatkov | Razvrstitev podjetij na podlagi velikosti v skladu s Prilogo k Priporočilu Komisije 2003/361/ES (3). |
| Veliko podjetje | Vrednost | Podjetje, ki ni opredeljeno kot mikro, malo ali srednje veliko podjetje (MSP) v skladu s Prilogo k Priporočilu 2003/361/ES. |
| Srednje podjetje | Vrednost | Podjetje, opredeljeno kot MSP, vendar ne kot malo ali mikro podjetje, v skladu s Prilogo k Priporočilu 2003/361/ES. |
| Malo podjetje | Vrednost | Podjetje, opredeljeno kot malo podjetje v skladu s Prilogo k Priporočilu 2003/361/ES. |
| Mikro podjetje | Vrednost | Podjetje, opredeljeno kot mikro podjetje v skladu s Prilogo k Priporočilu 2003/361/ES. |
| Datum velikosti podjetja | Atribut podatkov | Datum, na katerega se nanaša vrednost, navedena v rubriki „velikost podjetja“. To je datum najnovejših podatkov, ki se uporabijo za razvrstitev ali pregled razvrstitve podjetja. |
| Datum | Vrednost | Opredeljeno kot dd/mm/llll. |
| Število zaposlenih | Atribut podatkov | Število zaposlenih, ki delajo za nasprotno stranko, v skladu s členom 5 Priloge k Priporočilu 2003/361/ES. |
| Številčno | Vrednost | Število, ki ni negativno. |
| Bilančna vsota | Atribut podatkov | Knjigovodska vrednost skupnih sredstev nasprotne stranke v skladu z Uredbo (EU) št. 549/2013. |
| Številčno | Vrednost | Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB (tj. srednjem tečaju) na referenčni datum poročanja. |
| Letni promet | Atribut podatkov | Letni obseg prodaje nasprotne stranke brez popustov in prometnih davkov v skladu s Priporočilom 2003/361/ES. Enako kot pojem „čisti prihodki od prodaje“ v členu 153(4) Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| Številčno | Vrednost | Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB (tj. srednjem tečaju) na referenčni datum poročanja. |
| Računovodski standard | Atribut podatkov | Računovodski standard, ki ga uporablja pravni subjekt opazovane enote. Če za poročevalsko enoto velja Uredba (EU) 2015/534 (ECB/2015/13), se podatki beležijo v skladu z računovodskim standardom – Mednarodnimi standardi računovodskega poročanja (MSRP) ali nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli (GAAP) –, ki ga pravni subjekt opazovane enote uporablja za izpolnjevanje zahtev po Uredbi (EU) 2015/534 (ECB/2015/13). |
| MSRP | Vrednost | MSRP, kakor se uporabljajo na podlagi Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| Nacionalna GAAP, skladna z MSRP | Vrednost | Nacionalni računovodski okviri, zasnovani na podlagi Direktive Sveta 86/635/EGS (5), ki uporabljajo merila MSRP za instrumente. |
| Nacionalna GAAP, ki niso skladna z MSRP | Vrednost | Nacionalni računovodski okviri, zasnovani na podlagi Direktive Sveta 86/635/EGS, ki ne uporabljajo meril MSRP za instrumente. |
| Podatki o tveganju nasprotne stranke |
| Verjetnost neplačila | Atribut podatkov | Verjetnost neplačila nasprotne stranke v obdobju enega leta, določena v skladu s členi 160, 163, 179 in 180 Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| Številčno | Vrednost | Število od 0 do 1. |
| Podatki o neplačilu nasprotne stranke |
| Status neplačila nasprotne stranke | Atribut podatkov | Identifikacija statusa neplačila nasprotne stranke. Kategorije, ki opisujejo razloge, zaradi katerih je nasprotna stranka lahko neplačnik v skladu s členom 178 Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| Ni neplačila | Vrednost | Nasprotna stranka ni neplačnik v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013. |
| Neplačilo zaradi majhne verjetnosti plačila | Vrednost | Nasprotna stranka je neplačnik zaradi majhne verjetnosti plačila v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013. |
| Neplačilo zaradi zapadlosti več kot 90/180 dni | Vrednost | Nasprotna stranka je neplačnik zaradi dolga, ki je zapadel več kot 90/180 dni, v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013. |
| Neplačilo zaradi majhne verjetnosti plačila in zapadlosti več kot 90/180 dni | Vrednost | Nasprotna stranka je neplačnik zaradi majhne verjetnosti plačila in zaradi dolga, ki je zapadel več kot 90/180 dni, v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013. |
| Datum statusa neplačila nasprotne stranke | Atribut podatkov | Datum, ko se šteje, da je nastopil status neplačila, ki se poroča v atributu podatkov „status neplačila nasprotne stranke“. |
| Datum | Vrednost | Opredeljeno kot dd/mm/llll. |
| Podatki o instrumentu |
| Vrsta instrumenta | Atribut podatkov | Razvrstitev instrumenta glede na vrsto pogodbenih pogojev, o katerih so se stranke sporazumele. |
| Vloge razen pogodb o začasnem odkupu | Vrednost | Vloge, kakor so opredeljene v odstavku 5.79 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013, razen pogodb o začasnem odkupu. |
| Prekoračitev stanja na računu | Vrednost | Prekoračitev stanja na računu, kakor je opredeljena v točki 2(1)(c) tabele v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33). |
| Dolg po kreditnih karticah | Vrednost | Kredit, odobren prek kartic z odloženim plačilom, tj. kartic, ki zagotavljajo posojilo z odloženim brezobrestnim plačilom, ali prek kreditnih kartic, tj. kartic, ki zagotavljajo posojilo z odloženim brezobrestnim plačilom in obrestovano posojilo. |
| Posojila revolving razen prekoračitev stanja na računih in dolga po kreditnih karticah | Vrednost | Kredit, ki ima naslednje značilnosti:






  (i) | dolžnik lahko uporabi ali dvigne sredstva do vnaprej odobrene omejitve kredita, ne da bi bilo treba upnika vnaprej obvestiti; |

Pojem

Vrsta pojma

Opredelitev

Identifikacijska oznaka nasprotne stranke

Atribut podatkov

Identifikacijska oznaka, ki jo poročevalska enota uporabi za enolično identifikacijo vsake nasprotne stranke. Vsaka nasprotna stranka mora imeti eno identifikacijsko oznako nasprotne stranke. Ta vrednost se v teku časa ne bo spremenila in je ni mogoče uporabiti kot identifikacijsko oznako nasprotne stranke za drugo nasprotno stranko.

Alfanumerično

Vrednost

Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov.

Identifikacijska oznaka poročevalske enote

Atribut podatkov

Identifikacijska oznaka nasprotne stranke za poročevalsko enoto.

Alfanumerično

Vrednost

Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov.

Identifikacijska oznaka opazovane enote

Atribut podatkov

Identifikacijska oznaka nasprotne stranke za opazovano enoto.

Alfanumerično

Vrednost

Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov.

Identifikacijska oznaka pogodbe

Atribut podatkov

Identifikacijska oznaka, ki jo poročevalska enota uporabi za enolično identifikacijo vsake pogodbe. Vsaka pogodba mora imeti eno identifikacijsko oznako pogodbe. Ta vrednost se v teku časa ne bo spremenila in je ni mogoče uporabiti kot identifikacijsko oznako pogodbe za drugo pogodbo.

Alfanumerično

Vrednost

Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov.

Identifikacijska oznaka instrumenta

Atribut podatkov

Identifikacijska oznaka, ki jo poročevalska enota uporabi za enolično identifikacijo vsakega instrumenta po posamezni pogodbi. Vsak instrument mora imeti eno identifikacijsko oznako instrumenta. Ta vrednost se v teku časa ne bo spremenila in je ni mogoče uporabiti kot identifikacijsko oznako instrumenta za drug instrument po isti pogodbi.

Alfanumerično

Vrednost

Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov.

Identifikacijska oznaka zavarovanja

Atribut podatkov

Identifikacijska oznaka, ki jo poročevalska enota uporabi za enolično identifikacijo vsakega zavarovanja, uporabljenega za zavarovanje instrumenta. Vsako zavarovanje mora imeti eno identifikacijsko oznako zavarovanja. Ta vrednost se v teku časa ne bo spremenila in je ni mogoče uporabiti kot identifikacijsko oznako zavarovanja za drugo zavarovanje.

Alfanumerično

Vrednost

Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov.

Identifikacijska oznaka ponudnika zavarovanja

Atribut podatkov

Identifikacijska oznaka nasprotne stranke za ponudnika zavarovanja.

Če ponudnik zavarovanja ni pravni subjekt, identifikacijske oznake ponudnika zavarovanja ni treba poročati.

Alfanumerično

Vrednost

Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov.

Referenčni podatki o nasprotnih strankah

Identifikacijska oznaka pravnega subjekta (LEI)

Atribut podatkov

Identifikacijska oznaka pravnega subjekta za nasprotno stranko, ki se dodeli v skladu s standardom Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO) 17442.

Alfanumerično

Vrednost

Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov.

Nacionalna identifikacijska oznaka

Atribut podatkov

Identifikacijska oznaka, ki se splošno uporablja in omogoča nedvomno identifikacijo nasprotne stranke ali pravnega subjekta, katerega del je nasprotna stranka, v državi, katere rezident je.

Pri nasprotni stranki, ki je tuja podružnica, se nacionalna identifikacijska oznaka nanaša na tujo podružnico.

Pri nasprotni stranki, ki ni tuja podružnica, se nacionalna identifikacijska oznaka nanaša na pravni subjekt, katerega del je nasprotna stranka.

Alfanumerično

Vrednost

Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov.

Identifikacijska oznaka sedeža podjetja

Atribut podatkov

Identifikacijska oznaka nasprotne stranke za pravni subjekt, katerega pravno odvisen del je tuja podružnica.

Ta informacija se poroča samo za nasprotne stranke, ki so tuje podružnice.

Alfanumerično

Vrednost

Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov.

Identifikacijska oznaka neposredno nadrejene osebe

Atribut podatkov

Identifikacijska oznaka nasprotne stranke za pravni subjekt, ki je neposredno nadrejena oseba nasprotne stranke. Če nasprotna stranka nima nadrejene osebe, se poroča identifikacijska oznaka nasprotne stranke za samo nasprotno stranko.

Nadrejena oseba ima enak pomen, kakor je opredeljen v členu 4(1)(15)(a) Uredbe (EU) št. 575/2013.

Alfanumerično

Vrednost

Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov.

Identifikacijska oznaka končne nadrejene osebe

Atribut podatkov

Identifikacijska oznaka nasprotne stranke za pravni subjekt, ki je končna nadrejena oseba nasprotne stranke. Ta končna nadrejena oseba nima nadrejene osebe. Če nasprotna stranka nima nadrejene osebe, se poroča identifikacijska oznaka nasprotne stranke za samo nasprotno stranko.

Nadrejena oseba ima enak pomen, kakor je opredeljen v členu 4(1)(15)(a) Uredbe (EU) št. 575/2013.

Alfanumerično

Vrednost

Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov.

Ime

Atribut podatkov

Polno uradno ime nasprotne stranke.

Niz znakov

Vrednost

Končno zaporedje znakov.

Naslov: ulica

Atribut podatkov

Naslov ulice nasprotne stranke, vključno s hišno številko.

Niz znakov

Vrednost

Končno zaporedje znakov.

Naslov: mesto / vas

Atribut podatkov

Mesto ali vas nasprotne stranke.

Niz znakov

Vrednost

Končno zaporedje znakov.

Naslov: poštna številka

Atribut podatkov

Poštna številka nasprotne stranke.

Alfanumerično

Vrednost

Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov.

Naslov: okrožje / upravno območje

Atribut podatkov

Okrožje ali podobno upravno območje nasprotnih strank, ki so rezidenti držav članic Evropske unije.

Niz znakov

Vrednost

Regije NUTS 3

Naslov: država

Atribut podatkov

Država nasprotne stranke.

Kode ISO 3166-1 alfa-2

Vrednost

Koda ISO 3166-1 alfa-2 države.

Pravna oblika

Atribut podatkov

Vrsta poslovnega subjekta, kakor je opredeljena v nacionalnem pravnem sistemu.

Niz znakov

Vrednost

Končno zaporedje znakov.

Institucionalni sektor

Atribut podatkov

Institucionalni sektorji v skladu z Uredbo (EU) št. 549/2013, Uredbo (EU) št. 575/2013 in Uredbo (EU) št. 1075/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/40) (1).

Nefinančne družbe

Vrednost

Nefinančne družbe, kakor so opredeljene v odstavkih 2.45 do 2.50 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013.

Centralna banka

Vrednost

Centralne banke, kakor so opredeljene v odstavkih 2.72 do 2.74 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013.

Kreditne institucije

Vrednost

Kreditne institucije, kakor so opredeljene v členu 4(1)(1) Uredbe (EU) št. 575/2013.

Institucije, ki sprejemajo vloge, razen kreditnih institucij

Vrednost

Institucije, ki sprejemajo vloge, razen kreditnih institucij, kakor so opredeljene v členu 1(a)(2)(a)(ii) Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33).

Skladi denarnega trga (SDT)

Vrednost

Skladi denarnega trga (SDT), kakor so opredeljeni v členu 2 Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33).

Investicijski skladi razen skladov denarnega trga

Vrednost

Investicijski skladi razen skladov denarnega trga, kakor so opredeljeni v odstavkih 2.82 do 2.85 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013.

Družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja

Vrednost

Družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja, kakor so opredeljene v členu 1(1) in (2) Uredbe (EU) št. 1075/2013 (ECB/2013/40).

Drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb, pokojninskih skladov in družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja

Vrednost

Drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov, kakor so opredeljeni v odstavku 2.86 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013, brez družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja, kakor so opredeljene v členu 1(1) in (2) Uredbe (EU) št. 1075/2013 (ECB/2013/40).

Izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti

Vrednost

Izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti, kakor so opredeljeni v odstavku 2.63 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013.

Lastne finančne institucije in posojilodajalci

Vrednost

Lastne finančne institucije in posojilodajalci, kakor so opredeljeni v odstavkih 2.98 do 2.99 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013.

Zavarovalne družbe

Vrednost

Zavarovalne družbe, kakor so opredeljene v odstavkih 2.100 do 2.104 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013.

Pokojninski skladi

Vrednost

Pokojninski skladi, kakor so opredeljeni v odstavkih 2.105 do 2.110 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013.

Centralna država

Vrednost

Centralna država, kakor je opredeljena v odstavku 2.114 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013.

Regionalna država

Vrednost

Regionalna država, kakor je opredeljena v odstavku 2.115 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013.

Lokalna država

Vrednost

Lokalna država, kakor je opredeljena v odstavku 2.116 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013.

Skladi socialne varnosti

Vrednost

Skladi socialne varnosti, kakor so opredeljeni v odstavku 2.117 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013.

Nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva

Vrednost

Nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva, kakor so opredeljene v odstavkih 2.129 do 2.130 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013.

Gospodarska dejavnost

Atribut podatkov

Razvrstitev nasprotnih strank po njihovih gospodarskih dejavnostih v skladu s statistično klasifikacijo NACE revizija 2, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

Šifra NACE

Vrednost

Šifra NACE za drugo, tretjo ali četrto raven v skladu z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Status pravnih postopkov

Atribut podatkov

Kategorije, ki opisujejo pravni status nasprotne stranke z vidika njene solventnosti na podlagi nacionalnega pravnega okvira.

NCB mora te vrednosti pretvoriti v nacionalni pravni okvir. Vsaka NCB mora pravočasno pripraviti referenčno tabelo za lažjo razlago in primerjavo navedenih vrednosti med državami.

Pravni postopki niso sproženi

Vrednost

Pravni postopki v zvezi s solventnostjo ali zadolženostjo nasprotne stranke niso bili sproženi.

Postopek preventivnega prestrukturiranja ali podobni ukrepi

Vrednost

Vsi postopki, v katerih posreduje sodišče ali soroden organ, in ki so namenjeni doseganju sporazuma o refinanciranju med upniki, z izjemo vseh stečajnih postopkov ali postopkov zaradi insolventnosti.

Stečaj / insolventnost

Vrednost

Kolektivni in zavezujoči stečajni postopki ali postopki zaradi insolventnosti pod vodstvom sodišča, ki imajo za posledico delni ali popolni odvzem premoženja nasprotne stranke in imenovanje upravitelja.

Drugi pravni ukrepi

Vrednost

Pravni ukrepi razen tistih, ki so že navedeni, vključno z dvostranskimi pravnimi ukrepi med poročevalsko enoto in nasprotno stranko.

Datum začetka pravnih postopkov

Atribut podatkov

Datum, ko so se začeli pravni postopki, ki se poročajo v atributu „status pravnih postopkov“. Ta datum mora biti zadnji ustrezen datum pred datumom poročanja in ga je treba poročati samo, če atribut podatkov „status pravnih postopkov“ nima vrednosti „pravni postopki niso sproženi“.

Datum

Vrednost

Opredeljeno kot dd/mm/llll.

Velikost podjetja

Atribut podatkov

Razvrstitev podjetij na podlagi velikosti v skladu s Prilogo k Priporočilu Komisije 2003/361/ES (3).

Veliko podjetje

Vrednost

Podjetje, ki ni opredeljeno kot mikro, malo ali srednje veliko podjetje (MSP) v skladu s Prilogo k Priporočilu 2003/361/ES.

Srednje podjetje

Vrednost

Podjetje, opredeljeno kot MSP, vendar ne kot malo ali mikro podjetje, v skladu s Prilogo k Priporočilu 2003/361/ES.

Malo podjetje

Vrednost

Podjetje, opredeljeno kot malo podjetje v skladu s Prilogo k Priporočilu 2003/361/ES.

Mikro podjetje

Vrednost

Podjetje, opredeljeno kot mikro podjetje v skladu s Prilogo k Priporočilu 2003/361/ES.

Datum velikosti podjetja

Atribut podatkov

Datum, na katerega se nanaša vrednost, navedena v rubriki „velikost podjetja“. To je datum najnovejših podatkov, ki se uporabijo za razvrstitev ali pregled razvrstitve podjetja.

Datum

Vrednost

Opredeljeno kot dd/mm/llll.

Število zaposlenih

Atribut podatkov

Število zaposlenih, ki delajo za nasprotno stranko, v skladu s členom 5 Priloge k Priporočilu 2003/361/ES.

Številčno

Vrednost

Število, ki ni negativno.

Bilančna vsota

Atribut podatkov

Knjigovodska vrednost skupnih sredstev nasprotne stranke v skladu z Uredbo (EU) št. 549/2013.

Številčno

Vrednost

Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB (tj. srednjem tečaju) na referenčni datum poročanja.

Letni promet

Atribut podatkov

Letni obseg prodaje nasprotne stranke brez popustov in prometnih davkov v skladu s Priporočilom 2003/361/ES. Enako kot pojem „čisti prihodki od prodaje“ v členu 153(4) Uredbe (EU) št. 575/2013.

Številčno

Vrednost

Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB (tj. srednjem tečaju) na referenčni datum poročanja.

Računovodski standard

Atribut podatkov

Računovodski standard, ki ga uporablja pravni subjekt opazovane enote. Če za poročevalsko enoto velja Uredba (EU) 2015/534 (ECB/2015/13), se podatki beležijo v skladu z računovodskim standardom – Mednarodnimi standardi računovodskega poročanja (MSRP) ali nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli (GAAP) –, ki ga pravni subjekt opazovane enote uporablja za izpolnjevanje zahtev po Uredbi (EU) 2015/534 (ECB/2015/13).

MSRP

Vrednost

MSRP, kakor se uporabljajo na podlagi Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

Nacionalna GAAP, skladna z MSRP

Vrednost

Nacionalni računovodski okviri, zasnovani na podlagi Direktive Sveta 86/635/EGS (5), ki uporabljajo merila MSRP za instrumente.

Nacionalna GAAP, ki niso skladna z MSRP

Vrednost

Nacionalni računovodski okviri, zasnovani na podlagi Direktive Sveta 86/635/EGS, ki ne uporabljajo meril MSRP za instrumente.

Podatki o tveganju nasprotne stranke

Verjetnost neplačila

Atribut podatkov

Verjetnost neplačila nasprotne stranke v obdobju enega leta, določena v skladu s členi 160, 163, 179 in 180 Uredbe (EU) št. 575/2013.

Številčno

Vrednost

Število od 0 do 1.

Podatki o neplačilu nasprotne stranke

Status neplačila nasprotne stranke

Atribut podatkov

Identifikacija statusa neplačila nasprotne stranke. Kategorije, ki opisujejo razloge, zaradi katerih je nasprotna stranka lahko neplačnik v skladu s členom 178 Uredbe (EU) št. 575/2013.

Ni neplačila

Vrednost

Nasprotna stranka ni neplačnik v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013.

Neplačilo zaradi majhne verjetnosti plačila

Vrednost

Nasprotna stranka je neplačnik zaradi majhne verjetnosti plačila v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013.

Neplačilo zaradi zapadlosti več kot 90/180 dni

Vrednost

Nasprotna stranka je neplačnik zaradi dolga, ki je zapadel več kot 90/180 dni, v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013.

Neplačilo zaradi majhne verjetnosti plačila in zapadlosti več kot 90/180 dni

Vrednost

Nasprotna stranka je neplačnik zaradi majhne verjetnosti plačila in zaradi dolga, ki je zapadel več kot 90/180 dni, v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013.

Datum statusa neplačila nasprotne stranke

Atribut podatkov

Datum, ko se šteje, da je nastopil status neplačila, ki se poroča v atributu podatkov „status neplačila nasprotne stranke“.

Datum

Vrednost

Opredeljeno kot dd/mm/llll.

Podatki o instrumentu

Vrsta instrumenta

Atribut podatkov

Razvrstitev instrumenta glede na vrsto pogodbenih pogojev, o katerih so se stranke sporazumele.

Vloge razen pogodb o začasnem odkupu

Vrednost

Vloge, kakor so opredeljene v odstavku 5.79 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013, razen pogodb o začasnem odkupu.

Prekoračitev stanja na računu

Vrednost

Prekoračitev stanja na računu, kakor je opredeljena v točki 2(1)(c) tabele v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33).

Dolg po kreditnih karticah

Vrednost

Kredit, odobren prek kartic z odloženim plačilom, tj. kartic, ki zagotavljajo posojilo z odloženim brezobrestnim plačilom, ali prek kreditnih kartic, tj. kartic, ki zagotavljajo posojilo z odloženim brezobrestnim plačilom in obrestovano posojilo.

Posojila revolving razen prekoračitev stanja na računih in dolga po kreditnih karticah

Vrednost

Kredit, ki ima naslednje značilnosti:

(i)

dolžnik lahko uporabi ali dvigne sredstva do vnaprej odobrene omejitve kredita, ne da bi bilo treba upnika vnaprej obvestiti;

| (ii) | znesek razpoložljivega kredita se lahko zvišuje in znižuje, ko se sredstva izposojajo in vračajo; |
| --- | --- |

(ii)

znesek razpoložljivega kredita se lahko zvišuje in znižuje, ko se sredstva izposojajo in vračajo;

| (iii) | kredit se lahko uporabi večkrat; |
| --- | --- |

(iii)

kredit se lahko uporabi večkrat;

| (iv) | ni dolg po kreditni kartici ali prekoračitev stanja na računu. |
| --- | --- |

(iv)

ni dolg po kreditni kartici ali prekoračitev stanja na računu.

Kreditne linije razen posojil revolving

Vrednost

Kredit, ki ima naslednje značilnosti:

| (i) | dolžnik lahko uporabi ali dvigne sredstva do vnaprej odobrene omejitve kredita, ne da bi bilo treba upnika vnaprej obvestiti; |
| --- | --- |

(i)

dolžnik lahko uporabi ali dvigne sredstva do vnaprej odobrene omejitve kredita, ne da bi bilo treba upnika vnaprej obvestiti;

| (ii) | kredit se lahko uporabi večkrat; |
| --- | --- |

(ii)

kredit se lahko uporabi večkrat;

| (iii) | ni posojilo revolving, dolg po kreditni kartici ali prekoračitev stanja na računu. |
| --- | --- |

(iii)

ni posojilo revolving, dolg po kreditni kartici ali prekoračitev stanja na računu.

Pogodbe o začasnem odkupu

Vrednost

Pogodbe o začasnem odkupu, kakor so opredeljene v delu 2.14 Priloge V k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014.

Odkupljene terjatve

Vrednost

Odkupljene terjatve, kakor so opredeljene v odstavku 5.41(c) dela 2 Priloge V k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014.

Finančni najemi

Vrednost

Finančni najemi, kakor so opredeljeni v odstavkih 5.134 do 5.135 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013.

Druga posojila

Vrednost

Druga posojila, ki niso vključena v nobeno od zgoraj navedenih kategorij.

Posojilo ima enak pomen, kakor je opredeljen v odstavkih 5.112, 5.113 in 5.114 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013.

Kredit za financiranje projekta

Atribut podatkov

Identifikacija financiranja projekta.

Kredit za financiranje projekta

Vrednost

Uporabi se, če je instrument kredit za financiranje projekta v skladu s Prilogo V k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014.

Kredit, ki ni namenjen za financiranje projekta

Vrednost

Instrument ni kredit za financiranje projekta v skladu s Prilogo V k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014.

Valuta

Atribut podatkov

Valuta, v kateri so denominirani instrumenti, v skladu s standardom ISO 4217.

Standard ISO 4217

Vrednost

Oznaka valute po standardu ISO 4217.

Datum nastanka

Atribut podatkov

Datum, ko je nastalo pogodbeno razmerje, tj. datum, ko je pogodba postala zavezujoča za vse stranke.

Datum

Vrednost

Opredeljeno kot dd/mm/llll.

Datum poravnave

Atribut podatkov

Datum, ko se pogoji, določeni v pogodbi, prvič izvršijo ali se lahko prvič izvršijo, tj. datum, ko se finančni instrumenti prvič izmenjajo ali ustvarijo.

Datum

Vrednost

Opredeljeno kot dd/mm/llll.

Pravni končni datum zapadlosti

Atribut podatkov

Pogodbeno določeni datum zapadlosti instrumenta, ob upoštevanju vseh sporazumov o spremembi prvotnih pogodb.

Datum

Vrednost

Opredeljeno kot dd/mm/llll.

Regres

Atribut podatkov

Razvrstitev instrumentov na podlagi pravic upnika do zasega sredstev, razen katerega koli zavarovanja, ki je zastavljeno za zavarovanje instrumenta.

Regres

Vrednost

Instrument, na podlagi katerega ima upnik pravico do zasega dolžnikovih sredstev, razen katerega koli zavarovanja, ki je zastavljeno za zavarovanje instrumenta, ali v primeru odkupljenih terjatev pravico, da izterja dolg od subjekta, ki je te terjatve prodal upniku.

Brez regresa

Vrednost

Instrument brez regresa, kakor je opredeljen zgoraj.

Vrsta obrestne mere

Atribut podatkov

Razvrstitev kreditnih izpostavljenosti na podlagi osnovne stopnje za določitev obrestne mere za vsako plačilno obdobje.

Fiksna

Vrednost

Shema, ki opredeljuje obrestne mere med trajanjem izpostavljenosti, ki vključuje le stalne stopnje – številčne stalne stopnje, ki so z gotovostjo znane ob nastanku izpostavljenosti –, in kjer se obrestne mere uporabljajo za celotno izpostavljenost. Shema lahko vsebuje več stalnih obrestnih mer, ki se uporabljajo za različna obdobja v trajanju izpostavljenosti (npr. posojilo s stalno obrestno mero v začetnem obdobju fiksne obrestne mere, ki se nato spremeni v drugačno obrestno mero, ki je še vedno stalna in je bila znana ob nastanku izpostavljenosti).

Spremenljiva

Vrednost

Shema, ki opredeljuje obrestne mere med trajanjem izpostavljenosti, ki vključuje le obrestne mere, ki temeljijo na gibanju druge spremenljivke (referenčna spremenljivka), in kjer se obrestna mera uporablja za celotno izpostavljenost.

Mešana

Vrednost

Druga vrsta obrestne mere, ki ni vključena v nobeno od zgoraj navedenih kategorij.

Pogostost spremembe obrestne mere

Atribut podatkov

Pogostost, s katero se obrestna mera spreminja po začetnem obdobju fiksne obrestne mere, če obstaja.

Nespremenljivo

Vrednost

Instrument, ki ne vključuje pogodbenega dogovora o spremembi obrestne mere.

Čez noč

Vrednost

Instrument s pogodbenim dogovorom za dnevno spremembo obrestne mere.

Mesečno

Vrednost

Instrument s pogodbenim dogovorom za mesečno spremembo obrestne mere.

Četrtletno

Vrednost

Instrument s pogodbenim dogovorom za četrtletno spremembo obrestne mere.

Polletno

Vrednost

Instrument s pogodbenim dogovorom za polletno spremembo obrestne mere.

Letno

Vrednost

Instrument s pogodbenim dogovorom za letno spremembo obrestne mere.

Po prosti presoji upnika

Vrednost

Instrument s pogodbenim dogovorom, na podlagi katerega ima upnik pravico določiti datum spremembe obrestne mere.

Druga pogostost

Vrednost

Instrument s pogodbenim dogovorom za spremembo obrestne mere s pogostostjo, ki ne spada v nobeno od zgoraj navedenih kategorij.

Končni datum obdobja, ko se plačujejo samo obresti

Atribut podatkov

Datum, ko se konča obdobje, ko se plačujejo samo obresti. Obdobje, ko se plačujejo samo obresti, je instrument, pri katerem se v pogodbeno določenem obdobju plačujejo samo obresti na glavnico, medtem ko glavnica ostaja nespremenjena.

Datum

Vrednost

Opredeljeno kot dd/mm/llll.

Referenčna obrestna mera

Atribut podatkov

Referenčna obrestna mera, ki se uporabi za izračun dejanske obrestne mere.

Oznaka referenčne obrestne mere

Vrednost

Oznaka referenčne obrestne mere je kombinacija vrednosti referenčne obrestne mere in vrednosti zapadlosti.

Uporabiti je treba naslednje vrednosti referenčne obrestne mere:

EURIBOR, USD LIBOR, GBP LIBOR, EUR LIBOR, JPY LIBOR, CHF LIBOR, MIBOR, druge enotne referenčne obrestne mere, druge sestavljene referenčne obrestne mere.

Uporabiti je treba naslednje vrednosti zapadlosti:

Čez noč, en teden, dva tedna, trije tedni, en mesec, dva meseca, trije meseci, štirje meseci, pet mesecev, šest mesecev, sedem mesecev, osem mesecev, devet mesecev, deset mesecev, enajst mesecev, dvanajst mesecev.

Oznaka referenčne obrestne mere se oblikuje na naslednji način: vrednost referenčne obrestne mere se kombinira z vrednostjo zapadlosti.

Razmik/razpon obrestne mere

Atribut podatkov

Razpon ali razmik (izraženo v odstotkih), ki se doda referenčni obrestni meri, ki se uporabi za izračun obrestne mere v bazičnih točkah.

Številčno

Vrednost

Obrestna mera, določena v odstotkih.

Zgornja omejitev obrestne mere

Atribut podatkov

Najvišja vrednost za zaračunano obrestno mero.

Številčno

Vrednost

Obrestna mera, določena v odstotkih.

Spodnja omejitev obrestne mere

Atribut podatkov

Najnižja vrednost za zaračunano obrestno mero.

Številčno

Vrednost

Obrestna mera, določena v odstotkih.

Namen

Atribut podatkov

Razvrstitev instrumentov glede na namen.

Nakup stanovanjske nepremičnine

Vrednost

Financiranje stanovanjske nepremičnine. Stanovanjska nepremičnina je opredeljena v členu 4(1)(75) Uredbe (EU) št. 575/2013.

Nakup poslovne nepremičnine

Vrednost

Financiranje nepremičnin razen stanovanjskih nepremičnin.

Kreditiranje za povečanje trgovalnega portfelja

Vrednost

Instrumenti, pri katerih institucija odobri kredit v zvezi z nakupom, prodajo, prenosom ali trgovanjem z vrednostnimi papirji. Instrumenti kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja ne vključujejo drugih posojil, ki so zavarovana z vrednostnimi papirji.

Financiranje dolga

Vrednost

Financiranje neporavnanega dolga ali dolga, ki zapada. To vključuje refinanciranje dolga.

Uvoz

Vrednost

Financiranje blaga in storitev (nakupi, menjave in/ali darila) nerezidentov rezidentom.

Izvoz

Vrednost

Financiranje blaga in storitev (nakupi, menjave in/ali darila) rezidentov nerezidentom.

Naložbe v gradnje

Vrednost

Financiranje gradnje stavb, infrastrukture ter industrijskih objektov in naprav.

Obratna sredstva

Vrednost

Financiranje upravljanja denarnega toka v organizaciji.

Drugi nameni

Vrednost

Drugi nameni, ki niso vključeni v nobeno od zgoraj navedenih kategorij.

Vrsta amortizacije

Atribut podatkov

Vrsta amortizacije instrumenta vključno z glavnico in obrestmi.

Francosko

Vrednost

Amortizacija, pri kateri je skupni znesek – glavnica in obresti –, ki se odplača pri vsakem obroku, enak.

Nemško

Vrednost

Amortizacija, pri kateri prvi obrok vključuje samo obresti, preostali obroki pa so enaki in vključujejo odplačilo glavnice in obresti.

Fiksni amortizacijski načrt

Vrednost

Amortizacija, pri kateri je znesek odplačila glavnice pri vsakem obroku enak.

Glavnica pri zadnjem obroku

Vrednost

Amortizacija, pri kateri se celotni znesek glavnice odplača pri zadnjem obroku.

Drugo

Vrednost

Druga vrsta amortizacije, ki ni vključena v nobeno od zgoraj navedenih kategorij.

Pogostost plačil

Atribut podatkov

Pogostost zapadlih plačil, bodisi glavnice bodisi obresti, tj. število mesecev med plačili.

Mesečno

Vrednost

Mesečno.

Četrtletno

Vrednost

Četrtletno.

Polletno

Vrednost

Polletno.

Letno

Vrednost

Letno.

Glavnica pri zadnjem obroku

Vrednost

Amortizacija, pri kateri se celotni znesek glavnice odplača pri zadnjem obroku, ne glede na pogostost plačil obresti.

Brezkuponsko

Vrednost

Amortizacija, pri kateri se celotni znesek glavnice in obresti odplača pri zadnjem obroku.

Drugo

Vrednost

Druga pogostost plačil, ki ni vključena v nobeno od zgoraj navedenih kategorij.

Identifikacijska oznaka pogodbe o sindiciranem posojilu

Atribut podatkov

„Identifikacijska oznaka pogodbe“, ki jo organizator pogodbe o sindiciranem posojilu uporabi za enolično identifikacijo vsake pogodbe. Vsaka pogodba o sindiciranem posojilu mora imeti eno „identifikacijsko oznako pogodbe o sindiciranem posojilu“. Ta vrednost se v teku časa ne bo spremenila in je organizator ne more uporabiti kot identifikacijsko oznako pogodbe za drugo pogodbo. Vsi upniki, ki sodelujejo v pogodbi o sindiciranem posojilu, morajo uporabiti isto „identifikacijsko oznako pogodbe o sindiciranem posojilu“.

Alfanumerično

Vrednost

Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov.

Podrejeni dolg

Atribut podatkov

Identifikacija podrejenega dolga. Podrejeni dolžniški instrumenti predstavljajo podrejeno terjatev do institucije izdajateljice, ki se lahko uveljavi le po tem, ko so poravnane vse terjatve z višjim statusom (npr. vloge/posojila).

Podrejeni dolg

Vrednost

Instrument je podrejeni dolg v skladu s tabelo v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33).

Nepodrejeni dolg

Vrednost

Instrument ni podrejen.

Pravice odplačila

Atribut podatkov

Razvrstitev kreditnih izpostavljenosti glede na pravice upnika, da zahteva odplačilo izpostavljenosti.

Na zahtevo ali s kratkim odpovednim rokom

Vrednost

Instrumenti, ki se odplačajo na zahtevo ali s kratkim odpovednim rokom na zahtevo upnika.

Drugo

Vrednost

Instrumenti, pri katerih veljajo pravice odplačila razen na zahtevo ali s kratkim odpovednim rokom.

Fiduciarni instrument

Atribut podatkov

Identifikacija instrumentov, pri katerih opazovana enota deluje v svojem imenu, vendar za račun tretje osebe, ki tudi nosi tveganje.

Fiduciarni instrument

Vrednost

Uporabi se, če je instrument predložen fiduciarju.

Nefiduciarni instrument

Vrednost

Uporabi se, če instrument ni predložen fiduciarju.

Znesek prevzetih obveznosti ob nastanku

Atribut podatkov

Največja izpostavljenost opazovane enote kreditnemu tveganju na datum nastanka instrumenta brez upoštevanja kakršnega koli zavarovanja ali drugih izboljšanj kreditne kvalitete. Skupni znesek prevzetih obveznosti na datum nastanka se ugotovi med postopkom odobritve in je namenjen omejitvi zneska kreditnega tveganja opazovane enote v razmerju do posamezne nasprotne stranke za upoštevni instrument.

Številčno

Vrednost

Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB (tj. srednjem tečaju) na referenčni datum poročanja.

Spremembe poštene vrednosti zaradi sprememb kreditnega tveganja pred nakupom

Atribut podatkov

Razlika med neporavnanim nominalnim zneskom in nakupno ceno instrumenta na datum nakupa. Ta znesek se poroča za instrumente, ki so kupljeni za znesek, ki je zaradi poslabšanja kreditnega tveganja nižji od neporavnanega zneska.

Številčno

Vrednost

Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB (tj. srednjem tečaju) na referenčni datum poročanja.

Finančni podatki

Obrestna mera

Atribut podatkov

Dogovorjena letna obrestna mera ali natančno določena obrestna mera v skladu z Uredbo (EU) št. 1072/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/34) (6).

Številčno

Vrednost

Obrestna mera, določena v odstotkih.

Datum naslednje spremembe obrestne mere

Atribut podatkov

Datum, ko pride do naslednje spremembe obrestne mere, kakor je opredeljena v delu 3 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33). Če za instrument ne bo veljala prihodnja sprememba obrestne mere, se poroča pravni končni datum zapadlosti.

Datum

Vrednost

Opredeljeno kot dd/mm/llll.

Preneseni znesek

Atribut podatkov

Preneseni znesek ekonomskega lastništva finančnega sredstva.

Številčno

Vrednost

Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB (tj. srednjem tečaju) na referenčni datum poročanja.

Status neplačila instrumenta

Atribut podatkov

Identifikacija statusa neplačila instrumenta. Kategorije, ki opisujejo okoliščine, v katerih se za instrument lahko opredeli, da je neplačan v skladu s členom 178 Uredbe (EU) št. 575/2013.

Ni neplačila

Vrednost

Instrument ni neplačan v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013.

Neplačilo zaradi majhne verjetnosti plačila

Vrednost

Instrumenti so neplačani zaradi majhne verjetnosti plačila dolžnika v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013.

Neplačilo zaradi zapadlosti več kot 90/180 dni

Vrednost

Neplačilo instrumentov zaradi dolga, ki je zapadel več kot 90/180 dni, v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013.

Neplačilo zaradi majhne verjetnosti plačila in zapadlosti več kot 90/180 dni

Vrednost

Neplačilo instrumenta zaradi majhne verjetnosti plačila dolžnika in zaradi dolga, ki je zapadel več kot 90/180 dni, v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013.

Zaostala plačila instrumenta

Atribut podatkov

Agregirani znesek glavnice, obresti in katerih koli nadomestil, neporavnanih na datum poročanja, ki je dolgovan na podlagi pogodbe in še ni bil plačan (je zapadel). Ta znesek se vedno poroča. Če instrument na datum poročanja ni bil zapadel, se poroča 0.

Številčno

Vrednost

Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB (tj. srednjem tečaju) na referenčni datum poročanja.

Datum zapadlosti instrumenta

Atribut podatkov

Datum, ko je instrument zapadel v skladu z delom 2.48 Priloge V k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014. To je najpoznejši tak datum pred referenčnim datumom poročanja in se poroča, če je instrument zapadel na referenčni datum poročanja.

Datum

Vrednost

Opredeljeno kot dd/mm/llll.

Datum statusa neplačila instrumenta

Atribut podatkov

Datum, ko se šteje, da je nastopil status neplačila, ki se poroča v atributu podatkov „status neplačila instrumenta“.

Datum

Vrednost

Opredeljeno kot dd/mm/llll.

Vrsta listinjenja

Atribut podatkov

Identifikacija vrste listinjenja v skladu s členom 242(10) in (11) Uredbe (EU) št. 575/2013.

Tradicionalno listinjenje

Vrednost

Instrument, ki je listinjen s tradicionalnim listinjenjem.

Sintetično listinjenje

Vrednost

Instrument, ki je listinjen s sintetičnim listinjenjem.

Nelistinjeno

Vrednost

Instrument, ki ni listinjen s tradicionalnim ali sintetičnim listinjenjem.

Neporavnani nominalni znesek

Atribut podatkov

Neporavnani znesek glavnice ob koncu referenčnega datuma poročanja vključno z neplačanimi zapadlimi obrestmi, vendar brez obračunanih obresti. Neporavnani nominalni znesek je treba poročati v neto zneskih brez odpisov in delnih odpisov, kakor se določijo po zadevni računovodski praksi.

Številčno

Vrednost

Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB (tj. srednjem tečaju) na referenčni datum poročanja.

Zunajbilančni znesek

Atribut podatkov

Skupni nominalni znesek zunajbilančnih izpostavljenosti. To vključuje vse prevzete obveznosti posojanja pred upoštevanjem konverzijskih faktorjev in tehnik zmanjševanja kreditnega tveganja. To je znesek, ki najbolje predstavlja največjo izpostavljenost institucije kreditnemu tveganju brez upoštevanja katerega koli zavarovanja ali drugih izboljšanj kreditne kvalitete.

Številčno

Vrednost

Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB (tj. srednjem tečaju) na referenčni datum poročanja.

Obračunane obresti

Atribut podatkov

Znesek obračunanih obresti na posojila na referenčni datum poročanja, kakor je opredeljeno v Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33). V skladu z splošnim načelom obračunskega računovodstva je treba obrestne terjatve od instrumentov beležiti v bilanci stanja takrat, ko se obresti obračunajo (tj. po obračunskem načelu), in ne takrat, ko so dejansko prejete (tj. na podlagi plačila).

Številčno

Vrednost

Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB (tj. srednjem tečaju) na referenčni datum poročanja.

Računovodski podatki

Računovodska razvrstitev instrumentov

Atribut podatkov

Računovodski portfelj, kjer se instrument beleži v skladu z računovodskim standardom – MSRP ali nacionalnimi GAAP –, ki ga pravni subjekt opazovane enote uporablja po Uredbi (EU) 2015/534 (ECB/2015/13).

Računovodski portfelji po MSRP

Stanja denarnih sredstev v centralnih bankah in druge vloge na vpogled

Vrednost

Stanja denarnih sredstev v centralnih bankah in druge vloge na vpogled v skladu z MSRP.

Finančna sredstva v posesti za trgovanje

Vrednost

Finančna sredstva v posesti za trgovanje v skladu z MSRP.

Netrgovalna finančna sredstva obvezno po pošteni vrednosti prek poslovnega izida

Vrednost

Netrgovalna finančna sredstva obvezno po pošteni vrednosti prek poslovnega izida v skladu z MSRP.

Finančna sredstva, označena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida

Vrednost

Finančna sredstva, merjena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida in kot taka označena ob začetnem pripoznanju ali pozneje, v skladu z MSRP, razen tistih, ki se razvrstijo kot finančna sredstva v posesti za trgovanje.

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek drugega vseobsegajočega donosa

Vrednost

Finančna sredstva, merjena po pošteni vrednosti prek drugega vseobsegajočega donosa zaradi poslovnega modela in značilnosti denarnih tokov, v skladu z MSRP.

Finančna sredstva po odplačni vrednosti

Vrednost

Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti, v skladu z MSRP.

Računovodski portfelji po nacionalnih GAAP

Denarna sredstva in stanja denarnih sredstev v centralnih bankah

Vrednost

Denarna sredstva in stanja denarnih sredstev v centralnih bankah v skladu z nacionalnimi GAAP.

Finančna sredstva v posesti za trgovanje

Vrednost

Finančna sredstva v posesti za trgovanje v skladu z nacionalnimi GAAP.

Netrgovalna finančna sredstva obvezno po pošteni vrednosti prek poslovnega izida

Vrednost

Netrgovalna finančna sredstva obvezno po pošteni vrednosti prek poslovnega izida v skladu nacionalnimi GAAP.

Trgovalna finančna sredstva

Vrednost

Trgovalna finančna sredstva v skladu z nacionalnimi GAAP.

Finančna sredstva, označena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida

Vrednost

Finančna sredstva, označena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, v skladu z nacionalnimi GAAP.

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Vrednost

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva v skladu z nacionalnimi GAAP.

Netrgovalna neizvedena finančna sredstva, merjena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida

Vrednost

Netrgovalna neizvedena finančna sredstva, merjena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, v skladu z nacionalnimi GAAP.

Netrgovalna neizvedena finančna sredstva, merjena po pošteni vrednosti prek lastniškega kapitala

Vrednost

Netrgovalna neizvedena finančna sredstva, merjena po pošteni vrednosti prek lastniškega kapitala, v skladu z nacionalnimi GAAP.

Krediti in terjatve

Vrednost

Krediti in terjatve v skladu z nacionalnimi GAAP.

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Vrednost

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo v skladu z nacionalnimi GAAP.

Netrgovalni dolžniški instrumenti, merjeni z metodo na podlagi nabavne vrednosti

Vrednost

Netrgovalni dolžniški instrumenti, merjeni z metodo na podlagi nabavne vrednosti, v skladu z nacionalnimi GAAP.

Druga netrgovalna neizvedena finančna sredstva

Vrednost

Druga netrgovalna neizvedena finančna sredstva v skladu z nacionalnimi GAAP.

Pripoznanje v bilanci stanja

Atribut podatkov

Pripoznanje finančnega sredstva v bilanci stanja.

V celoti pripoznano

Vrednost

V celoti pripoznan instrument v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 680/2014.

Pripoznano do obsega nadaljnje udeležbe institucije

Vrednost

Instrument, ki je pripoznan do obsega nadaljnje udeležbe institucije, v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 680/2014.

Pripoznanje v celoti odpravljeno

Vrednost

Instrument, katerega pripoznanje je v celoti odpravljeno, v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 680/2014.

Viri obremenitve

Atribut podatkov

Vrsta posla, s katerim je izpostavljenost obremenjena, v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 680/2014. Sredstvo se obravnava kot obremenjeno, če je zastavljeno ali vključeno v kakršno koli ureditev za zavarovanje ali izboljšanje kreditne kvalitete katerega koli instrumenta, tako da ga ni mogoče prosto dvigniti.

Financiranje s strani centralnih bank

Vrednost

Financiranje s strani centralnih bank (vseh vrst, vključno s repo posli) v skladu z izvedbenimi tehničnimi standardi Evropskega bančnega organa (EBA) o poročanju o obremenitvi sredstev, navedenimi v členu 99(5) in členu 100 Uredbe (EU) št. 575/2013.

Izvedeni finančni instrumenti, ki kotirajo na borzi

Vrednost

Izvedeni finančni instrumenti, ki kotirajo na borzi, v skladu z izvedbenimi tehničnimi standardi EBA o poročanju o obremenitvi sredstev, navedenimi v členu 99(5) in členu 100 Uredbe (EU) št. 575/2013.

Izvedeni finančni instrumenti prostega trga

Vrednost

Izvedeni finančni instrumenti prostega trga v skladu z izvedbenimi tehničnimi standardi EBA o poročanju o obremenitvi sredstev, navedenimi v členu 99(5) in členu 100 Uredbe (EU) št. 575/2013.

Vloge – pogodbe o začasni prodaji razen centralnim bankam

Vrednost

Pogodbe o začasni prodaji razen centralnim bankam v skladu z izvedbenimi tehničnimi standardi EBA o poročanju o obremenitvi sredstev, navedenimi v členu 99(5) in členu 100 Uredbe (EU) št. 575/2013.

Vloge razen pogodb o začasni prodaji

Vrednost

Vloge razen pogodb o začasni prodaji v skladu z izvedbenimi tehničnimi standardi EBA o poročanju o obremenitvi sredstev, navedenimi v členu 99(5) in členu 100 Uredbe (EU) št. 575/2013.

Izdani dolžniški vrednostni papirji – krite obveznice

Vrednost

Izdane krite obveznice v skladu z izvedbenimi tehničnimi standardi EBA o poročanju o obremenitvi sredstev, navedenimi v členu 99(5) in členu 100 Uredbe (EU) št. 575/2013.

Izdani dolžniški vrednostni papirji – vrednostni papirji s premoženjskim kritjem

Vrednost

Izdani vrednostni papirji s premoženjskim kritjem v skladu z izvedbenimi tehničnimi standardi EBA o poročanju o obremenitvi sredstev, navedenimi v členu 99(5) in členu 100 Uredbe (EU) št. 575/2013.

Izdani dolžniški vrednostni papirji – razen kritih obveznic in finančnih instrumentov, zavarovanih z zastavo premoženja

Vrednost

Izdani dolžniški vrednostni papirji, razen kritih obveznic in finančnih instrumentov, zavarovanih z zastavo premoženja, v skladu z izvedbenimi tehničnimi standardi EBA o poročanju o obremenitvi sredstev, navedenimi v členu 99(5) in členu 100 Uredbe (EU) št. 575/2013.

Drugi viri obremenitve

Vrednost

Drugi viri obremenitve v skladu z izvedbenimi tehničnimi standardi EBA o poročanju o obremenitvi sredstev, navedenimi v členu 99(5) in členu 100 Uredbe (EU) št. 575/2013.

Brez obremenitve

Vrednost

Instrument, ki ni zastavljen ali vključen v kakršno koli ureditev za zavarovanje ali izboljšanje kreditne kvalitete katerega koli instrumenta, tako da ga ne bi bilo mogoče prosto dvigniti.

Akumulirani odpisi

Atribut podatkov

Kumulativni znesek glavnice in zapadlih obresti katerega koli dolžniškega instrumenta, ki ga institucija ne pripoznava več, ker se šteje za neizterljivega, neodvisno od portfelja, v katerega je bil vključen. Odpisi lahko nastanejo zaradi znižanj knjigovodske vrednosti finančnih sredstev, pripoznanih neposredno v dobičku ali izgubi, in znižanj zneskov kontov popravka vrednosti za kreditne izgube, ki se obračunajo od knjigovodske vrednosti finančnih sredstev.

Številčno

Vrednost

Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB (tj. srednjem tečaju) na referenčni datum poročanja.

Znesek akumuliranih oslabitev

Atribut podatkov

Znesek popravkov vrednosti za izgube, ki se vodijo v zvezi z instrumentom ali so dodeljeni instrumentu na referenčni datum poročanja. Ta atribut podatkov se uporablja v zvezi z instrumenti, ki so predmet oslabitve na podlagi uporabljenega računovodskega standarda.

V skladu z MSRP se akumulirane oslabitve nanašajo na naslednje zneske:

| (i) | popravek vrednosti za izgube v znesku, ki je enak 12-mesečnim pričakovanim kreditnim izgubam; |
| --- | --- |

(i)

popravek vrednosti za izgube v znesku, ki je enak 12-mesečnim pričakovanim kreditnim izgubam;

| (ii) | popravek vrednosti za izgube v znesku, ki je enak doživljenjskim pričakovanim kreditnim izgubam. |
| --- | --- |

(ii)

popravek vrednosti za izgube v znesku, ki je enak doživljenjskim pričakovanim kreditnim izgubam.

V skladu z GAAP se akumulirane oslabitve nanašajo na naslednje zneske:

| (i) | popravek vrednosti za izgube v znesku, ki je enak splošnim popravkom vrednosti; |
| --- | --- |

(i)

popravek vrednosti za izgube v znesku, ki je enak splošnim popravkom vrednosti;

| (ii) | popravek vrednosti za izgube v znesku, ki je enak posebnim popravkom vrednosti. |
| --- | --- |

(ii)

popravek vrednosti za izgube v znesku, ki je enak posebnim popravkom vrednosti.

Številčno

Vrednost

Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB (tj. srednjem tečaju) na referenčni datum poročanja.

Vrsta oslabitve

Atribut podatkov

Vrsta oslabitve.

Prva stopnja (MSRP)

Vrednost

Uporabi se, če instrument ni oslabljen in se zanj v skladu z MSRP uporabi popravek vrednosti za izgube v znesku, ki je enak 12-mesečnim pričakovanim kreditnim izgubam. Samo za instrumente, ki so predmet oslabitve na podlagi MSRP 9.

Druga stopnja (MSRP)

Vrednost

Uporabi se, če instrument ni oslabljen in se zanj v skladu z MSRP uporabi popravek vrednosti za izgube v znesku, ki je enak doživljenjskim pričakovanim kreditnim izgubam. Samo za instrumente, ki so predmet oslabitve na podlagi MSRP 9.

Tretja stopnja (MSRP)

Vrednost

Uporabi se, če je instrument kreditno oslabljen v skladu z MSRP 9.

Splošni popravki vrednosti (GAAP)

Vrednost

Uporabi se, če je instrument predmet oslabitve v skladu z uporabljenim računovodskim standardom razen MSRP 9 in se zanj ne uporabijo posebni popravki vrednosti za izgube (neoslabljeno).

Posebni popravki vrednosti (GAAP)

Vrednost

Uporabi se, če je instrument predmet oslabitve v skladu z uporabljenim računovodskim standardom razen MSRP 9 in se zanj uporabijo posebni popravki vrednosti za izgube, ne glede na to, ali se ti popravki vrednosti posamično ali skupinsko ocenijo (oslabljeno).

Ni predmet oslabitve

Vrednost

Uporabi se, če instrument ni predmet oslabitve v skladu z uporabljenim računovodskim standardom.

Metoda ocene oslabitve

Atribut podatkov

Metoda, po kateri se oceni oslabitev, če je instrument predmet oslabitve v skladu z uporabljenimi računovodskimi standardi. Ločita se skupinska in posamična metoda.

Posamično ocenjeno

Vrednost

Uporabi se, če je instrument predmet oslabitve v skladu z uporabljenim računovodskim standardom in se glede oslabitve posamično oceni.

Skupinsko ocenjeno

Vrednost

Uporabi se, če je instrument predmet oslabitve v skladu z uporabljenim računovodskim standardom in se glede oslabitve skupinsko oceni, tako da se razvrsti skupaj z instrumenti s podobnimi značilnostmi kreditnega tveganja.

Ni predmet oslabitve

Vrednost

Uporabi se, če instrument ni predmet oslabitve v skladu z uporabljenim računovodskim standardom.

Akumulirane spremembe poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja

Atribut podatkov

Akumulirane spremembe poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja v skladu z delom 2.46 Priloge V k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014.

Številčno

Vrednost

Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB (tj. srednjem tečaju) na referenčni datum poročanja.

Status donosnosti instrumenta

Atribut podatkov

Instrument se na referenčni datum poročanja razvrsti v eno od naslednjih kategorij:

Nedonosni

Vrednost

Instrumenti, ki so v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 680/2014 razvrščeni kot nedonosni.

Donosni

Vrednost

Instrumenti, ki niso nedonosni v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 680/2014.

Datum statusa donosnosti instrumenta

Atribut podatkov

Datum, ko se šteje, da se je vzpostavil ali spremenil status donosnosti, kakor se poroča v rubriki „status donosnosti instrumenta“.

Datum

Vrednost

Opredeljeno kot dd/mm/llll.

Rezervacije, povezane z zunajbilančnimi izpostavljenostmi

Atribut podatkov

Znesek rezervacij za zunajbilančne zneske.

Številčno

Vrednost

Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB (tj. srednjem tečaju) na referenčni datum poročanja.

Status restrukturiranja in ponovnega pogajanja

Atribut podatkov

Identifikacija restrukturiranih in ponovno izpogajanih instrumentov.

Restrukturirano: instrumenti s spremenjeno obrestno mero, ki je nižja od tržne

Vrednost

Ukrepi restrukturiranja se uporabljajo za instrumente s spremenjenimi pogoji, ki vključujejo spremembo obrestne mere na nižjo od tržne v skladu z Uredbo (EU) št. 1072/2013 (ECB/2013/34).

Restrukturirano: instrumenti z drugimi spremenjenimi pogoji

Vrednost

Ukrepi restrukturiranja se uporabljajo za instrumente s spremenjenimi pogoji razen spremembe obrestne mere na nižjo od tržne v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 680/2014.

Restrukturirano: v celoti ali delno refinancirani dolg

Vrednost

Ukrepi restrukturiranja se uporabljajo za refinancirani dolg v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 680/2014.

Ponovno izpogajani instrument brez ukrepov restrukturiranja

Vrednost

Instrument, pri katerem so bili spremenjeni finančni pogoji in za katerega se ne uporabljajo ukrepi restrukturiranja v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 680/2014.

Ni refinancirano ali ponovno izpogajano

Vrednost

Ne uporabljajo se ukrepi restrukturiranja niti ponovna pogajanja v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 680/2014.

Kumulativna poplačila od neplačila naprej

Atribut podatkov

Celotni znesek poplačil od datuma neplačila.

Številčno

Vrednost

Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB (tj. srednjem tečaju) na referenčni datum poročanja.

Datum statusa restrukturiranja in ponovnega pogajanja

Atribut podatkov

Datum, ko se šteje, da je nastal status restrukturiranja ali ponovnega pogajanja, kakor se poroča v rubriki „status restrukturiranja in ponovnega pogajanja“.

Datum

Vrednost

Opredeljeno kot dd/mm/llll.

Bonitetni portfelj

Atribut podatkov

Razvrstitev izpostavljenosti v trgovalno knjigo, kakor je opredeljena v členu 4(1)(86) Uredbe (EU) št. 575/2013.

Trgovalna knjiga

Vrednost

Instrumenti v trgovalni knjigi, kakor je opredeljena v členu 4(1)(86) Uredbe (EU) št. 575/2013.

Netrgovalna knjiga

Vrednost

Instrumenti, ki niso v trgovalni knjigi, kakor je opredeljena v členu 4(1)(86) Uredbe (EU) št. 575/2013.

Knjigovodska vrednost

Atribut podatkov

Knjigovodska vrednost v skladu s Prilogo V k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014.

Številčno

Vrednost

Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB (tj. srednjem tečaju) na referenčni datum poročanja.

Podatki nasprotna stranka–instrument

Vloga nasprotne stranke

Atribut podatkov

Vloga nasprotnih strank v instrumentu.

Upnik

Vrednost

Nasprotna stranka, ki nosi kreditno tveganje instrumenta, razen ponudnika zavarovanja.

Dolžnik

Vrednost

Nasprotna stranka, ki ustvari kreditno tveganje instrumenta, razen ponudnika zavarovanja.

Izvajalec servisiranja

Vrednost

Nasprotna stranka, ki je odgovorna za administrativno in finančno upravljanje instrumenta.

Originator

Vrednost

Nasprotna stranka v transakciji listinjenja, kakor je opredeljena v členu 1(3) Uredbe (EU) št. 1075/2013 (ECB/2013/40).

Podatki o solidarnih obveznostih

Znesek solidarne obveznosti

Atribut podatkov

Neporavnani nominalni znesek, za katerega v zvezi s posameznim instrumentom odgovarja vsak dolžnik, kadar sta dolžnika najmanj dva.

Številčno

Vrednost

Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB (tj. srednjem tečaju) na referenčni datum poročanja.

Podatki o prejetem zavarovanju

Datum zapadlosti zavarovanja

Atribut podatkov

Pogodbeno določeni datum zapadlosti zavarovanja, ki je najzgodnejši datum, ko lahko zavarovanje preneha ali je lahko prekinjeno, ob upoštevanju vseh sporazumov o spremembi prvotnih pogodb.

Datum

Vrednost

Opredeljeno kot dd/mm/llll.

Vrsta zavarovanja

Atribut podatkov

Vrsta prejetega zavarovanja, ne glede na njegovo primernost za zmanjševanje kreditnega tveganja.

Zlato

Vrednost

Zlato v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013.

Gotovina in vloge

Vrednost

Gotovina in vloge, kakor so opredeljene v odstavku 5.74 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013.

Vrednostni papirji

Vrednost

Vrednostni papirji, kakor so opredeljeni v odstavku 5.89 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013.

Posojila

Vrednost

Posojila, kakor so opredeljena v odstavku 5.112 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013.

Lastniški kapital in delnice ali enote investicijskih skladov

Vrednost

Lastniški kapital in delnice ali enote investicijskih skladov, kakor so opredeljeni v odstavku 5.139 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013.

Kreditni izvedeni finančni instrumenti

Vrednost

Kreditni izvedeni finančni instrumenti, ki so:

| — | kreditni izvedeni finančni instrumenti, ki so skladni z opredelitvijo finančnih poroštev – kakor je opredeljeno v odstavku 58(b) dela 2 Priloge V k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014; |
| --- | --- |

—

kreditni izvedeni finančni instrumenti, ki so skladni z opredelitvijo finančnih poroštev – kakor je opredeljeno v odstavku 58(b) dela 2 Priloge V k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014;

| — | kreditni izvedeni finančni instrumenti razen finančnih poroštev – kakor je opredeljeno v odstavku 67(d) dela 2 Priloge V k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014. |
| --- | --- |

—

kreditni izvedeni finančni instrumenti razen finančnih poroštev – kakor je opredeljeno v odstavku 67(d) dela 2 Priloge V k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014.

Kreditni izvedeni finančni instrumenti vključujejo primerne kreditne izvedene finančne instrumente, navedene v členu 204 Uredbe (EU) št. 575/2013.

Finančna poroštva razen kreditnih izvedenih finančnih instrumentov

Vrednost

Finančna poroštva razen kreditnih izvedenih finančnih instrumentov v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 680/2014.

Odkupljene terjatve

Vrednost

Odkupljene terjatve, kakor so opredeljene v odstavku 5.41(c) dela 2 Priloge V k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014.

Zastavljene police življenjskega zavarovanja

Vrednost

Police življenjskega zavarovanja, zastavljene posojilnim institucijam, v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013.

Zavarovanje s stanovanjskimi nepremičninami

Vrednost

Stanovanjska nepremičnina, kakor je opredeljena v členu 4(1)(75) Uredbe (EU) št. 575/2013.

Pisarne in gospodarski objekti

Vrednost

Pisarne in gospodarski objekti v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013.

Zavarovanje s poslovnimi nepremičninami

Vrednost

Nepremičnine razen stanovanjskih nepremičnin, pisarn in gospodarskih objektov.

Zavarovanje z drugim stvarnim premoženjem

Vrednost

Zavarovanje z drugim stvarnim premoženjem v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013, ki ni vključeno v prejšnje vrednosti.

Drugo zavarovanje

Vrednost

Drugo zavarovanje, ki ni vključeno v nobeno od zgoraj navedenih kategorij.

Vrednost zavarovanja

Atribut podatkov

Znesek vrednosti zavarovanja, ki se določi za zadevno „vrsto vrednosti zavarovanja“ v skladu s pristopom za vrednotenje.

Številčno

Vrednost

Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB (tj. srednjem tečaju) na referenčni datum poročanja.

Vrsta vrednosti zavarovanja

Atribut podatkov

Identifikacija vrste vrednosti, ki se zagotovi v atributu podatkov „vrednost zavarovanja“.

Nominalni znesek

Vrednost

Pogodbeno dogovorjeni nominalni ali imenski znesek, ki se uporabi za izračun plačil v primeru izvršitve zavarovanja.

Poštena vrednost

Vrednost

Cena, ki bi jo prejeli za prodajo sredstva ali plačali za prenos obveznosti v rednem poslu med udeleženci na trgu na datum merjenja.

Uporabi se, če zavarovanje ni nepremičnina.

Tržna vrednost

Vrednost

Tekoča „tržna vrednost“ nepremičnine, kakor je opredeljena v členu 4(1)(76) Uredbe (EU) št. 575/2013.

Uporabi se, če je zavarovanje nepremičnina, kadar se v atributu podatkov „vrednost zavarovanja“ poroča tržna vrednost.

Dolgoročna trajnostna vrednost

Vrednost

„Hipotekarna kreditna vrednost“ nepremičnine, kakor je opredeljena v členu 4(1)(74) Uredbe (EU) št. 575/2013.

Uporabi se, če je zavarovanje nepremičnina, kadar se v atributu podatkov „vrednost zavarovanja“ poroča hipotekarna kreditna vrednost.

Druga vrednost zavarovanja

Vrednost

Druga vrednost zavarovanja, ki ni vključena v nobeno od zgoraj navedenih kategorij.

Lokacija nepremičnine za zavarovanje

Atribut podatkov

Regija ali država, v kateri se nahaja zavarovanje.

Kode ISO 3166-1 alfa-2

Vrednost

Kode ISO 3166-1 alfa-2 države, v kateri se nahaja zavarovanje, če se to ne nahaja v poročevalski državi članici.

Regija NUTS 3

Vrednost

Regije NUTS, v katerih se nahaja zavarovanje, če se to ne nahaja v poročevalski državi članici.

Datum vrednosti zavarovanja

Atribut podatkov

Datum, ko je bila opravljena zadnja ocena ali vrednotenje zavarovanja pred referenčnim datumom poročanja.

Datum

Vrednost

Opredeljeno kot dd/mm/llll.

Pristop za vrednotenje zavarovanja

Atribut podatkov

Vrsta vrednotenja zavarovanja; metoda, ki se uporabi za določitev vrednosti zavarovanja.

Tržno vrednotenje

Vrednost

Metoda vrednotenja, pri kateri vrednost zavarovanja temelji na neprilagojenih kotiranih cenah za enaka sredstva in obveznosti na delujočem trgu.

Ocena nasprotne stranke

Vrednost

Metoda vrednotenja, pri kateri vrednotenje opravi ponudnik zavarovanja.

Vrednotenje upnika

Vrednost

Metoda vrednotenja, pri kateri vrednotenje opravi upnik: vrednotenje s strani zunanjega ali notranjega ocenjevalca, ki ima potrebne kvalifikacije, sposobnosti in izkušnje, da izvede vrednotenje, in ni neodvisen od postopka odločanja o kreditu.

Vrednotenje tretje osebe

Vrednost

Metoda vrednotenja, pri kateri vrednotenje zagotovi ocenjevalec, ki je neodvisen od postopka odločanja o kreditu.

Druga vrsta vrednotenja

Vrednost

Druga vrsta vrednotenja, ki ni vključena v nobeno drugo kategorijo vrednotenja.

Prvotna vrednost zavarovanja

Atribut podatkov

Poštena vrednost zavarovanja na datum, ko je bilo zavarovanje prvotno prejeto kot kreditno zavarovanje.

Številčno

Vrednost

Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB (tj. srednjem tečaju) na referenčni datum poročanja.

Datum prvotne vrednosti zavarovanja

Atribut podatkov

Datum prvotne vrednosti zavarovanja, tj. datum, ko je bila opravljena zadnja ocena ali vrednotenje zavarovanja, preden je bilo prvotno prejeto kot kreditno zavarovanje.

Datum

Vrednost

Opredeljeno kot dd/mm/llll.

Podatki instrument–prejeto zavarovanje

Dodeljena vrednost zavarovanja

Atribut podatkov

Najvišji znesek vrednosti zavarovanja, ki se lahko upošteva kot kreditno zavarovanje za instrument. Iz dodeljene vrednosti zavarovanja je treba izključiti znesek obstoječih prednostnih terjatev tretjih oseb ali opazovane enote v razmerju do zavarovanja. Pri zavarovanju, ki je primerno po Uredbi (EU) št. 575/2013, je treba to vrednost poročati v skladu z delom 2 Priloge V k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014.

Številčno

Vrednost

Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB (tj. srednjem tečaju) na referenčni datum poročanja.

Prednostne terjatve tretjih oseb v razmerju do zavarovanja

Atribut podatkov

Najvišji znesek vseh obstoječih pravic tretjih oseb razen opazovane enote na zavarovanju, ki so v vrstnem redu razvrščene višje.

Številčno

Vrednost

Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po zadevnem referenčnem deviznem tečaju ECB (tj. srednjem tečaju) na referenčni datum.

---

(1)  Uredba (EU) št. 1075/2013 Evropske centralne banke z dne 18. oktobra 2013 o statistiki sredstev in obveznosti družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in so vključene v transakcije listinjenja (ECB/2013/40) (UL L 297, 7.11.2013, str. 107).

(2)  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

(3)  Priporočilo Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (2003/361/ES) (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

(4)  Uredba (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (UL L 243, 11.9.2002, str. 1).

(5)  Direktiva Sveta z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij (86/635/EGS) (UL L 372, 31.12.1986, str. 1).

(6)  Uredba (EU) št. 1072/2013 Evropske centralne banke z dne 24. septembra 2013 o statistiki obrestnih mer, ki jih uporabljajo denarne finančne institucije (ECB/2013/34) (UL L 297, 7.11.2013, str. 51).

---

PRILOGA V

Minimalni standardi, ki jih mora uporabljati dejanska poročevalska populacija

Poročevalske enote morajo izpolnjevati naslednje minimalne standarde, da bi izpolnile zahteve Evropske centralne banke (ECB) za statistično poročanje.

| 1. | Skupni standardi za prenos:






  (a) | poročanje mora biti pravočasno in v rokih, ki jih določi zadevna nacionalna centralna banka (NCB); |
| --- | --- | --- |

1.

Skupni standardi za prenos:

(a)

poročanje mora biti pravočasno in v rokih, ki jih določi zadevna nacionalna centralna banka (NCB);

| (b) | statistična poročila morajo imeti obliko in format v skladu s tehničnimi zahtevami za poročanje, ki jih določi zadevna NCB; |
| --- | --- |

(b)

statistična poročila morajo imeti obliko in format v skladu s tehničnimi zahtevami za poročanje, ki jih določi zadevna NCB;

| (c) | poročevalska enota mora vsaki zadevni NCB sporočiti podatke ene ali več kontaktnih oseb; |
| --- | --- |

(c)

poročevalska enota mora vsaki zadevni NCB sporočiti podatke ene ali več kontaktnih oseb;

| (d) | upoštevati je treba tehnične specifikacije za prenos podatkov do zadevne NCB. |
| --- | --- |

(d)

upoštevati je treba tehnične specifikacije za prenos podatkov do zadevne NCB.

| 2. | Minimalni standardi za točnost:






  (a) | statistične informacije morajo biti pravilne: izpolniti je treba vse linearne omejitve, npr. delne vsote se morajo sešteti v skupno vsoto in podatki morajo biti usklajeni med vsemi frekvencami poročanja; |
| --- | --- | --- |

2.

Minimalni standardi za točnost:

(a)

statistične informacije morajo biti pravilne: izpolniti je treba vse linearne omejitve, npr. delne vsote se morajo sešteti v skupno vsoto in podatki morajo biti usklajeni med vsemi frekvencami poročanja;

| (b) | poročevalske enote morajo biti sposobne zagotoviti informacije o gibanjih v prenesenih podatkih; |
| --- | --- |

(b)

poročevalske enote morajo biti sposobne zagotoviti informacije o gibanjih v prenesenih podatkih;

| (c) | statistične informacije morajo biti popolne in ne smejo vsebovati trajnih ali strukturnih vrzeli; vrzeli v poročanju morajo biti prehodne in jih je treba poročati NCB (in NCB jih mora poročati ECB), jih zadevni NCB obrazložiti in po potrebi čim prej premostiti; |
| --- | --- |

(c)

statistične informacije morajo biti popolne in ne smejo vsebovati trajnih ali strukturnih vrzeli; vrzeli v poročanju morajo biti prehodne in jih je treba poročati NCB (in NCB jih mora poročati ECB), jih zadevni NCB obrazložiti in po potrebi čim prej premostiti;

| (d) | poročevalske enote morajo upoštevati dimenzije, pravila zaokroževanja in decimalne številke, ki jih določi zadevna NCB za tehnični prenos podatkov. |
| --- | --- |

(d)

poročevalske enote morajo upoštevati dimenzije, pravila zaokroževanja in decimalne številke, ki jih določi zadevna NCB za tehnični prenos podatkov.

| 3. | Minimalni standardi za vsebinsko skladnost:






  (a) | statistične informacije mora biti skladne z opredelitvami in razvrstitvami iz te uredbe; |
| --- | --- | --- |

3.

Minimalni standardi za vsebinsko skladnost:

(a)

statistične informacije mora biti skladne z opredelitvami in razvrstitvami iz te uredbe;

| (b) | poročevalske enote morajo v primeru odstopanj od teh opredelitev in razvrstitev nemudoma odpraviti razlike med uporabljenim merilom in merilom iz te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

poročevalske enote morajo v primeru odstopanj od teh opredelitev in razvrstitev nemudoma odpraviti razlike med uporabljenim merilom in merilom iz te uredbe;

| (c) | poročevalske enote morajo biti sposobne pojasniti prelome v prenesenih podatkih v primerjavi s številkami iz prejšnjih obdobij. |
| --- | --- |

(c)

poročevalske enote morajo biti sposobne pojasniti prelome v prenesenih podatkih v primerjavi s številkami iz prejšnjih obdobij.

| 4. | Minimalni standardi za popravke:
  Upoštevati je treba politiko in postopke glede popravkov, ki jih določita ECB in zadevna NCB. Popravke, ki odstopajo od običajnih, morajo spremljati pojasnila. |
| --- | --- |

4.

Minimalni standardi za popravke:

Upoštevati je treba politiko in postopke glede popravkov, ki jih določita ECB in zadevna NCB. Popravke, ki odstopajo od običajnih, morajo spremljati pojasnila.

---

SKLEPI

| 1.6.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/99 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/99

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2016/868

z dne 18. maja 2016

o spremembi Sklepa ECB/2014/6 o organizaciji pripravljalnih ukrepov za zbiranje podrobnih podatkov o kreditih s strani Evropskega sistema centralnih bank (ECB/2016/14)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 5 in člena 46.2 Statuta,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (1) in zlasti člena 8(5) Uredbe,

ob upoštevanju prispevka Razširjenega sveta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sklep ECB/2014/6 (2) opredeljuje pripravljalne ukrepe, ki bi jih morale izvesti centralne banke Eurosistema, da bi se pripravile na zbiranje podrobnih podatkov o kreditih s strani Evropskega sistema centralnih bank (ESCB). |
| --- | --- |

(1)

Sklep ECB/2014/6 (2) opredeljuje pripravljalne ukrepe, ki bi jih morale izvesti centralne banke Eurosistema, da bi se pripravile na zbiranje podrobnih podatkov o kreditih s strani Evropskega sistema centralnih bank (ESCB).

| (2) | Po sprejetju Sklepa ECB/2014/6 je bil dosežen znaten napredek pri vzpostavljanju dolgoročnega okvira za zbiranje podrobnih podatkov o kreditih, ki bo temeljil na usklajenih zahtevah za statistično poročanje. |
| --- | --- |

(2)

Po sprejetju Sklepa ECB/2014/6 je bil dosežen znaten napredek pri vzpostavljanju dolgoročnega okvira za zbiranje podrobnih podatkov o kreditih, ki bo temeljil na usklajenih zahtevah za statistično poročanje.

| (3) | Zaradi številnosti in kompleksnosti predvidenih zahtev za statistično poročanje je treba časovni načrt za izvedbo, določen v Sklepu ECB/2014/6, podaljšati, da se ESCB zagotovi dovolj časa za ustrezno pripravo na zbiranje podrobnih podatkov o kreditih. Ker bo minilo precej časa, preden se bo začelo dejansko poročanje, je treba časovni načrt za zaključek pripravljalne faze, določen v členu 1 Sklepa ECB/2014/6, nadomestiti z rokom, ki bo zagotovil, da se bo pripravljalna faza končala takrat, ko se bo začelo poročanje v skladu z dolgoročnim okvirom za zbiranje podrobnih podatkov o kreditih. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi številnosti in kompleksnosti predvidenih zahtev za statistično poročanje je treba časovni načrt za izvedbo, določen v Sklepu ECB/2014/6, podaljšati, da se ESCB zagotovi dovolj časa za ustrezno pripravo na zbiranje podrobnih podatkov o kreditih. Ker bo minilo precej časa, preden se bo začelo dejansko poročanje, je treba časovni načrt za zaključek pripravljalne faze, določen v členu 1 Sklepa ECB/2014/6, nadomestiti z rokom, ki bo zagotovil, da se bo pripravljalna faza končala takrat, ko se bo začelo poročanje v skladu z dolgoročnim okvirom za zbiranje podrobnih podatkov o kreditih.

| (4) | Ta spremenjeni časovni načrt bo veljal tudi za nacionalne centralne banke (NCB) držav članic, katerih valuta ni euro, kadar te NCB sodelujejo s centralnimi bankami Eurosistema na podlagi Priporočila ECB/2014/7 (3). |
| --- | --- |

(4)

Ta spremenjeni časovni načrt bo veljal tudi za nacionalne centralne banke (NCB) držav članic, katerih valuta ni euro, kadar te NCB sodelujejo s centralnimi bankami Eurosistema na podlagi Priporočila ECB/2014/7 (3).

| (5) | Odbor za statistiko v skladu s členom 3(2) Sklepa ECB/2014/6 letno poroča Svetu ECB o napredku, ki ga dosežejo ECB in posamezne NCB pri izvajanju pripravljalnih ukrepov. To poročilo bi moralo vključevati informacije, ki jih Odbor za statistiko zbere od vseh NCB, tudi informacije o napredku, ki ga dosežejo NCB z odstopanjem v skladu s členom 3(3) navedenega sklepa. Ocenjuje se, da ločena poročila, predvidena v členu 3(3) Sklepa ECB/2014/6, niso več potrebna. |
| --- | --- |

(5)

Odbor za statistiko v skladu s členom 3(2) Sklepa ECB/2014/6 letno poroča Svetu ECB o napredku, ki ga dosežejo ECB in posamezne NCB pri izvajanju pripravljalnih ukrepov. To poročilo bi moralo vključevati informacije, ki jih Odbor za statistiko zbere od vseh NCB, tudi informacije o napredku, ki ga dosežejo NCB z odstopanjem v skladu s členom 3(3) navedenega sklepa. Ocenjuje se, da ločena poročila, predvidena v členu 3(3) Sklepa ECB/2014/6, niso več potrebna.

| (6) | Zato je treba Sklep ECB/2014/6 ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Zato je treba Sklep ECB/2014/6 ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Spremembe

Sklep ECB/2014/6 se spremeni:

| 1. | v členu 1 se drugi stavek nadomesti z naslednjim:

  „Ta dolgoročni okvir do začetka prvega dejanskega pošiljanja podrobnih podatkov o kreditih od NCB na ECB v skladu z Uredbo Evropske centralne banke (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) (*1) vključuje: (a) nacionalne zbirke podrobnih podatkov o kreditih, ki jih upravljajo vse NCB Eurosistema, in (b) skupno zbirko podrobnih podatkov o kreditih, ki si jo delijo članice Eurosistema, zajema pa podrobne podatke o kreditih za vse države članice, katerih valuta je euro.

  (*1)  Uredba Evropske centralne banke (EU) 2016/867 z dne 18. maja 2016 o zbiranju podrobnih podatkov o kreditih in kreditnem tveganju (ECB/2016/13) (UL L 144, 1.6.2016, str. 44).“;" |
| --- | --- |

1.

v členu 1 se drugi stavek nadomesti z naslednjim:

„Ta dolgoročni okvir do začetka prvega dejanskega pošiljanja podrobnih podatkov o kreditih od NCB na ECB v skladu z Uredbo Evropske centralne banke (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) (*1) vključuje: (a) nacionalne zbirke podrobnih podatkov o kreditih, ki jih upravljajo vse NCB Eurosistema, in (b) skupno zbirko podrobnih podatkov o kreditih, ki si jo delijo članice Eurosistema, zajema pa podrobne podatke o kreditih za vse države članice, katerih valuta je euro.

*1

(*1)  Uredba Evropske centralne banke (EU) 2016/867 z dne 18. maja 2016 o zbiranju podrobnih podatkov o kreditih in kreditnem tveganju (ECB/2016/13) (UL L 144, 1.6.2016, str. 44).“;"

*1

| 2. | v členu 3 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Odbor za statistiko ob upoštevanju nasvetov drugih upoštevnih odborov ESCB, kot je to primerno, pripravi odločitve, ki so potrebne za izvedbo pripravljalnih ukrepov, določenih v odstavku 1, in jih predloži v sprejetje Svetu ECB. Odbor za statistiko letno poroča Svetu ECB o napredku, ki ga dosežejo ECB in posamezne NCB, vključno z NCB z odstopanjem v skladu s členom 3(3).“; |
| --- | --- |

2.

v členu 3 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Odbor za statistiko ob upoštevanju nasvetov drugih upoštevnih odborov ESCB, kot je to primerno, pripravi odločitve, ki so potrebne za izvedbo pripravljalnih ukrepov, določenih v odstavku 1, in jih predloži v sprejetje Svetu ECB. Odbor za statistiko letno poroča Svetu ECB o napredku, ki ga dosežejo ECB in posamezne NCB, vključno z NCB z odstopanjem v skladu s členom 3(3).“;

| 3. | v členu 3 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

  „3.   Za NCB, ki v pripravljalni fazi potrebujejo daljše obdobje postopnega uvajanja za pripravo celovitih zbirk podrobnih podatkov o kreditih ali pridobitev dostopa do takih zbirk, lahko Svet ECB v pripravljalni fazi odobri posamezno začasno odstopanje od obveznosti izvajanja posameznih pripravljalnih ukrepov, opredeljenih v odstavku 1. Obdobje vsakega posameznega odstopanja se strogo omeji na najkrajši čas, ki ga zadevna NCB potrebuje, da v pripravljalni fazi doseže skladnost s pripravljalnimi ukrepi, ki jih zajema to odstopanje, v vsakem primeru pa se določi na način, ki omogoča, da se cilji iz člena 1 dosežejo v zvezi z vsemi NCB Eurosistema. Vse pravice dostopa do zaupnih statističnih informacij, izpeljanih iz podrobnih podatkov o kreditih, ki so bili preneseni na ECB kot del posameznega pripravljalnega ukrepa, se začasno izključijo v zvezi s katero koli NCB, ki ji je odobreno začasno odstopanje v zvezi s tem ukrepom. Svet ECB lahko odloči, da se posameznim NCB, ki jim je odobreno odstopanje po tem odstavku, naložijo ustrezne dodatne omejitve.“; |
| --- | --- |

3.

v členu 3 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Za NCB, ki v pripravljalni fazi potrebujejo daljše obdobje postopnega uvajanja za pripravo celovitih zbirk podrobnih podatkov o kreditih ali pridobitev dostopa do takih zbirk, lahko Svet ECB v pripravljalni fazi odobri posamezno začasno odstopanje od obveznosti izvajanja posameznih pripravljalnih ukrepov, opredeljenih v odstavku 1. Obdobje vsakega posameznega odstopanja se strogo omeji na najkrajši čas, ki ga zadevna NCB potrebuje, da v pripravljalni fazi doseže skladnost s pripravljalnimi ukrepi, ki jih zajema to odstopanje, v vsakem primeru pa se določi na način, ki omogoča, da se cilji iz člena 1 dosežejo v zvezi z vsemi NCB Eurosistema. Vse pravice dostopa do zaupnih statističnih informacij, izpeljanih iz podrobnih podatkov o kreditih, ki so bili preneseni na ECB kot del posameznega pripravljalnega ukrepa, se začasno izključijo v zvezi s katero koli NCB, ki ji je odobreno začasno odstopanje v zvezi s tem ukrepom. Svet ECB lahko odloči, da se posameznim NCB, ki jim je odobreno odstopanje po tem odstavku, naložijo ustrezne dodatne omejitve.“;

| 4. | v členu 4 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Da bi se zagotovila primerna usklajenost podrobnih podatkov o kreditih, ki se bodo dolgoročno zbirali, s statističnimi potrebami bodočih uporabnikov v ESCB, Odbor za statistiko v pripravljalni fazi organizira letni prenos že razpoložljivih podrobnih podatkov o kreditih od NCB na ECB, ki se opravi ob koncu marca vsakega leta in se nanaša na 30. junij in 31. december prejšnjega leta, ob uporabi ustrezne ravni anonimiziranja in agregiranja glede informacij o posojilojemalcih, s čimer se zagotovi, da ni mogoče identificirati posameznih posojilojemalcev. Prvi prenos se opravi ob koncu marca 2014 in se nanaša na 30. junij in 31. december 2013, temelji pa na referenčni shemi poročanja, določeni v Prilogi. Odbor za statistiko organizira vse nadaljnje izredne prenose na prostovoljni osnovi in na podlagi sheme poročanja, pri kateri se bo upošteval obstoj že razpoložljivih podrobnih podatkov o kreditih in njihove značilnosti, zagotovljeno pa bo tudi, da bodo zbrani podatki sorazmerni s stanjem pripravljalnih del, ki bodo zaključena v času prenosa. Podatki o posojilojemalcih, ki pripadajo institucionalnim sektorjem razen nefinančnih družb, se lahko v pripravljalni fazi poročajo v agregirani obliki, pod pogojem, da NCB predloži upoštevne informacije o metodologiji.“; |
| --- | --- |

4.

v členu 4 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Da bi se zagotovila primerna usklajenost podrobnih podatkov o kreditih, ki se bodo dolgoročno zbirali, s statističnimi potrebami bodočih uporabnikov v ESCB, Odbor za statistiko v pripravljalni fazi organizira letni prenos že razpoložljivih podrobnih podatkov o kreditih od NCB na ECB, ki se opravi ob koncu marca vsakega leta in se nanaša na 30. junij in 31. december prejšnjega leta, ob uporabi ustrezne ravni anonimiziranja in agregiranja glede informacij o posojilojemalcih, s čimer se zagotovi, da ni mogoče identificirati posameznih posojilojemalcev. Prvi prenos se opravi ob koncu marca 2014 in se nanaša na 30. junij in 31. december 2013, temelji pa na referenčni shemi poročanja, določeni v Prilogi. Odbor za statistiko organizira vse nadaljnje izredne prenose na prostovoljni osnovi in na podlagi sheme poročanja, pri kateri se bo upošteval obstoj že razpoložljivih podrobnih podatkov o kreditih in njihove značilnosti, zagotovljeno pa bo tudi, da bodo zbrani podatki sorazmerni s stanjem pripravljalnih del, ki bodo zaključena v času prenosa. Podatki o posojilojemalcih, ki pripadajo institucionalnim sektorjem razen nefinančnih družb, se lahko v pripravljalni fazi poročajo v agregirani obliki, pod pogojem, da NCB predloži upoštevne informacije o metodologiji.“;

| 5. | Priloga k Sklepu ECB/2014/6 se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu. |
| --- | --- |

5.

Priloga k Sklepu ECB/2014/6 se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Začetek učinkovanja

Ta sklep začne učinkovati na dan, ko so o njem uradno obveščeni naslovniki.

Člen 3

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na NCB držav članic, katerih valuta je euro.

V Frankfurtu na Majni, 18. maja 2016

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  
  UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

1

(2)  Sklep ECB/2014/6 z dne 24. februarja 2014 o organizaciji pripravljalnih ukrepov za zbiranje podrobnih podatkov o kreditih s strani Evropskega sistema centralnih bank (UL L 104, 8.4.2014, str. 72).

2

(3)  Priporočilo ECB/2014/7 z dne 24. februarja 2014 o organizaciji pripravljalnih ukrepov za zbiranje podrobnih podatkov o kreditih s strani Evropskega sistema centralnih bank (UL C 103, 8.4.2014, str. 1).

3

---

PRILOGA

Priloga k Sklepu ECB/2014/6 se nadomesti z naslednjo tabelo:

| „Vrsta | Atributi | Pregled | Raven anonimiziranja |
| --- | --- | --- | --- |
| Atributi posojilodajalca | Identifikacijska oznaka posojilodajalca | Identifikacija posojilodajalcev v skladu s kodifikacijo, ki se uporablja v registru institucij in povezanih družb ESCB (RIAD) (*1). | Neanonimizirano |
| Atributi posojilojemalca | Identifikacijska oznaka posojilojemalca | Alfanumerična identifikacija posojilojemalcev, s katero se zagotovi, da ni mogoče identificirati posameznih posojilojemalcev. | Anonimizirano |
| Rezidenčna država | Država, katere rezident je posojilojemalec, v skladu s standardom ISO 3166 (*2). |
| Institucionalni sektor | Institucionalni sektor (ali podsektor) posojilojemalca v skladu s klasifikacijo ESR 2010. Zahtevajo se naslednji (pod)sektorji:






  — | nefinančne družbe (S.11), |

„Vrsta

Atributi

Pregled

Raven anonimiziranja

Atributi posojilodajalca

Identifikacijska oznaka posojilodajalca

Identifikacija posojilodajalcev v skladu s kodifikacijo, ki se uporablja v registru institucij in povezanih družb ESCB (RIAD) (*1).

Neanonimizirano

Atributi posojilojemalca

Identifikacijska oznaka posojilojemalca

Alfanumerična identifikacija posojilojemalcev, s katero se zagotovi, da ni mogoče identificirati posameznih posojilojemalcev.

Anonimizirano

Rezidenčna država

Država, katere rezident je posojilojemalec, v skladu s standardom ISO 3166 (*2).

Institucionalni sektor

Institucionalni sektor (ali podsektor) posojilojemalca v skladu s klasifikacijo ESR 2010. Zahtevajo se naslednji (pod)sektorji:

—

nefinančne družbe (S.11),

| — | centralna banka (S.121), |
| --- | --- |

—

centralna banka (S.121),

| — | institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke (S.122), |
| --- | --- |

—

institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke (S.122),

| — | skladi denarnega trga (S.123), |
| --- | --- |

—

skladi denarnega trga (S.123),

| — | investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124), |
| --- | --- |

—

investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124),

| — | drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (S.125), |
| --- | --- |

—

drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (S.125),

| — | izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.126), |
| --- | --- |

—

izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.126),

| — | lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.127), |
| --- | --- |

—

lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.127),

| — | zavarovalne družbe (S.128), |
| --- | --- |

—

zavarovalne družbe (S.128),

| — | pokojninski skladi (S.129), |
| --- | --- |

—

pokojninski skladi (S.129),

| — | država (S.13), |
| --- | --- |

—

država (S.13),

| — | gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14 + S.15). |
| --- | --- |

—

gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14 + S.15).

Sektor gospodarske dejavnosti

Razvrstitev (finančnih in nefinančnih) posojilojemalcev po njihovih gospodarskih dejavnostih v skladu s statistično klasifikacijo NACE Rev. 2 (*3). Šifre NACE je treba poročati do druge ravni podrobnosti (po „oddelkih“).

Velikost

Razvrstitev posojilojemalcev po velikosti: mikro, mali, srednje veliki in veliki.

Spremenljivi podatki o kreditih

Identifikacijska oznaka posojila

Alfanumerična identifikacija posojil, kot jo uporabljajo poročevalske institucije na nacionalni ravni.

—

Valuta

Valuta, v kateri je denominirano posojilo, v skladu s standardom ISO 4217 (*2).

Vrsta posojila

Razvrstitev posojil po vrstah:

| — | vračljiva na zahtevo (takoj) in s kratkim odpovednim rokom (tekoči račun), |
| --- | --- |

—

vračljiva na zahtevo (takoj) in s kratkim odpovednim rokom (tekoči račun),

| — | dolg po kreditnih karticah, |
| --- | --- |

—

dolg po kreditnih karticah,

| — | odkupljene terjatve, |
| --- | --- |

—

odkupljene terjatve,

| — | finančni najemi, |
| --- | --- |

—

finančni najemi,

| — | posojila z začasnim odkupom, |
| --- | --- |

—

posojila z začasnim odkupom,

| — | druga posojila. |
| --- | --- |

—

druga posojila.

Vrsta zavarovanja

Vrsta zavarovanja za odobreno posojilo; zavarovanje z nepremičninami, drugo zavarovanje (vključno z vrednostnimi papirji in zlatom), brez zavarovanja.

Prvotna zapadlost

Zapadlost posojila, dogovorjena ob nastanku ali na datum poznejše spremembe; do vključno enega leta, več kot eno leto.

Preostala zapadlost

Zapadlost, ki se nanaša na dogovorjeni čas odplačila posojila; do vključno enega leta, več kot eno leto.

Status nedonosnosti

Posojila, kjer je pri posojilojemalcu prišlo do neplačila.

Sindicirano posojilo

Ena posojilna pogodba, pri kateri kot posojilodajalec sodeluje več institucij.

Podrejeni dolg

Instrumenti podrejenega dolga predstavljajo podrejeno terjatev do institucije izdajateljice, ki se lahko uveljavi le po tem, ko so poravnane vse terjatve z višjim statusom (npr. vloge/posojila), kar jim daje nekatere lastnosti „delnic in drugega lastniškega kapitala“.

Merljivi podatki o kreditih

Črpan kredit

Celoten neodplačan znesek posojila (glavnica brez odštetih delnih odpisov), sporočen v bruto znesku brez popravkov zaradi kreditnega tveganja, razen kreditnih izgub, ki se beležijo kot odpisi.

—

Kreditne linije

Znesek kredita, ki je bil odobren, ni pa bil črpan.

Zaostala plačila

Vsako plačilo (znesek) iz naslova posojila, ki zamuja več kot 90 dni.

Vrednost zavarovanja

Vrednost zavarovanja v času poročanja.

Posebni popravek zaradi kreditnega tveganja

Posebne rezervacije za izgube iz naslova posojil zaradi kreditnega tveganja v skladu z veljavnim računovodskim okvirom. Ta podatek je treba poročati samo za nedonosna posojila.

Tveganju prilagojena sredstva

Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu z Direktivo 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*4) ali poznejšimi akti.

Verjetnost neplačila (samo za kreditne institucije, ki uporabljajo pristop na osnovi notranjih bonitetnih ocen)

Verjetnost neplačila nasprotne stranke v obdobju enega leta, v skladu z Direktivo 2006/48/ES ali poznejšimi akti. Pri poročanju po posameznih posojilojemalcih se poroča povprečje, tehtano glede na obseg.

Izguba ob neplačilu (samo za kreditne institucije, ki uporabljajo pristop na osnovi notranjih bonitetnih ocen)

Razmerje med izgubo na izpostavljenosti, ki je posledica neplačila nasprotne stranke, in vrednostjo izpostavljenosti ob neplačilu, v skladu z Direktivo 2006/48/ES ali poznejšimi akti. Pri poročanju po posameznih posojilojemalcih se poroča povprečje, tehtano glede na obseg.

Obrestna mera

Razmerje, v odstotkih na leto, med zneskom, ki ga mora dolžnik plačati upniku v določenem obdobju, in zneskom glavnice posojila, vloge ali dolžniškega vrednostnega papirja, v skladu z Uredbo (ES) št. 63/2002 Evropske centralne banke (*5) ali poznejšimi akti. Pri poročanju po posameznih posojilojemalcih se poroča povprečje, tehtano glede na obseg.

---

(*1)  Za denarne finančne institucije glej seznam, objavljen na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

*1

(*2)  Kakor ga objavlja Mednarodna organizacija za standardizacijo (ISO) na svoji spletni strani na naslovu www.iso.org.

*2

(*3)  Kakor jo objavlja Evropska komisija (Eurostat) na svoji spletni strani na naslovu www.ec.europa.eu/eurostat.

*3

(*4)  Direktiva 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (UL L 177, 30.6.2006, str. 1).

*4

(*5)  Uredba (ES) št. 63/2002 Evropske centralne banke z dne 20. decembra 2001 o statistiki obrestnih mer, ki jih monetarne finančne institucije uporabljajo za vloge in posojila v razmerju do gospodinjstev in nefinančnih družb (ECB/2001/18) (UL L 10, 12.1.2002, str. 24).“

*5

---