# Službeni list L 192/2016

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 192 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 59.16. srpnja 2016. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 192

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 59.16. srpnja 2016.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1157 оd 11. srpnja 2016. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 964/2014 u pogledu standardnih uvjeta koji se odnose na financijske instrumente za instrument za zajedničko ulaganje i fond za urbani razvoj | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2016/1158 оd 15. srpnja 2016. o izmjeni Uredbe (EU) br. 452/2014 u pogledu brisanja obrazaca za odobrenja koja su izdana operatorima iz trećih zemalja i za povezane specifikacije (
  1
  ) | 21 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1159 оd 15. srpnja 2016. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz natrijeva ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine koji proizvode Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited i Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited | 23 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1160 оd 15. srpnja 2016. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz natrijeva ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Indonezije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 | 49 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1161 оd 15. srpnja 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 71 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka (EU) 2016/1162 Europske središnje banke od 30. lipnja 2016. o otkrivanju povjerljivih informacija u okviru kaznenih istraga (ESB/2016/19) | 73 |
| | | AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA |
| | * | Odluka br. 3/2016 Odbora veleposlanika AKP-EU od 12. srpnja 2016. u pogledu revizije Priloga III. Sporazumu o partnerstvu između AKP-a i EU-a [2016/1163] | 77 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1157 оd 11. srpnja 2016. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 964/2014 u pogledu standardnih uvjeta koji se odnose na financijske instrumente za instrument za zajedničko ulaganje i fond za urbani razvoj

1

*

Uredba Komisije (EU) 2016/1158 оd 15. srpnja 2016. o izmjeni Uredbe (EU) br. 452/2014 u pogledu brisanja obrazaca za odobrenja koja su izdana operatorima iz trećih zemalja i za povezane specifikacije (
  1
  )

1

21

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1159 оd 15. srpnja 2016. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz natrijeva ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine koji proizvode Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited i Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited

23

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1160 оd 15. srpnja 2016. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz natrijeva ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Indonezije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009

49

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1161 оd 15. srpnja 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

71

ODLUKE

*

Odluka (EU) 2016/1162 Europske središnje banke od 30. lipnja 2016. o otkrivanju povjerljivih informacija u okviru kaznenih istraga (ESB/2016/19)

73

AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

*

Odluka br. 3/2016 Odbora veleposlanika AKP-EU od 12. srpnja 2016. u pogledu revizije Priloga III. Sporazumu o partnerstvu između AKP-a i EU-a [2016/1163]

77

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 16.7.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 192/1

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1157

оd 11. srpnja 2016.

o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 964/2014 u pogledu standardnih uvjeta koji se odnose na financijske instrumente za instrument za zajedničko ulaganje i fond za urbani razvoj

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (1), a posebno njezin članak 38. stavak 3., drugi podstavak,

budući da:

| (1) | Kako bi se pojednostavnila uporaba financijskih instrumenata koji su uspostavljeni na nacionalnoj, regionalnoj, transnacionalnoj ili prekograničnoj razini i kojima upravlja ili za koje je nadležno upravljačko tijelo u skladu s člankom 38. stavkom 3. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1303/2013, Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 964/2014 (2) utvrđena su pravila o standardnim uvjetima za tri financijska instrumenta: zajam s podjelom rizika portfelja, ograničeno portfeljno jamstvo i zajam za obnovu. |
| --- | --- |

(1)

Kako bi se pojednostavnila uporaba financijskih instrumenata koji su uspostavljeni na nacionalnoj, regionalnoj, transnacionalnoj ili prekograničnoj razini i kojima upravlja ili za koje je nadležno upravljačko tijelo u skladu s člankom 38. stavkom 3. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1303/2013, Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 964/2014 (2) utvrđena su pravila o standardnim uvjetima za tri financijska instrumenta: zajam s podjelom rizika portfelja, ograničeno portfeljno jamstvo i zajam za obnovu.

| (2) | Kako bi se dodatno pojednostavnio protok sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova do krajnjih primatelja potrebno je osigurati pravila o standardnim uvjetima koji se odnose na još dva financijska instrumenta: instrument za zajedničko ulaganje i fond za urbani razvoj (UDF). |
| --- | --- |

(2)

Kako bi se dodatno pojednostavnio protok sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova do krajnjih primatelja potrebno je osigurati pravila o standardnim uvjetima koji se odnose na još dva financijska instrumenta: instrument za zajedničko ulaganje i fond za urbani razvoj (UDF).

| (3) | Instrument za zajedničko ulaganje odgovarajući je financijski instrument za pružanje potpore razvoju poduzetništva i malih i srednjih poduzeća (MSP-ova) u različitim fazama razvoja. Instrumentima za zajedničko ulaganje i partnerstvima s privatnim ulagačima trebalo bi razviti lokalno tržište vlasničkih instrumenata i privući dodatna vlasnička ulaganja u MSP-ove. |
| --- | --- |

(3)

Instrument za zajedničko ulaganje odgovarajući je financijski instrument za pružanje potpore razvoju poduzetništva i malih i srednjih poduzeća (MSP-ova) u različitim fazama razvoja. Instrumentima za zajedničko ulaganje i partnerstvima s privatnim ulagačima trebalo bi razviti lokalno tržište vlasničkih instrumenata i privući dodatna vlasnička ulaganja u MSP-ove.

| (4) | Fond za urbani razvoj odgovarajući je financijski instrument za rješavanje visoke koncentracije gospodarskih, okolišnih i socijalnih problema urbanih područja koja se nalaze u potpomognutim područjima utvrđenima na karti regionalnih potpora u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkama (a) i (c) Ugovora. Fondovi za urbani razvoj trebali bi se koristiti za mobilizaciju zajedničkog ulaganja privatnih ulagača radi pružanja potpore provedbi projekata urbanog razvoja, a cilj bi im trebao biti uklanjanje tržišnih nedostataka pružanjem potpore strategijama održivog urbanog razvoja u slučaju ograničene dostupnosti financiranja ili razmjerno slabog interesa ulagača za pružanje potpore projektima urbanog razvoja. |
| --- | --- |

(4)

Fond za urbani razvoj odgovarajući je financijski instrument za rješavanje visoke koncentracije gospodarskih, okolišnih i socijalnih problema urbanih područja koja se nalaze u potpomognutim područjima utvrđenima na karti regionalnih potpora u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkama (a) i (c) Ugovora. Fondovi za urbani razvoj trebali bi se koristiti za mobilizaciju zajedničkog ulaganja privatnih ulagača radi pružanja potpore provedbi projekata urbanog razvoja, a cilj bi im trebao biti uklanjanje tržišnih nedostataka pružanjem potpore strategijama održivog urbanog razvoja u slučaju ograničene dostupnosti financiranja ili razmjerno slabog interesa ulagača za pružanje potpore projektima urbanog razvoja.

| (5) | Provedbenu uredbu (EU) br. 964/2014 stoga je potrebno na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(5)

Provedbenu uredbu (EU) br. 964/2014 stoga je potrebno na odgovarajući način izmijeniti.

| (6) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za koordinaciju europskih strukturnih i investicijskih fondova, |
| --- | --- |

(6)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za koordinaciju europskih strukturnih i investicijskih fondova,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Provedbena uredba (EU) br. 964/2014 mijenja se kako slijedi:

| 1. | Članak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 1.
  Predmet
  Ovom se Uredbom utvrđuju pravila o standardnim uvjetima koji se odnose na sljedeće financijske instrumente:






  (a) | zajam s podjelom rizika portfelja (‚zajam s podjelom rizika’); |
| --- | --- | --- |

1.

Članak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 1.

Predmet

Ovom se Uredbom utvrđuju pravila o standardnim uvjetima koji se odnose na sljedeće financijske instrumente:

(a)

zajam s podjelom rizika portfelja (‚zajam s podjelom rizika’);

| (b) | ograničeno portfeljno jamstvo; |
| --- | --- |

(b)

ograničeno portfeljno jamstvo;

| (c) | zajam za obnovu; |
| --- | --- |

(c)

zajam za obnovu;

| (d) | instrument za zajedničko ulaganje; |
| --- | --- |

(d)

instrument za zajedničko ulaganje;

| (e) | Fond za urbani razvoj.” |
| --- | --- |

(e)

Fond za urbani razvoj.”

| 2. | U članku 3. naslov se zamjenjuje sljedećim:
  „Članak 3.
  Bespovratna sredstva u skladu sa standardnim uvjetima”. |
| --- | --- |

2.

U članku 3. naslov se zamjenjuje sljedećim:

„Članak 3.

Bespovratna sredstva u skladu sa standardnim uvjetima”.

| 3. | Umeću se sljedeći članci 8.a i 8.b:

  „Članak 8.a
  Instrument za zajedničko ulaganje

  1.   Instrument za zajedničko ulaganje ima oblik fonda vlasničkog kapitala kojim upravlja financijski posrednik koji doprinose iz programa europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) ulaže u mala i srednja poduzeća (MSP-ove). Instrumentom za sufinanciranje privlače se dodatna ulaganja u MSP-ove u okviru partnerstva s privatnim ulagačima na razini pojedinačnog posla.


  2.   Instrument za sufinanciranje mora biti u skladu s uvjetima iz Priloga V.



  Članak 8.b
  Fond za urbani razvoj

  1.   Fond za urbani razvoj ima oblik fonda za zajam, a uspostavlja ga i njime upravlja financijski posrednik doprinosima iz programa u okviru ESIF-a i mobilizacijom sufinanciranja financijskog posrednika i suulagača od najmanje 30 %. Sredstvima fonda za urbani razvoj financira se i podržava provedba projekata urbanog razvoja u potpomognutim područjima navedenima na karti regionalnih potpora za razdoblje od 1. srpnja 2014. do 31. prosinca 2020. u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkama (a) i (c) Ugovora te se mobilizira zajedničko ulaganje iz privatnih izvora.


  2.   Fond za urbani razvoj mora biti u skladu s uvjetima iz Priloga VI.” |
| --- | --- |

3.

Umeću se sljedeći članci 8.a i 8.b:

„Članak 8.a

Instrument za zajedničko ulaganje

1.   Instrument za zajedničko ulaganje ima oblik fonda vlasničkog kapitala kojim upravlja financijski posrednik koji doprinose iz programa europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) ulaže u mala i srednja poduzeća (MSP-ove). Instrumentom za sufinanciranje privlače se dodatna ulaganja u MSP-ove u okviru partnerstva s privatnim ulagačima na razini pojedinačnog posla.

2.   Instrument za sufinanciranje mora biti u skladu s uvjetima iz Priloga V.

Članak 8.b

Fond za urbani razvoj

1.   Fond za urbani razvoj ima oblik fonda za zajam, a uspostavlja ga i njime upravlja financijski posrednik doprinosima iz programa u okviru ESIF-a i mobilizacijom sufinanciranja financijskog posrednika i suulagača od najmanje 30 %. Sredstvima fonda za urbani razvoj financira se i podržava provedba projekata urbanog razvoja u potpomognutim područjima navedenima na karti regionalnih potpora za razdoblje od 1. srpnja 2014. do 31. prosinca 2020. u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkama (a) i (c) Ugovora te se mobilizira zajedničko ulaganje iz privatnih izvora.

2.   Fond za urbani razvoj mora biti u skladu s uvjetima iz Priloga VI.”

| 4. | Dodaju se prilozi V. i VI., kako su navedeni u Prilogu ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

4.

Dodaju se prilozi V. i VI., kako su navedeni u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 11. srpnja 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 964/2014 оd 11. rujna 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu standardnih uvjeta koji se odnose na financijske instrumente (SL L 271, 12.9.2014., str. 16.).

2

---

PRILOG

„PRILOG V.

INSTRUMENT ZA ZAJEDNIČKO ULAGANJE

Shematski prikaz načela instrumenta za zajedničko ulaganje

Sudjelovanje (najmanje 10 % - 40 % - 60 %) *

Sudjelovanje (90 % - 60 % - 40 %) + najmanje 1% od financijskog posrednika

Dobici/gubici

Fondovi poduzetničkog kapitala

Poslovni anđeli i drugo

Poduzeća i banke

Doprinos

- % uključuje doprinos financijskog posrednika od najmanje 1 %

Privatni programski doprinos i/ili privatni doprinos (suulagači)

Portfelj MSP-ova

Instrument za zajedničko ulaganje kojim upravlja financijski posrednik

Private

MSP 2

MSP 1

MSP X

Dobici/gubici

Dobici/gubici

Doprinos financijskog posrednika

Doprinos financijskog

Programski doprinos

Programski doprinos

Uvjeti koji se odnose na instrument za zajedničko ulaganje

| Struktura financijskog instrumenta | U okviru instrumenta za zajedničko ulaganje u vlasnički kapital MSP-ova ulažu se doprinosi iz programa u okviru ESIF-a, vlastita sredstva financijskog posrednika i sredstva privatnih suulagača.
  Financijski posrednik privatni je subjekt koji sve odluke o ulaganjima i otuđenjima donosi s pažnjom profesionalnog upravitelja u dobroj vjeri. Financijski posrednik gospodarski je i pravno neovisan o upravljačkom tijelu i fondu fondova.
  Privatni suulagači privatna su tijela, pravno neovisna o financijskom posredniku.
  Instrument za zajedničko ulaganje dostupan je u okviru operacije koja je dio prioritetne osi definirane u programu koji se financira iz ESI fondova i navedene u kontekstu ex ante procjene koja se zahtijeva člankom 37. Uredbe (EU) br. 1303/2013. |
| --- | --- |
| Ciljevi instrumenta | Ciljevi su instrumenta sljedeći:






  1. | ulagati u MSP-ove u početnoj fazi, fazi pokretanja poslovanja i u fazi širenja ili za ostvarivanje novih projekata, ulaska na nova tržišta ili novi razvoj postojećih poduzeća na temelju sporazuma o zajedničkom ulaganju (partnerski pristup) sa suulagačima na razini pojedinačnog posla. Takva ulaganja provode se u okviru područja primjene Uredbe Komisije (EU) br. 651/2014 (*1); |

Struktura financijskog instrumenta

U okviru instrumenta za zajedničko ulaganje u vlasnički kapital MSP-ova ulažu se doprinosi iz programa u okviru ESIF-a, vlastita sredstva financijskog posrednika i sredstva privatnih suulagača.

Financijski posrednik privatni je subjekt koji sve odluke o ulaganjima i otuđenjima donosi s pažnjom profesionalnog upravitelja u dobroj vjeri. Financijski posrednik gospodarski je i pravno neovisan o upravljačkom tijelu i fondu fondova.

Privatni suulagači privatna su tijela, pravno neovisna o financijskom posredniku.

Instrument za zajedničko ulaganje dostupan je u okviru operacije koja je dio prioritetne osi definirane u programu koji se financira iz ESI fondova i navedene u kontekstu ex ante procjene koja se zahtijeva člankom 37. Uredbe (EU) br. 1303/2013.

Ciljevi instrumenta

Ciljevi su instrumenta sljedeći:

1.

ulagati u MSP-ove u početnoj fazi, fazi pokretanja poslovanja i u fazi širenja ili za ostvarivanje novih projekata, ulaska na nova tržišta ili novi razvoj postojećih poduzeća na temelju sporazuma o zajedničkom ulaganju (partnerski pristup) sa suulagačima na razini pojedinačnog posla. Takva ulaganja provode se u okviru područja primjene Uredbe Komisije (EU) br. 651/2014 (*1);

| 2. | osigurati više kapitala radi povećanja vrijednosti ulaganja u MSP-ove. |
| --- | --- |

2.

osigurati više kapitala radi povećanja vrijednosti ulaganja u MSP-ove.

Ciljevi su povezani sa sljedećim uvjetima.

Doprinosom instrumentu za zajedničko ulaganje iz programa u okviru ESIF-a ne smije se istisnuti financiranje dostupno od drugih javnih ili privatnih ulagača.

Iznos i stope instrumenta za zajedničko ulaganje utvrđuju se tako da se nadoknadi nedostatak vlasničkog kapitala utvrđen ex ante procjenom financijskog instrumenta u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1303/2013.

Programom u okviru ESIF-a osiguravaju se sredstva za instrument za zajedničko ulaganje radi razvoja portfelja ulaganja u MSP-ove. Sudjelovanje instrumenta za zajedničko ulaganje s financijskim posrednikom i suulagačima na razini je pojedinačnog posla.

U slučaju strukture fonda fondova, fond fondova prenosi doprinos iz programa u okviru ESIF-a na financijskog posrednika zaduženog za instrument za zajedničko ulaganje.

Osim doprinosa iz programa u okviru ESIF-a fond fondova može osigurati i vlastita sredstva. Ako su u okviru fonda fondova osigurana državna sredstva, moraju se poštovati pravila o državnim potporama. Ako se sredstva fonda fondova kombiniraju s drugim državnim sredstvima, primjenjuje se i članak 21. Uredbe (EU) br. 651/2014.

Implikacije u pogledu državnih potpora

Ulaganje iz instrumenta za zajedničko ulaganje provodi se kao instrument koji obuhvaća državnu potporu. Smatra se spojivim s unutarnjim tržištem i ne podliježe zahtjevu za prijavu jednokratne potpore, ako su ispunjeni uvjeti spojivosti u skladu s člankom 21. Uredbe (EU) br. 651/2014.

Postojanje državne potpore procjenjuje se na razini fonda fondova, financijskog posrednika, privatnih ulagača i krajnjih primatelja.

Točnije, na razini pojedinačnog posla ukupna stopa privatnog sudjelovanja na razini MSP-ova doseže najmanje sljedeće pragove:

| (a) | 10 % rizičnog financiranja dodjeljuje se prihvatljivim poduzećima prije njihove prve komercijalne prodaje na bilo kojem tržištu; |
| --- | --- |

(a)

10 % rizičnog financiranja dodjeljuje se prihvatljivim poduzećima prije njihove prve komercijalne prodaje na bilo kojem tržištu;

| (b) | 40 % rizičnog financiranja dodjeljuje se prihvatljivim poduzetnicima koji posluju na bilo kojem tržištu kraće od sedam godina od njihove prve komercijalne prodaje; |
| --- | --- |

(b)

40 % rizičnog financiranja dodjeljuje se prihvatljivim poduzetnicima koji posluju na bilo kojem tržištu kraće od sedam godina od njihove prve komercijalne prodaje;

| (c) | 60 % rizičnog financiranja dodjeljuje se prihvatljivim poduzetnicima kojima je potrebno početno rizično financijsko ulaganje koje, na temelju poslovnog plana izrađenog za potrebe ulaska na tržište s novim proizvodom ili ulaska na novo zemljopisno tržište, premašuje 50 % njihova prosječnoga godišnjeg prometa u prethodnih pet godina ili za daljnja ulaganja u prihvatljiva poduzeća nakon sedmogodišnjeg razdoblja od prve komercijalne prodaje. |
| --- | --- |

(c)

60 % rizičnog financiranja dodjeljuje se prihvatljivim poduzetnicima kojima je potrebno početno rizično financijsko ulaganje koje, na temelju poslovnog plana izrađenog za potrebe ulaska na tržište s novim proizvodom ili ulaska na novo zemljopisno tržište, premašuje 50 % njihova prosječnoga godišnjeg prometa u prethodnih pet godina ili za daljnja ulaganja u prihvatljiva poduzeća nakon sedmogodišnjeg razdoblja od prve komercijalne prodaje.

Pritom se privatnim sudjelovanjem smatraju ulaganja privatnih tijela.

Za potrebe instrumenta za zajedničko ulaganje dopuštena potpora na razini krajnjeg primatelja postoji ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| (a) | postoji dopuštena potpora privatnim suulagačima; |
| --- | --- |

(a)

postoji dopuštena potpora privatnim suulagačima;

| (b) | financijskim posrednikom upravlja na komercijalnoj osnovi i njegove su financijske odluke neovisne i usmjerene na stjecanje dobiti; |
| --- | --- |

(b)

financijskim posrednikom upravlja na komercijalnoj osnovi i njegove su financijske odluke neovisne i usmjerene na stjecanje dobiti;

| (c) | dosegnuti su najviši iznosi privatnog sudjelovanja kako su utvrđeni u članku 21. stavku 10. Uredbe (EU) br. 651/2014. |
| --- | --- |

(c)

dosegnuti su najviši iznosi privatnog sudjelovanja kako su utvrđeni u članku 21. stavku 10. Uredbe (EU) br. 651/2014.

Troškovi povezani s razvojem investicijskih projekata, dubinskom analizom i pružanjem pomoći krajnjim primateljima podmiruju se iz troškova i naknada za upravljanje financijskog posrednika koji upravlja instrumentom za zajedničko ulaganje.

Aktivnosti koje podržava EPFRR podliježu općim pravilima o državnim potporama.

Politika ulaganja

(a)   Isplata koju izvršava upravljačko tijelo ili fond fondova u korist instrumenta za zajedničko ulaganje

Nakon potpisivanja sporazuma o financiranju između upravljačkog tijela ili fonda fondova i financijskog posrednika, relevantno upravljačko tijelo ili fond fondova izvršava prijenos doprinosa iz programa u instrument za zajedničko ulaganje. Iznosom koji se prenosi pokrivaju se potrebe u smislu ulaganja te troškovi i naknade za upravljanje. Prijenos se izvršava u tranšama.

Ciljana vrijednost ulaganja potvrđuje se ex ante procjenom koja se izvršava u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1303/2013.

Politika ulaganja iz instrumenta za zajedničko ulaganje uključuje jasnu izlaznu strategiju. Ta je strategija opisana u sporazumu o financiranju.

(b)   Isplate iz instrumenta za zajedničko ulaganje prihvatljivim MSP-ovima

Ulaganja iz instrumenta za zajedničko ulaganje izvršavaju se zajedno s ulaganjima financijskog posrednika i drugih privatnih ulagača, unutar unaprijed utvrđenog i ograničenog razdoblja.

Odabrani financijski posrednik na osnovi pojedinačnog posla koristi najmanje 1 % dodatnih financijskih sredstava od financijskog posrednika ili instrumenta povezanog s financijskim posrednikom radi usklađenosti interesa, kao i od suulagača, odnosno privatnih ulagača.

Odluke o ulaganjima usmjerene su na stjecanje dobiti. Da bi se smatralo ulaganjem usmjerenim na stjecanje dobiti, ulaganje ispunjava sljedeće uvjete:

| i. | financijski posrednik osnovan je u skladu s primjenjivim propisima te omogućuje postupak dubinske analize kojim se osigurava komercijalno isplativa politika ulaganja, uključujući odgovarajuću politiku diversifikacije rizika s ciljem postizanja gospodarske održivosti i učinkovitih razmjera u pogledu vrijednosti i teritorijalnog obuhvata njegova portfelja ulaganja; |
| --- | --- |

i.

financijski posrednik osnovan je u skladu s primjenjivim propisima te omogućuje postupak dubinske analize kojim se osigurava komercijalno isplativa politika ulaganja, uključujući odgovarajuću politiku diversifikacije rizika s ciljem postizanja gospodarske održivosti i učinkovitih razmjera u pogledu vrijednosti i teritorijalnog obuhvata njegova portfelja ulaganja;

| ii. | ulaganje u prihvatljive MSP-ove temelji se na održivom poslovnom planu koji sadržava podatke o proizvodu, prodaji i očekivanoj profitabilnosti i kojim se uspostavlja ex ante održivost ulaganja; |
| --- | --- |

ii.

ulaganje u prihvatljive MSP-ove temelji se na održivom poslovnom planu koji sadržava podatke o proizvodu, prodaji i očekivanoj profitabilnosti i kojim se uspostavlja ex ante održivost ulaganja;

| iii. | za svako ulaganje postoji jasna i ostvariva izlazna strategija. |
| --- | --- |

iii.

za svako ulaganje postoji jasna i ostvariva izlazna strategija.

Financijski posrednik provodi dosljednu politiku ulaganja koja je usklađena s primjenjivim sektorskim standardima te s financijskim interesima i ciljevima politike upravljačkog tijela.

(c)   Isplate od suulagača prihvatljivim MSP-ovima

Financijski posrednik utvrđuje, analizira i procjenjuje moguća zajednička ulaganja u krajnje primatelje, kao i sve suulagače. Financijski posrednik provodi dubinsku analizu za svaki pojedinačni posao. Dubinskom analizom procjenjuje ključne aspekte kao što su poslovni plan, održivost ulaganja i izlazna strategija. Poslovni plan sadržava podatke o proizvodu, prodaji i očekivanoj profitabilnosti.

Stopa privatnog sudjelovanja prihvatljivih MSP-ova odgovara najmanjem pragu utvrđenom u članku 21. Uredbe (EU) br. 651/2014.

Sporazumom o zajedničkom ulaganju između financijskog posrednika i suulagača utvrđuju se uvjeti ulaganja u krajnje primatelje i usklađen je s člankom 1. stavkom 3. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 821/2014 (*2), kada je taj članak primjenjiv.

Doprinos fonda financijskom instrumentu: iznos i stopa (podaci o proizvodu)

Instrumentom za zajedničko ulaganje osigurava se kapital MSP-ovima koji nisu uvršteni na burzu i ispunjavaju barem jedan od sljedećih uvjeta:

| (a) | ne posluju ni na kojem tržištu; |
| --- | --- |

(a)

ne posluju ni na kojem tržištu;

| (b) | posluju na nekom tržištu manje od sedam godina od njihove prve komercijalne prodaje; |
| --- | --- |

(b)

posluju na nekom tržištu manje od sedam godina od njihove prve komercijalne prodaje;

| (c) | zahtijevaju početno rizično financijsko ulaganje koje, na temelju poslovnog plana izrađenog radi ulaska na novo proizvodno ili zemljopisno tržište, premašuje 50 % njihova prosječnoga godišnjeg prometa tijekom proteklih pet godina; |
| --- | --- |

(c)

zahtijevaju početno rizično financijsko ulaganje koje, na temelju poslovnog plana izrađenog radi ulaska na novo proizvodno ili zemljopisno tržište, premašuje 50 % njihova prosječnoga godišnjeg prometa tijekom proteklih pet godina;

| (d) | zahtijevaju daljnja ulaganja u prihvatljiva poduzeća, uključujući nakon sedmogodišnjeg razdoblja od prve komercijalne prodaje. |
| --- | --- |

(d)

zahtijevaju daljnja ulaganja u prihvatljiva poduzeća, uključujući nakon sedmogodišnjeg razdoblja od prve komercijalne prodaje.

Iznos i stopa zajedničkog ulaganja po poslu određuju se primjenom najmanje sljedećih čimbenika:

| (a) | veličina i usmjerenost instrumenta za zajedničko ulaganje; |
| --- | --- |

(a)

veličina i usmjerenost instrumenta za zajedničko ulaganje;

| (b) | sudjelovanje suulagača; |
| --- | --- |

(b)

sudjelovanje suulagača;

| (c) | očekivani katalitički učinak instrumenta za zajedničko ulaganje; djelovanje unutar gornjih granica utvrđenih u članku 21. stavku 10. Uredbe (EU) br. 651/2014. |
| --- | --- |

(c)

očekivani katalitički učinak instrumenta za zajedničko ulaganje; djelovanje unutar gornjih granica utvrđenih u članku 21. stavku 10. Uredbe (EU) br. 651/2014.

Iznosi ulaganja vraćeni instrumentu za zajedničko ulaganje unutar vremenskog okvira za ulaganja kako je utvrđen sporazumom o financiranju ponovno se upotrebljavaju kako je predviđeno u člancima 44. i 45. Uredbe (EU) br. 1303/2013.

Povlaštena naknada privatnim ulagačima čiji je jedini cilj asimetrična podjela dobiti utvrđuje se u skladu s člankom 44. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1303/2013 te člankom 21. stavkom 13. točkom (b) Uredbe (EU) br. 651/2014.

Programski doprinos financijskom instrumentu (aktivnosti)

Portfelj osnovnih transakcija koji se financira iz instrumenta za zajedničko ulaganje uključuje ulaganja koja se vrše u korist krajnjih primatelja.

Kriteriji prihvatljivosti za uključivanje u portfelj utvrđuju se u skladu s pravom Unije, programom u okviru ESIF-a, nacionalnim pravilima prihvatljivosti te financijskim posrednikom. Financijski posrednik razumno procjenjuje profil rizičnosti portfelja.

Zajedničko ulaganje u krajnje primatelje provodi se u traženom razdoblju prije izlaska u skladu s politikom ulaganja.

Odgovornost upravljačkog tijela

Odgovornost upravljačkog tijela u pogledu financijskog instrumenta mora biti u skladu s člankom 6. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 480/2014 (*3).

Pri likvidaciji instrumenta za zajedničko ulaganje financijski posrednik detaljno procjenjuje rizike potraživanja od instrumenta za zajedničko ulaganje te osigurava čuvanje odgovarajućih iznosa na založnim računima za podmirenje tih potraživanja.

Trajanje

Okvirno trajanje instrumenta za zajedničko ulaganje iznosi deset godina, a produljenje je moguće uz suglasnost upravljačkog tijela.

Razdoblje ulaganja u okviru financijskog instrumenta određuje se kako bi se osiguralo da se programski doprinos iz članka 42. Uredbe (EU) br. 1303/2013 upotrebljava za ulaganja u krajnje primatelje najkasnije do 31. prosinca 2023.

Za ulaganja izvršena nakon 31. prosinca 2020. provodi se procjena usklađenosti s pravilima o državnim potporama koja stupe na snagu nakon tog datuma.

Ulaganje i podjela rizika na razini financijskog posrednika (usklađenost interesa)

Usklađenost interesa između upravljačkog tijela i financijskog posrednika ostvaruje se na sljedeći način:

| — | naknadama za uspješnost kako su predviđene u člancima 12. i 13. Delegirane uredbe (EU) br. 480/2014, |
| --- | --- |

—

naknadama za uspješnost kako su predviđene u člancima 12. i 13. Delegirane uredbe (EU) br. 480/2014,

| — | naknadom za financijskog posrednika koja odražava postojeću tržišnu naknadu u usporedivim situacijama, uključujući udio u dobiti, ako ga ima, |
| --- | --- |

—

naknadom za financijskog posrednika koja odražava postojeću tržišnu naknadu u usporedivim situacijama, uključujući udio u dobiti, ako ga ima,

| — | sufinanciranjem od privatnih suulagača koje je na najnižoj razini u skladu s člankom 21. stavkom 10. Uredbe (EU) br. 651/2014, |
| --- | --- |

—

sufinanciranjem od privatnih suulagača koje je na najnižoj razini u skladu s člankom 21. stavkom 10. Uredbe (EU) br. 651/2014,

| — | sufinanciranjem iz vlastitih sredstava financijskog posrednika od najmanje 1 % po svakom poslu pod istim uvjetima kao i za instrument za zajedničko ulaganje; dodatno zajedničko ulaganje financijskog posrednika podliježe istim uvjetima kao i instrument za zajedničko ulaganje, |
| --- | --- |

—

sufinanciranjem iz vlastitih sredstava financijskog posrednika od najmanje 1 % po svakom poslu pod istim uvjetima kao i za instrument za zajedničko ulaganje; dodatno zajedničko ulaganje financijskog posrednika podliježe istim uvjetima kao i instrument za zajedničko ulaganje,

| — | sufinanciranjem od drugih suulagača pod istovjetnim uvjetima kao što su oni primjenjivi na instrument za zajedničko ulaganje, osim ako je ex ante procjenom iz članka 37. stavka 2. točke (c) Uredbe (EU) br. 1303/2013 procijenjeno da se između javnih i privatnih ulagača utvrđuje asimetrična podjela dobiti; takvi aranžmani u skladu su s člankom 21. stavkom 13. točkom (b) Uredbe (EU) br. 651/2014, |
| --- | --- |

—

sufinanciranjem od drugih suulagača pod istovjetnim uvjetima kao što su oni primjenjivi na instrument za zajedničko ulaganje, osim ako je ex ante procjenom iz članka 37. stavka 2. točke (c) Uredbe (EU) br. 1303/2013 procijenjeno da se između javnih i privatnih ulagača utvrđuje asimetrična podjela dobiti; takvi aranžmani u skladu su s člankom 21. stavkom 13. točkom (b) Uredbe (EU) br. 651/2014,

| — | financijski posrednik ne sudjeluje u ulagačkim aktivnostima u okviru novog instrumenta ulaganja namijenjenog istoj vrsti krajnjih primatelja sve dok se ne izvrše ulaganja u 75 % obveza instrumenta za zajedničko ulaganje, a preostalih 25 % ne dodijeli se za ulaganja ili do kraja razdoblja ulaganja iz instrumenta za zajedničko ulaganje, ako on nastupa ranije. |
| --- | --- |

—

financijski posrednik ne sudjeluje u ulagačkim aktivnostima u okviru novog instrumenta ulaganja namijenjenog istoj vrsti krajnjih primatelja sve dok se ne izvrše ulaganja u 75 % obveza instrumenta za zajedničko ulaganje, a preostalih 25 % ne dodijeli se za ulaganja ili do kraja razdoblja ulaganja iz instrumenta za zajedničko ulaganje, ako on nastupa ranije.

Prije ulaganja odabranog financijskog posrednika u krajnjeg primatelja utvrđuje se postupak za izbjegavanje sukoba interesa financijskog posrednika, suulagača i primatelja ulaganja.

Prihvatljivi financijski posrednik i suulagači

Odabrani financijski posrednik (upravitelj fonda instrumenta za zajedničko ulaganje) privatno je tijelo osnovano na međunarodnoj, nacionalnoj ili regionalnoj razini u državama članicama. To tijelo zakonski je ovlašteno za pružanje vlasničkog kapitala poduzećima s poslovnim nastanom u državama članicama, kao što su financijske institucije ili bilo koja druga institucija ovlaštena za pružanje financijskih instrumenata.

Privatna tijela smatraju se privatnim pravnim subjektima u vlasništvu privatnih ili javnih ulagača koji ulažu na vlastiti rizik i iz vlastitih sredstava.

Upravljačko tijelo i fond fondova pri odabiru financijskih posrednika poštuju pravo Unije. Financijski posrednici odabiru se u okviru otvorenog, transparentnog i nediskriminirajućeg postupka. Odabirom financijskih posrednika uspostavljaju se odgovarajući aranžmani za podjelu rizika u slučaju povlaštene naknade i utvrđuje se mogući udio u dobiti.

U kontekstu svojeg odabira financijski posrednik navodi uvjete i kriterije za procjenu suulagača. Ti kriteriji moraju biti razumljivi i dostupni mogućim suulagačima. Financijski posrednik pronalazi suulagače i vrši ulaganja s njima na nediskriminirajući način. Moguća je ex post kontrola evaluacije suulagača. Financijskim posrednicima upravlja se na komercijalnoj osnovi. Zahtjev se smatra ispunjenim ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 21. stavku 15. Uredbe (EU) br. 651/2014.

Instrumentom za zajedničko ulaganje nastoje se mobilizirati suulagači koji provode najbolju praksu. Suulagači moraju biti dugoročni privatni ulagači koji ulažu vlastita sredstva, uključujući fondove poduzetničkog kapitala, poslovne anđele, imućne privatne klijente, obiteljske urede ili trgovačka društva dokazanih znanja i operativnih kapaciteta.

Suulagačima se smatraju svi ulagači koji su, prema razumnoj ocjeni financijskog posrednika, ulagači koji posluju u okolnostima koje su u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu u slobodnom tržišnom gospodarstvu, bez obzira na to kakvi su im pravni status i vlasništvo.

Suulagači i financijski posrednik neovisni su o krajnjim primateljima ulaganja, osim u slučaju daljnjeg ulaganja u krajnje primatelje koji su već obuhvaćeni instrumentom za zajedničko ulaganje.

Prihvatljivost krajnjeg primatelja

Krajnji primatelji moraju biti prihvatljivi u skladu s pravom Unije i nacionalnim pravom, relevantnim programom u okviru ESIF-a, sporazumom o financiranju te uvjetom utvrđenim u članku 21. stavku 5. Uredbe (EU) br. 651/2014. Krajnji primatelji na datum potpisivanja ulaganja moraju ispunjavati sljedeće kriterije prihvatljivosti:

| (a) | moraju biti mikro, mala i srednja poduzeća (‚MSP-ovi’, uključujući individualne poduzetnike/samozaposlene osobe) kako su definirana u Preporuci Komisije 2003/361/EZ (*4); |
| --- | --- |

(a)

moraju biti mikro, mala i srednja poduzeća (‚MSP-ovi’, uključujući individualne poduzetnike/samozaposlene osobe) kako su definirana u Preporuci Komisije 2003/361/EZ (*4);

| (b) | nisu isključena člankom 1. stavcima od 2. do 5. Uredbe (EU) br. 651/2014; |
| --- | --- |

(b)

nisu isključena člankom 1. stavcima od 2. do 5. Uredbe (EU) br. 651/2014;

| (c) | nisu dio jednog ili više ograničenih sektora (*5); |
| --- | --- |

(c)

nisu dio jednog ili više ograničenih sektora (*5);

| (d) | nisu poduzetnik u teškoćama kako je definiran u članku 2. stavku 18. Uredbe (EU) br. 651/2014; |
| --- | --- |

(d)

nisu poduzetnik u teškoćama kako je definiran u članku 2. stavku 18. Uredbe (EU) br. 651/2014;

| (e) | ispunjavaju obvezu plaćanja bilo kojeg drugog zajma ili zakupa koji je dodijelio financijski posrednik ili druga financijska institucija prema provjerama koje su provedene u skladu s unutarnjim smjernicama i standardnom kreditnom politikom financijskog posrednika; |
| --- | --- |

(e)

ispunjavaju obvezu plaćanja bilo kojeg drugog zajma ili zakupa koji je dodijelio financijski posrednik ili druga financijska institucija prema provjerama koje su provedene u skladu s unutarnjim smjernicama i standardnom kreditnom politikom financijskog posrednika;

| (f) | imaju poslovni nastan i posluju u relevantnoj regiji/području provedbe programa u okviru ESIF-a; |
| --- | --- |

(f)

imaju poslovni nastan i posluju u relevantnoj regiji/području provedbe programa u okviru ESIF-a;

| (g) | zbog razloga povezanih s uvjetima za državne potpore, ne ulaže se u trgovačka društva uvrštena na burzu (za potrebe ovog instrumenta MSP-ovi uvršteni na alternativnu platformu za trgovanje ne smatraju se uvrštenima na burzu); |
| --- | --- |

(g)

zbog razloga povezanih s uvjetima za državne potpore, ne ulaže se u trgovačka društva uvrštena na burzu (za potrebe ovog instrumenta MSP-ovi uvršteni na alternativnu platformu za trgovanje ne smatraju se uvrštenima na burzu);

| (h) | ne smiju primiti ulaganje kao zamjenski kapital (uključujući otkup od strane uprave tog ili drugog poduzeća); |
| --- | --- |

(h)

ne smiju primiti ulaganje kao zamjenski kapital (uključujući otkup od strane uprave tog ili drugog poduzeća);

| (i) | ispunjavaju uvjete iz članaka 10. i 11. Uredbe (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (*6), ako su MSP-ovi aktivni u sektoru ribarstva i akvakulture. |
| --- | --- |

(i)

ispunjavaju uvjete iz članaka 10. i 11. Uredbe (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (*6), ako su MSP-ovi aktivni u sektoru ribarstva i akvakulture.

Značajke proizvoda za krajnje primatelje

Iznos i stope instrumenta za zajedničko ulaganje usklađeni su s rezultatima ex ante procjene iz članka 37. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1303/2013 i ispunjavaju uvjete iz Uredbe (EU) br. 651/2014.

Financijski posrednik ulaže u MSP-ove u obliku ulaganja vlasničkog ili kvazivlasničkog kapitala sufinanciranog javnim programskim doprinosom, vlastitim doprinosima financijskog posrednika te doprinosima suulagača (privatni doprinos može biti uključen za sufinanciranje iz ESI fondova kao privatni programski doprinos) na temelju potpisanog sporazuma o zajedničkom ulaganju između financijskog posrednika i suulagača. Takvim ulaganjem iz instrumenta za zajedničko ulaganje pridonosi se cilju programa u okviru ESIF-a.

Ukupno ulaganje (odnosno jedan ili više ciklusa ulaganja, uključujući daljnje ulaganje) kojim su kombinirana javna i privatna sredstva ne premašuje 15 000 000 EUR po prihvatljivom krajnjem primatelju, kako je utvrđeno u članku 21. stavku 9. Uredbe (EU) br. 651/2014. Ukupno dopušteno ulaganje po prihvatljivom krajnjem primatelju provjerava se uključivanjem rizičnog financijskog ulaganja izvršenog u skladu s drugim mjerama rizičnog financiranja.

Izvješćivanje i ciljani rezultati

Financijski posrednik upravljačkom tijelu ili fondu fondova najmanje jednom u tri mjeseca dostavlja informacije u standardiziranom obliku i opsegu.

Izvješće mora uključivati sve relevantne elemente kako bi upravljačko tijelo ispunilo uvjete iz članka 46. Uredbe (EU) br. 1303/2013.

Države članice isto tako ispunjavaju svoje obveze u pogledu izvješćivanja i transparentnosti u skladu s Uredbom (EU) br. 651/2014.

Pokazatelji moraju biti usklađeni sa specifičnim ciljevima relevantnog prioriteta programa u okviru ESIF-a kojim se financira financijski instrument i očekivanim rezultatima navedenima u ex ante procjeni. Za instrument za zajedničko ulaganje mjere se i prijavljuju najmanje jednom u tri mjeseca te se usklađuju barem sa zahtjevima Uredbe (EU) br. 1303/2013. Osim zajedničkih pokazatelja prioritetne osi programa u okviru ESIF-a, ostali su pokazatelji sljedeći:

| (a) | iznos uložen u MSP-ove (s raščlambom); |
| --- | --- |

(a)

iznos uložen u MSP-ove (s raščlambom);

| (b) | broj financiranih MSP-ova; |
| --- | --- |

(b)

broj financiranih MSP-ova;

| (c) | vrijednost financiranih ulaganja; |
| --- | --- |

(c)

vrijednost financiranih ulaganja;

| (d) | dobit ili gubitak ostvaren ulaganjem (ako je primjenjivo); |
| --- | --- |

(d)

dobit ili gubitak ostvaren ulaganjem (ako je primjenjivo);

| (e) | broj zaposlenika u podržanim MSP-ovima u trenutku ‚ulaganja’ te ‚broj zaposlenika’ u trenutku ‚izlaska’. |
| --- | --- |

(e)

broj zaposlenika u podržanim MSP-ovima u trenutku ‚ulaganja’ te ‚broj zaposlenika’ u trenutku ‚izlaska’.

Evaluacija gospodarske koristi programskog doprinosa

Financijska potpora javnog programskog doprinosa instrumentu prenosi se na krajnje primatelje. To se načelo odražava u sporazumu o financiranju između upravljačkog tijela ili fonda fondova i financijskog posrednika.

„PRILOG VI.

FOND ZA URBANI RAZVOJ

Shematski prikaz načela Fonda za urbani razvoj

Fond za urbani razvoj kojim upravlja financijski posrednik

Novi portfelj zajmova UDF-a

Projekt urbanog razvoja X

Doprinos zajma za urbani razvoj (prema stopi podjele rizika)

Zajmovi suulagača na projektnoj razini

Zajmovi

Zajmovi za projekte urbanog razvoja ispod tržišne kamatne stope

Projekt urbanog razvoja 1

Projekt urbanog razvoja 2

Projekt urbanog razvoja 3

- Drugi suulagači na projektnoj razini

Gubici

Gubici portfelja

Sporazum o zajedničkom ulaganju

Povrati

Doprinosi financijskih posrednika i suulagača na razini fonda

Programski doprinos

Programski doprinos

Uvjeti Fonda za urbani razvoj

| Struktura financijskog instrumenta | Fond za urbani razvoj (dalje u tekstu: UDF) ima oblik fonda za zajam koji financijski posrednik uspostavlja i kojim upravlja uz doprinose iz programa, vlastite doprinose i doprinose suulagača radi financiranja novih zajmova za projekte urbanog razvoja.
  Fond za urbani razvoj dostupan je u okviru operacije koja je dio prioritetne osi definirane u programu koji se sufinancira iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) i definirane u kontekstu ex ante procjene koja se zahtijeva Uredbom (EU) br. 1303/2013. |
| --- | --- |
| Cilj instrumenta | Ciljevi su instrumenta sljedeći:






  1. | kombinirati sredstva iz programa u okviru ESIF-a, sredstva financijskog posrednika i suulagača radi potpore financiranju projekata urbanog razvoja; |

Struktura financijskog instrumenta

Fond za urbani razvoj (dalje u tekstu: UDF) ima oblik fonda za zajam koji financijski posrednik uspostavlja i kojim upravlja uz doprinose iz programa, vlastite doprinose i doprinose suulagača radi financiranja novih zajmova za projekte urbanog razvoja.

Fond za urbani razvoj dostupan je u okviru operacije koja je dio prioritetne osi definirane u programu koji se sufinancira iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) i definirane u kontekstu ex ante procjene koja se zahtijeva Uredbom (EU) br. 1303/2013.

Cilj instrumenta

Ciljevi su instrumenta sljedeći:

1.

kombinirati sredstva iz programa u okviru ESIF-a, sredstva financijskog posrednika i suulagača radi potpore financiranju projekata urbanog razvoja;

| 2. | za projekte urbanog razvoja koji se nalaze u potpomognutim područjima utvrđenima u odobrenoj karti regionalnih potpora za razdoblje od 1. srpnja 2014. do 31. prosinca 2020. u primjeni članka 107. stavka 3. točaka (a) i (c) Ugovora osigurati lakši pristup ponuđenim sredstvima za financiranje projekata po povlaštenim uvjetima. Takva ulaganja provode se u okviru područja primjene Uredbe (EU) br. 651/2014; |
| --- | --- |

2.

za projekte urbanog razvoja koji se nalaze u potpomognutim područjima utvrđenima u odobrenoj karti regionalnih potpora za razdoblje od 1. srpnja 2014. do 31. prosinca 2020. u primjeni članka 107. stavka 3. točaka (a) i (c) Ugovora osigurati lakši pristup ponuđenim sredstvima za financiranje projekata po povlaštenim uvjetima. Takva ulaganja provode se u okviru područja primjene Uredbe (EU) br. 651/2014;

Ciljevi su povezani sa sljedećim uvjetima.

Instrument UDF-a dio je provedbe intervencija predviđenih integriranim pristupom u okviru strategije održivog urbanog razvoja.

Doprinos iz programa u okviru ESIF-a financijskom posredniku ne smije istisnuti financiranje dostupno od drugih privatnih ili javnih ulagača.

Programom u okviru ESIF-a financijskom se posredniku osiguravaju sredstva radi razvoja portfelja zajmova za projekte urbanog razvoja. Programom se isto tako osigurava sudjelovanje u gubicima i neispunjavanjima obveza, prihodima te povratima od zajma UDF-a u tom portfelju za svaki zajam posebno.

Sufinanciranje programa u okviru ESIF-a osigurava se iz jednog od sljedećih izvora: programskog doprinosa od upravljačkog tijela, doprinosa financijskog posrednika te doprinosa suulagača na razini zajedničkih ulaganja u fond, zajedničkih ulaganja na temelju zajmova u projekte urbanog razvoja te zajedničkim ulaganjima drugih suulagača.

U slučaju strukture fonda fondova, fond fondova prenosi doprinos iz programa u okviru ESIF-a na financijskog posrednika.

Osim doprinosa iz programa u okviru ESIF-a, fond fondova može osigurati i vlastita sredstva koja se kombiniraju sa sredstvima financijskog posrednika. Fond fondova u tom slučaju sudjeluje u raspodjeli rizika među doprinosima u portfelju zajmova. Ako su sredstva koja osigura fond fondova državna sredstva ili ako su kombinirana s drugim državnim sredstvima, morat će se primijeniti članak 16. Uredbe (EU) br. 651/2014.

Projekt urbanog razvoja

Projekt urbanog razvoja dio je provedbe intervencija predviđenih integriranim pristupom u okviru strategije održivog urbanog razvoja kojim se pridonosi postizanju ciljeva određenih u toj strategiji.

Osim toga, u svim projektima urbanog razvoja prisutni su sljedeći parametri:

Financijska održivost:

| — | projekti urbanog razvoja temelje se na poslovnom modelu koji sadržava procjenu novčanih tokova i usmjeren je na moguće privatne ulagače, |
| --- | --- |

—

projekti urbanog razvoja temelje se na poslovnom modelu koji sadržava procjenu novčanih tokova i usmjeren je na moguće privatne ulagače,

| — | projekti urbanog razvoja strukturirani su na način da ostvaruju prihode ili smanjuju rashode u mjeri dovoljnoj za otplatu zajma primljenog od UDF-a i strukturirani su na način da je određen najmanji potrebni iznos za državnu potporu kako bi se omogućio nastavak projekta bez narušavanja tržišnog natjecanja. Projekti imaju unutarnju stopu povrata (IRR) koja nije dovoljna za privlačenje financiranja na isključivo komercijalnoj osnovi. |
| --- | --- |

—

projekti urbanog razvoja strukturirani su na način da ostvaruju prihode ili smanjuju rashode u mjeri dovoljnoj za otplatu zajma primljenog od UDF-a i strukturirani su na način da je određen najmanji potrebni iznos za državnu potporu kako bi se omogućio nastavak projekta bez narušavanja tržišnog natjecanja. Projekti imaju unutarnju stopu povrata (IRR) koja nije dovoljna za privlačenje financiranja na isključivo komercijalnoj osnovi.

Usklađenost sa strategijom:

| — | projekti urbanog razvoja dio su integrirane strategije za održivi urbani razvoj s mogućnošću privlačenja dodatnih financijskih sredstava od drugih javnih i privatnih ulagača. |
| --- | --- |

—

projekti urbanog razvoja dio su integrirane strategije za održivi urbani razvoj s mogućnošću privlačenja dodatnih financijskih sredstava od drugih javnih i privatnih ulagača.

| — | Projekti urbanog razvoja usklađeni su s ciljevima i intervencijama predviđenima programom u okviru ESIF-a te pridonose relevantnim pokazateljima ostvarenja programa u okviru ESIF-a. |
| --- | --- |

—

Projekti urbanog razvoja usklađeni su s ciljevima i intervencijama predviđenima programom u okviru ESIF-a te pridonose relevantnim pokazateljima ostvarenja programa u okviru ESIF-a.

| — | Projekti urbanog razvoja nalaze se u relevantnoj regiji/području provedbe te pridonose ostvarivanju ciljeva (uključujući kvantitativna ostvarenja) utvrđenih u programu u okviru ESIF-a. |
| --- | --- |

—

Projekti urbanog razvoja nalaze se u relevantnoj regiji/području provedbe te pridonose ostvarivanju ciljeva (uključujući kvantitativna ostvarenja) utvrđenih u programu u okviru ESIF-a.

Potpora u okviru UDF-a moguća je za sljedeće prioritete ulaganja:

| — | ulaganja u strategije za niske razine emisija ugljika u urbanim područjima, |
| --- | --- |

—

ulaganja u strategije za niske razine emisija ugljika u urbanim područjima,

| — | ulaganje radi osiguranja spremnosti na katastrofe, |
| --- | --- |

—

ulaganje radi osiguranja spremnosti na katastrofe,

| — | ulaganje za prilagodbu na klimatske promjene, |
| --- | --- |

—

ulaganje za prilagodbu na klimatske promjene,

| — | ulaganje radi unaprjeđenja urbane okoline, uključujući obnovu napuštenih vojnih i industrijskih zona i smanjenje onečišćenja zraka, |
| --- | --- |

—

ulaganje radi unaprjeđenja urbane okoline, uključujući obnovu napuštenih vojnih i industrijskih zona i smanjenje onečišćenja zraka,

| — | ulaganje u održivu urbanu mobilnost; |
| --- | --- |

—

ulaganje u održivu urbanu mobilnost;

| — | potpora za ulaganje u pogledu samozapošljavanja i pokretanja poslovanja, |
| --- | --- |

—

potpora za ulaganje u pogledu samozapošljavanja i pokretanja poslovanja,

| — | ulaganje u infrastrukturu za javne službe za zapošljavanje, |
| --- | --- |

—

ulaganje u infrastrukturu za javne službe za zapošljavanje,

| — | ulaganje u zdravstveni i socijalni sektor, odnosno u infrastrukturu, istraživanje i razvoj ili inovativne usluge, kojima se pridonosi lokalnom razvoju i prijelazu s oblika zdravstvene skrbi koje pružaju javne ustanove na one koji se pružaju u zajednici ili na primarnu zdravstvenu skrb, kao i u poboljšanje pristupa zdravstvenim i socijalnim uslugama, |
| --- | --- |

—

ulaganje u zdravstveni i socijalni sektor, odnosno u infrastrukturu, istraživanje i razvoj ili inovativne usluge, kojima se pridonosi lokalnom razvoju i prijelazu s oblika zdravstvene skrbi koje pružaju javne ustanove na one koji se pružaju u zajednici ili na primarnu zdravstvenu skrb, kao i u poboljšanje pristupa zdravstvenim i socijalnim uslugama,

| — | ulaganje u fizičku i gospodarsku obnovu zapuštenih urbanih i ruralnih zajednica, |
| --- | --- |

—

ulaganje u fizičku i gospodarsku obnovu zapuštenih urbanih i ruralnih zajednica,

| — | ulaganje radi očuvanja, zaštite, promidžbe i razvoja kulturne baštine, |
| --- | --- |

—

ulaganje radi očuvanja, zaštite, promidžbe i razvoja kulturne baštine,

| — | ulaganje u visoko obrazovanje, uključujući suradnju s poduzećima; |
| --- | --- |

—

ulaganje u visoko obrazovanje, uključujući suradnju s poduzećima;

| — | ulaganje u razvoj IKT-a. |
| --- | --- |

—

ulaganje u razvoj IKT-a.

Implikacije u pogledu državnih potpora

Ulaganje se smatra spojivim s unutarnjim tržištem i ne podliježe zahtjevu za prijavu jednokratne potpore ako ispunjava uvjete iz članka 16. Uredbe (EU) br. 651/2014.

Postojanje državne potpore procjenjuje se na razini fonda fondova, financijskog posrednika, privatnih ulagača i krajnjih primatelja. U tom pogledu financijski posrednik i fond fondova moraju ispuniti sljedeće uvjete:

| (a) | troškovi i naknade za upravljanje financijskog posrednika i fonda fondova odražavaju postojeću tržišnu naknadu u usporedivim situacijama, što je slučaj kada je fond fondova odabran na temelju otvorenog, transparentnog i nediskriminirajućeg natječaja ili ako je naknada usklađena s člancima 12. i 13. Delegirane uredbe (EU) br. 480/2014 i država nije dodijelila druge koristi. Ako fond fondova samo prenosi doprinos ESIF-a na financijskog posrednika i radi u javnom interesu te ne obavlja komercijalnu aktivnost pri provedbi mjere i ne ulaže vlastita sredstva – te se stoga ne smatra korisnikom potpore – dovoljno je da fond fondova ne dobije prekomjernu naknadu; |
| --- | --- |

(a)

troškovi i naknade za upravljanje financijskog posrednika i fonda fondova odražavaju postojeću tržišnu naknadu u usporedivim situacijama, što je slučaj kada je fond fondova odabran na temelju otvorenog, transparentnog i nediskriminirajućeg natječaja ili ako je naknada usklađena s člancima 12. i 13. Delegirane uredbe (EU) br. 480/2014 i država nije dodijelila druge koristi. Ako fond fondova samo prenosi doprinos ESIF-a na financijskog posrednika i radi u javnom interesu te ne obavlja komercijalnu aktivnost pri provedbi mjere i ne ulaže vlastita sredstva – te se stoga ne smatra korisnikom potpore – dovoljno je da fond fondova ne dobije prekomjernu naknadu;

| (b) | privatni doprinos svakom projektu urbanog razvoja nije manji od 30 % ukupnih financijskih sredstava osiguranih u skladu s člankom 16. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 651/2014; |
| --- | --- |

(b)

privatni doprinos svakom projektu urbanog razvoja nije manji od 30 % ukupnih financijskih sredstava osiguranih u skladu s člankom 16. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 651/2014;

| (c) | UDF-om se upravlja na komercijalnoj osnovi te se osigurava donošenje odluka o financiranju usmjerenih na stjecanje dobiti. |
| --- | --- |

(c)

UDF-om se upravlja na komercijalnoj osnovi te se osigurava donošenje odluka o financiranju usmjerenih na stjecanje dobiti.

Privatni doprinos ovdje se smatra ulaganjima privatnih tijela.

Troškovi dubinske analize projekata urbanog razvoja podmiruju se iz troškova i naknada za upravljanje financijskog posrednika koji upravlja UDF-om.

Povlaštena naknada (asimetrični uvjeti u aranžmanima za podjelu rizika) za fond fondova, doprinos financijskog posrednika i doprinosi suulagača na razini fonda i razini projekta u obliku zajmova, ako ih ima, utvrđuju se u skladu s člankom 44. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1303/2013, člankom 16. stavkom 8. točkama (b) i (c) Uredbe (EU) br. 651/2014, kako je dodatno navedeno u okviru politike određivanja cijena.

Za ostale suulagače na razini projekta nisu mogući simetrični uvjeti jer se njihovi doprinosi ne ulažu u zajmove i izvan UDF-a.

Kreditna politika

(a)   Isplata koju izvršava upravljačko tijelo ili fond fondova u korist financijskog posrednika

Nakon potpisivanja sporazuma o financiranju između upravljačkog tijela ili fonda fondova i financijskog posrednika relevantno upravljačko tijelo ili fond fondova prenosi javne doprinose iz programa na financijskog posrednika koji te doprinose stavlja u namjenski UDF. Prijenos mora biti u tranšama i moraju se poštovati gornje granice iz članka 41. Uredbe (EU) br. 1303/2013.

Ciljni obujam kreditiranja i raspon kamatne stope potvrđuju se u okviru ex ante procjene u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1303/2013 te se uzimaju u obzir pri određivanju prirode instrumenta (obnovljivi ili neobnovljivi instrument).

(b)   Oblikovanje portfelja novih zajmova

Uz svoje tekuće aktivnosti povezane sa zajmovima financijski posrednik dužan je u unaprijed utvrđenom roku oblikovati portfelj prihvatljivih zajmova za projekte urbanog razvoja, koji se djelomično financiraju iz isplaćenih sredstava u okviru programa po stopi podjele rizika koja je dogovorena u sporazumu o financiranju.

Financijski posrednik mora provoditi dosljednu kreditnu politiku na temelju dogovorene strategije ulaganja, čime se omogućuje dobro upravljanje kreditnim portfeljem, istodobno poštujući primjenjive sektorske standarde i postupajući i dalje u skladu s financijskim interesima i ciljevima politike upravljačkog tijela. Strategija ulaganja definira se u okviru integrirane strategije održivog urbanog razvoja, ciljane aktivnosti, ciljanih prostornih područja te prihvatljivih rashoda.

Utvrđivanje, odabir, dubinsku analizu, dokumentiranje i odobravanje zajmova krajnjim primateljima financijski posrednik provodi u skladu sa svojim standardnim postupcima te u skladu s načelima utvrđenima u relevantnom sporazumu o financiranju.

Ako suulagači osiguravaju zajmove za projekte urbanog razvoja, financijski posrednik i suulagači koji izravno osiguravaju zajam trebali bi potpisati sporazum o zajedničkom ulaganju. Takvim sporazumom koji, ako je primjenjivo, ispunjava uvjete iz članka 1. stavka 3. Provedbene uredbe Komisije br. 821/2014 (*7), definiraju se uvjeti ulaganja u krajnje primatelje. U tom sporazumu o zajedničkom ulaganju navode se uvjeti mogućih aranžmana za podjelu rizika.

(c)   Ponovna uporaba sredstava vraćenih financijskom instrumentu

Sredstva vraćena financijskom instrumentu ponovno se upotrebljavaju u okviru istog financijskog instrumenta (obnavljaju se u okviru istog financijskog instrumenta) ili se nakon vraćanja upravljačkom tijelu ili fondu fondova upotrebljavaju u skladu s člancima 44. i 45. Uredbe (EU) br. 1303/2013.

Taj pristup obnavljanja iz članaka 44. i 45. Uredbe (EU) br. 1303/2013 uključuje se u sporazum o financiranju.

Kada se obnavljaju u okviru istog financijskog instrumenta, iznosi koji se mogu pripisati potpori iz ESIF-a i koje financijski posrednik nadoknađuje i/ili vraća iz zajmova krajnjim primateljima u okviru roka za ulaganja u načelu se stavljaju na raspolaganje za novu uporabu u okviru istog financijskog instrumenta.

S druge strane, ako se upravljačkom tijelu ili fondu fondova izravno otplaćuje zajam, otplate se izvršavaju redovito tako da se odražavaju i. otplate glavnice; ii. svi vraćeni iznosi i umanjenja zbog gubitaka u okviru zajmova; i iii. sva plaćanja kamatnih stopa. Ta se sredstva moraju upotrebljavati u skladu s člancima 44. i 45. Uredbe (EU) br. 1303/2013.

(d)   Povrat gubitaka

Financijski posrednik u skladu sa svojim unutarnjim smjernicama i postupcima poduzima mjere u svrhu povrata u pogledu svakog zajma u statusu neispunjavanja obveza koji se financira u okviru UDF-a.

Iznosi koje financijski posrednik vrati (umanjeni za moguće troškove povrata i ovrhe) raspodjeljuju se između financijskog posrednika, upravljačkog tijela i fonda fondova.

(e)   Kamate i drugi dobici

Kamate i drugi dobici koji proizlaze iz potpore koju financijski instrument dobije iz ESI fondova upotrebljavaju se kako je navedeno u članku 43. Uredbe (EU) br. 1303/2013.

Politika određivanja cijena

Pri predlaganju svojih cijena financijski posrednik smanjuje ukupni zahtjev u pogledu kolaterala i kamatnu stopu naplaćenu za svaki zajam uključen u portfelj, razmjerno sredstvima osiguranima javnim doprinosom programa i aranžmanima za podjelu rizika.

Politika određivanja cijena uključuje najmanje sljedeće elemente:

| 1. | kamatna stopa na sudjelovanje financijskog posrednika određena je na tržišnoj osnovi (tj. u skladu s vlastitom politikom financijskog posrednika); |
| --- | --- |

1.

kamatna stopa na sudjelovanje financijskog posrednika određena je na tržišnoj osnovi (tj. u skladu s vlastitom politikom financijskog posrednika);

| 2. | ukupna kamatna stopa, koja se zaračunava na zajmove za prihvatljive projekte urbanog razvoja uključene u portfelj, mora se smanjiti razmjerno sredstvima osiguranima javnim programskim doprinosom. Pri tom smanjenju uzimaju se u obzir naknade koje upravljačko tijelo može zaračunati na programski doprinos i aranžmane za podjelu rizika. |
| --- | --- |

2.

ukupna kamatna stopa, koja se zaračunava na zajmove za prihvatljive projekte urbanog razvoja uključene u portfelj, mora se smanjiti razmjerno sredstvima osiguranima javnim programskim doprinosom. Pri tom smanjenju uzimaju se u obzir naknade koje upravljačko tijelo može zaračunati na programski doprinos i aranžmane za podjelu rizika.

| 3. | Politika određivanja cijena ostaje nepromijenjena tijekom razdoblja prihvatljivosti. |
| --- | --- |

3.

Politika određivanja cijena ostaje nepromijenjena tijekom razdoblja prihvatljivosti.

Programski doprinos financijskom instrumentu: iznos i stopa (podaci o proizvodu)

Stvarna stopa podjele rizika, javni programski doprinos, povlaštena naknada i kamatna stopa na zajmove temelje se na zaključcima ex ante procjene, a njima se mora osigurati da je korist za krajnje primatelje u skladu s člankom 16. stavkom 8. točkom (b) Uredbe (EU) br. 651/2014.

Veličina ciljnog portfelja UDF-a utvrđuje se na temelju ex ante procjene kojom se opravdava potpora financijskom instrumentu u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1303/2013) te se njome, prema potrebi, uzima u obzir pristup obnavljanja instrumenta.

Sredstva UDF-a i stopa podjele rizika moraju se odrediti tako da se popuni praznina utvrđena u okviru ex ante procjene i moraju biti u skladu s uvjetima utvrđenima u ovom Prilogu.

Za svaki prihvatljivi zajam uključen u portfelj definira se najmanja stopa sufinanciranja dogovorena s financijskim posrednikom koja odgovara najvećem udjelu glavnice prihvatljivog zajma koji se financira u okviru programa. Stopom podjele rizika dogovorenom s financijskim posrednikom određuje se dio gubitaka koji se raspodjeljuju između financijskog posrednika, suulagača (na razini fonda i na razini projekta) i programskog doprinosa, ako ne postoji neki drugi aranžman.

Detaljni uvjeti financiranja koje treba osigurati u okviru UDF-a određuju se prije ulaganja u svaki projekt urbanog razvoja i to na temelju financijskih prognoza izrađenih za projekt urbanog razvoja koje provjerava financijski posrednik.

Programski doprinos financijskom instrumentu (aktivnosti)

Portfelj osnovnih transakcija koje se financiraju u okviru UDF-a uključuje zajmove za projekte urbanog razvoja.

Kriteriji prihvatljivosti za uključivanje u portfelj utvrđuju se u skladu s pravom Unije, programom u okviru ESIF-a, nacionalnim pravilima prihvatljivosti, strategijom ulaganja (koja je dio integriranog pristupa u okviru strategije održivog urbanog razvoja) te s financijskim posrednikom. Financijski posrednik mora imati razumnu procjenu profila rizičnosti portfelja.

Financijski posrednik dužan je utvrditi portfelj projekata urbanog razvoja, ulagati u njega te njime upravljati na održiv način na temelju strategije ulaganja potvrđene u okviru ex ante procjene. Financijski posrednik upravlja portfeljem projekata urbanog razvoja koji su dio provedbe intervencija predviđenih integriranim pristupom u okviru strategije održivog urbanog razvoja.

Financijski posrednik za svaki projekt urbanog razvoja osigurava najmanje sljedeće:

| (a) | općeniti opis i vremenski raspored projekta, uključujući opis partnera i dionika koji ga sufinanciraju te detaljan plan financiranja projekta; |
| --- | --- |

(a)

općeniti opis i vremenski raspored projekta, uključujući opis partnera i dionika koji ga sufinanciraju te detaljan plan financiranja projekta;

| (b) | obrazloženje odabira doprinosa iz programa, uključujući početnu procjenu održivosti projekta i naknadne potrebe za ulaganjem u okviru UDF-a; |
| --- | --- |

(b)

obrazloženje odabira doprinosa iz programa, uključujući početnu procjenu održivosti projekta i naknadne potrebe za ulaganjem u okviru UDF-a;

| (c) | utvrđivanje rizika; |
| --- | --- |

(c)

utvrđivanje rizika;

| (d) | usklađenost s ciljevima projekta opisanima u relevantnom programu. To znači da se odabranim projektima urbanog razvoja pridonosi ostvarenju ciljeva programa, uključujući kvantitativna ostvarenja navedena u relevantnim prioritetnim osima programa. |
| --- | --- |

(d)

usklađenost s ciljevima projekta opisanima u relevantnom programu. To znači da se odabranim projektima urbanog razvoja pridonosi ostvarenju ciljeva programa, uključujući kvantitativna ostvarenja navedena u relevantnim prioritetnim osima programa.

Pri provedbi projekata iz portfelja financijski posrednik posebno:

| (a) | utvrđuje održive projekte urbanog razvoja koji ispunjavaju zahtjeve i kriterije primjenjive na relevantni program, ulaže u njih te vodi pregovore o njima i strukturiranje financijskih ulaganja u te projekte; |
| --- | --- |

(a)

utvrđuje održive projekte urbanog razvoja koji ispunjavaju zahtjeve i kriterije primjenjive na relevantni program, ulaže u njih te vodi pregovore o njima i strukturiranje financijskih ulaganja u te projekte;

| (b) | ocjenjuje usklađenost projekata i ulaganja sa zahtjevima strategije ulaganja. Provjerom održivosti mora se dokazati da se projekt ne bi mogao nastaviti bez ulaganja u okviru UDF-a; |
| --- | --- |

(b)

ocjenjuje usklađenost projekata i ulaganja sa zahtjevima strategije ulaganja. Provjerom održivosti mora se dokazati da se projekt ne bi mogao nastaviti bez ulaganja u okviru UDF-a;

| (c) | izvješćuje o projektima urbanog razvoja u skladu s člankom 46. Uredbe (EU) br. 1303/2013; |
| --- | --- |

(c)

izvješćuje o projektima urbanog razvoja u skladu s člankom 46. Uredbe (EU) br. 1303/2013;

| (d) | osigurava najmanje 30 % ukupnog financiranja osiguranog za projekt urbanog razvoja iz privatnih izvora te ostvarenje najboljeg mogućeg učinka financijske poluge u pogledu privatnih sredstava. |
| --- | --- |

(d)

osigurava najmanje 30 % ukupnog financiranja osiguranog za projekt urbanog razvoja iz privatnih izvora te ostvarenje najboljeg mogućeg učinka financijske poluge u pogledu privatnih sredstava.

Odgovornost upravljačkog tijela

Odgovornost upravljačkog tijela u pogledu financijskog instrumenta mora biti u skladu s člankom 6. Delegirane uredbe (EU) br. 480/2014.

Pokriveni su gubici dospjeli iznosi glavnice koji su plativi i nepodmireni te standardne kamate (ali isključujući naknade za zakašnjelo plaćanje i sve druge troškove i izdatke).

Trajanje

Razdoblje kreditiranja u okviru financijskog instrumenta određuje se kako bi se osiguralo da se programski doprinos iz članka 42. Uredbe (EU) br. 1303/2013 upotrebljava za zajmove isplaćene krajnjim primateljima najkasnije 31. prosinca 2023.

Za ulaganja izvršena nakon 31. prosinca 2020. provodi se provjera usklađenosti s pravilima o državnim potporama koja stupe na snagu nakon tog datuma.

Kreditiranje i podjela rizika na razini financijskog posrednika (usklađenost interesa)

Usklađenost interesa između upravljačkog tijela, suulagača i financijskog posrednika ostvaruje se na sljedeći način:

| — | naknadama za uspješnost kako su navedene u člancima 12. i 13. Delegirane uredbe (EU) br. 480/2014, |
| --- | --- |

—

naknadama za uspješnost kako su navedene u člancima 12. i 13. Delegirane uredbe (EU) br. 480/2014,

| — | naknadom za financijskog posrednika koja odražava postojeću tržišnu naknadu u usporedivim situacijama, |
| --- | --- |

—

naknadom za financijskog posrednika koja odražava postojeću tržišnu naknadu u usporedivim situacijama,

| — | financijski posrednik osigurava financiranje najmanje 30 % ukupne obveze financiranja u svrhu kreditiranja projekata urbanog razvoja. Od tih 30 %, najmanje 1 % ukupne UDF-ove obveze financiranja za svaki projekt ulaže financijski posrednik iz vlastitih sredstava pod istim uvjetima kao i za programski doprinos. Preostalih najmanje 29 % osiguravaju financijski posrednik, suulagači na razini fonda ili suulagači na razini projekta u obliku zajmova, |
| --- | --- |

—

financijski posrednik osigurava financiranje najmanje 30 % ukupne obveze financiranja u svrhu kreditiranja projekata urbanog razvoja. Od tih 30 %, najmanje 1 % ukupne UDF-ove obveze financiranja za svaki projekt ulaže financijski posrednik iz vlastitih sredstava pod istim uvjetima kao i za programski doprinos. Preostalih najmanje 29 % osiguravaju financijski posrednik, suulagači na razini fonda ili suulagači na razini projekta u obliku zajmova,

| — | ukupno privatno sufinanciranje iznosi najmanje 30 % ukupnog financiranja osiguranog za projekt urbanog razvoja, |
| --- | --- |

—

ukupno privatno sufinanciranje iznosi najmanje 30 % ukupnog financiranja osiguranog za projekt urbanog razvoja,

| — | sufinanciranje od suulagača može se smatrati nacionalnim sufinanciranjem ESI fonda sve dok ne dolazi iz vlastitih sredstava krajnjeg primatelja (ako se takvo sufinanciranje zatim ulaže u prihvatljive rashode projekta) ili komplementarnim javnom programskom doprinosu, |
| --- | --- |

—

sufinanciranje od suulagača može se smatrati nacionalnim sufinanciranjem ESI fonda sve dok ne dolazi iz vlastitih sredstava krajnjeg primatelja (ako se takvo sufinanciranje zatim ulaže u prihvatljive rashode projekta) ili komplementarnim javnom programskom doprinosu,

| — | financijski posrednik i suulagači razmjerno dijele rizike (na razini fonda ili na razini projekta urbanog razvoja) u pogledu programskog doprinosa, osim ako je ex ante procjenom iz članka 37. stavka 2. točke (c) Uredbe (EU) br. 1303/2013 utvrđeno da je potrebna povlaštena naknada u obliku asimetrične podjele rizika između javnih i privatnih suulagača. Takvi su aranžmani usklađeni s člankom 16. stavkom 8. točkama (b) i (c) Uredbe (EU) br. 651/2014 i uključeni su u sporazum stranaka o zajedničkom ulaganju. Takvi se aranžmani ne primjenjuju na 1 % uloženih vlastitih sredstava financijskog posrednika koji su prethodno navedeni kao zahtjev u svrhu usklađenosti interesa. |
| --- | --- |

—

financijski posrednik i suulagači razmjerno dijele rizike (na razini fonda ili na razini projekta urbanog razvoja) u pogledu programskog doprinosa, osim ako je ex ante procjenom iz članka 37. stavka 2. točke (c) Uredbe (EU) br. 1303/2013 utvrđeno da je potrebna povlaštena naknada u obliku asimetrične podjele rizika između javnih i privatnih suulagača. Takvi su aranžmani usklađeni s člankom 16. stavkom 8. točkama (b) i (c) Uredbe (EU) br. 651/2014 i uključeni su u sporazum stranaka o zajedničkom ulaganju. Takvi se aranžmani ne primjenjuju na 1 % uloženih vlastitih sredstava financijskog posrednika koji su prethodno navedeni kao zahtjev u svrhu usklađenosti interesa.

Prihvatljivi financijski posrednici

Odabrani financijski posrednik javno je ili privatno tijelo uspostavljeno u državi članici i zakonom je ovlašten pružati zajmove projektima urbanog razvoja koji se nalaze u državi programa kojim se pridonosi financijskom instrumentu. Prihvatljivi financijski posrednik mora dokazati sposobnost za upravljanje UDF-om te praćenje portfelja projekata urbanog razvoja. To se odnosi na elemente koji se zahtijevaju člankom 7. Delegirane uredbe (EU) br. 480/2014. Prihvatljivi financijski posrednik mora isto tako dokazati iskustvo na relevantnom ciljanom tržištu, kao i odgovarajuće rezultate u upravljanju istovrsnim ili sličnim projektima ili financijskim instrumentima posebne namjene kojima se ulaže u projekte slične onima koji su predviđeni u okviru UDF-a, uključujući iskustvo u služenju ESIF-om.

Relevantno nacionalno regulatorno tijelo za financijske usluge na odgovarajući način uređuje djelatnosti financijskog posrednika koji djeluje u skladu s najboljom praksom stručnog upravljanja fondom.

Financijskim posrednikom upravlja se na komercijalnoj osnovi. Smatra se da je ovaj zahtjev ispunjen ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 16. stavku 9. Uredbe (EU) br. 651/2014.

Privatna tijela smatraju se privatnim pravnim subjektima u vlasništvu privatnih ili javnih ulagača koji ulažu na vlastiti rizik i iz vlastitih sredstava.

Pravna struktura UDF-a omogućuje dodatno financiranje radi poticanja programskog doprinosa od drugih ulagača u projekte urbanog razvoja.

Upravljačko tijelo i fond fondova pri odabiru financijskih posrednika poštuju pravo Unije. Financijski posrednici odabiru se u okviru otvorenog, transparentnog i nediskriminirajućeg postupka. Odabir financijskih posrednika usmjeren je na uspostavu odgovarajućih aranžmana za podjelu rizika u slučaju povlaštene naknade.

Postupkom odabira financijskog posrednika ocjenjuju se strategija ulaganja UDF-a, odlučivanje i ukupni pristup upravljanju, upravljački kapacitet te doprinos financijskog posrednika UDF-u iz njegovih vlastitih sredstava. U okviru postupka odabira jedan od kriterija prihvatljivosti pri odabiru financijskog posrednika jest i njegova sposobnost predlaganja i razvoja portfelja projekata urbanog razvoja koji će se financirati, uzimajući u obzir najkonkurentniju politiku određivanja cijena koju predloži financijski posrednik koji sudjeluje u postupku odabira.

Financijski posrednik odgovoran je za utvrđivanje i evaluaciju projekata urbanog razvoja. Odabrani financijski posrednik upravlja planom provedbe projekata urbanog razvoja.

Plan provedbe projekata urbanog razvoja sadržava projekte koje će financijski posrednik financirati, na temelju tada dostupnih informacija.

Ulagačima se smatraju svi ulagači koji su, prema razumnom utvrđenju financijskog posrednika, ulagači koji posluju u okolnostima koje su u skladu s načelom ulagača u slobodnom tržišnom gospodarstvu, bez obzira na to kakvi su im pravna priroda i vlasništvo.

U kontekstu svojeg odabira, financijski posrednik navodi uvjete i kriterije za evaluaciju suulagača. Ti kriteriji moraju biti razumljivi i dostupni mogućim suulagačima. Financijski posrednik mora dokazati nediskriminirajući pristup pronalaženju suulagača i ulaganju s njima. Moguća je ex post kontrola evaluacije suulagača.

Prihvatljivost krajnjih primatelja

Krajnji primatelji moraju biti prihvatljivi u skladu s pravom Unije i nacionalnim pravom, relevantnim programom u okviru ESIF-a, sporazumom o financiranju te uvjetom iz članka 16. Uredbe (EU) br. 651/2014. Na datum potpisivanja zajma krajnji primatelji moraju ispunjavati sljedeće kriterije prihvatljivosti:

| (a) | sudionici su u urbanom razvoju, odnosno poduzeća s pravnim statusom koji im omogućuje zaduživanje i provedbu projekata urbanog razvoja, različitih vlasničkih struktura, na primjer s kombinacijom privatnog i javnog kapitala; |
| --- | --- |

(a)

sudionici su u urbanom razvoju, odnosno poduzeća s pravnim statusom koji im omogućuje zaduživanje i provedbu projekata urbanog razvoja, različitih vlasničkih struktura, na primjer s kombinacijom privatnog i javnog kapitala;

| (b) | aktivni su partneri regionalnih i lokalnih tijela koji potiču urbani razvoj ulaganjem u projekt urbanog razvoja. Krajnji primatelji moraju imati odgovarajući pravni interes u imovini u koju se ulaže; |
| --- | --- |

(b)

aktivni su partneri regionalnih i lokalnih tijela koji potiču urbani razvoj ulaganjem u projekt urbanog razvoja. Krajnji primatelji moraju imati odgovarajući pravni interes u imovini u koju se ulaže;

| (c) | nisu isključeni člankom 1. stavcima 2. do 5. Uredbe (EU) br. 651/2014; |
| --- | --- |

(c)

nisu isključeni člankom 1. stavcima 2. do 5. Uredbe (EU) br. 651/2014;

| (d) | nisu dio jednog ili više ograničenih sektora (*8); |
| --- | --- |

(d)

nisu dio jednog ili više ograničenih sektora (*8);

| (e) | nisu poduzetnik u teškoćama kako je definiran u članku 2. stavku 18. Uredbe (EU) br. 651/2014; |
| --- | --- |

(e)

nisu poduzetnik u teškoćama kako je definiran u članku 2. stavku 18. Uredbe (EU) br. 651/2014;

| (f) | ne smiju kasniti u plaćanju ili ne ispunjavati obvezu plaćanja bilo kojeg drugog zajma ili zakupa koji je dodijelio financijski posrednik ili druga financijska institucija prema provjerama koje su provedene u skladu s unutarnjim smjernicama i standardnom kreditnom politikom financijskog posrednika; |
| --- | --- |

(f)

ne smiju kasniti u plaćanju ili ne ispunjavati obvezu plaćanja bilo kojeg drugog zajma ili zakupa koji je dodijelio financijski posrednik ili druga financijska institucija prema provjerama koje su provedene u skladu s unutarnjim smjernicama i standardnom kreditnom politikom financijskog posrednika;

| (g) | ulažu u projekte urbanog razvoja koji se provode u potpomognutim područjima utvrđenima na odobrenoj karti regionalnih potpora za razdoblje od 1.7.2014. do 31.12.2020. u primjeni članka 107. stavka 3. točaka (a) i (c) Ugovora. |
| --- | --- |

(g)

ulažu u projekte urbanog razvoja koji se provode u potpomognutim područjima utvrđenima na odobrenoj karti regionalnih potpora za razdoblje od 1.7.2014. do 31.12.2020. u primjeni članka 107. stavka 3. točaka (a) i (c) Ugovora.

Osim toga, u trenutku ulaganja i tijekom povrata zajma krajnji primatelji moraju imati registrirano mjesto poslovanja u državi članici, a gospodarska djelatnost za koju je zajam isplaćen mora se nalaziti u relevantnoj državi članici i regiji/području provedbe programa u okviru ESIF-a.

Značajke proizvoda za krajnje primatelje

UDF krajnjim primateljima dodjeljuje zajmove kojima se pridonosi cilju programa i koji se sufinanciraju iz programa. Iznos i stope u okviru UDF-a usklađeni su s rezultatima ex ante procjene iz članka 37. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1303/2013 i s Uredbom (EU) br. 651/2014.

Zajmovi se smiju koristiti isključivo u sljedeće dopuštene svrhe:

| (a) | ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu; |
| --- | --- |

(a)

ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu;

| (b) | obrtni kapital povezan s aktivnostima razvoja ili proširenja koje su slične (i povezane s) aktivnostima iz prethodne točke (a) (čija se povezanost dokazuje, među ostalim, poslovnim planom projekta urbanog razvoja i iznosom financiranja). |
| --- | --- |

(b)

obrtni kapital povezan s aktivnostima razvoja ili proširenja koje su slične (i povezane s) aktivnostima iz prethodne točke (a) (čija se povezanost dokazuje, među ostalim, poslovnim planom projekta urbanog razvoja i iznosom financiranja).

Zajmovi UDF-a uključeni u portfelj u svakom trenutku moraju ispunjavati sljedeće kriterije prihvatljivosti:

| (c) | zajmovi su novi, isključujući refinanciranje postojećih zajmova ili financiranje završenih projekata; |
| --- | --- |

(c)

zajmovi su novi, isključujući refinanciranje postojećih zajmova ili financiranje završenih projekata;

| (d) | ukupni iznos ulaganja UDF-a u projekt urbanog razvoja ne premašuje 20 000 000 EUR kako je utvrđeno u članku 16. stavku 3. Uredbe (EU) br. 651/2014; |
| --- | --- |

(d)

ukupni iznos ulaganja UDF-a u projekt urbanog razvoja ne premašuje 20 000 000 EUR kako je utvrđeno u članku 16. stavku 3. Uredbe (EU) br. 651/2014;

| (e) | zajmovima se osigurava financiranje jedne ili više dopuštenih svrha u EUR i/ili nacionalnoj valuti u relevantnom području provedbe programa i/ili, ovisno o slučaju, u bilo kojoj drugoj valuti; |
| --- | --- |

(e)

zajmovima se osigurava financiranje jedne ili više dopuštenih svrha u EUR i/ili nacionalnoj valuti u relevantnom području provedbe programa i/ili, ovisno o slučaju, u bilo kojoj drugoj valuti;

| (f) | zajmovi ne smiju biti u obliku mezaninskih zajmova, podređenog duga ili kvazivlasničkog kapitala; |
| --- | --- |

(f)

zajmovi ne smiju biti u obliku mezaninskih zajmova, podređenog duga ili kvazivlasničkog kapitala;

| (g) | zajmovi ne smiju biti u obliku obnovljivih kreditnih linija; |
| --- | --- |

(g)

zajmovi ne smiju biti u obliku obnovljivih kreditnih linija;

| (h) | zajmovi moraju imati raspored otplate, uključujući redovite jednake otplate i/ili jednokratne otplate; |
| --- | --- |

(h)

zajmovi moraju imati raspored otplate, uključujući redovite jednake otplate i/ili jednokratne otplate;

| (i) | zajmovima se ne financiraju isključivo financijske aktivnosti i ne financira se pružanje potrošačkog financiranja; |
| --- | --- |

(i)

zajmovima se ne financiraju isključivo financijske aktivnosti i ne financira se pružanje potrošačkog financiranja;

| (j) | dospijeće: zajmovi moraju imati najkraće dospijeće od 12 mjeseci (uključujući odgovarajuće razdoblje odgode, ako ga ima) i najdulje dospijeće do 360 mjeseci. |
| --- | --- |

(j)

dospijeće: zajmovi moraju imati najkraće dospijeće od 12 mjeseci (uključujući odgovarajuće razdoblje odgode, ako ga ima) i najdulje dospijeće do 360 mjeseci.

Izvješćivanje i ciljani rezultati

Financijski posrednik upravljačkom tijelu ili fondu fondova najmanje jednom u tri mjeseca dostavlja informacije u standardiziranom obliku i opsegu.

Izvješće mora uključivati sve relevantne elemente kako bi upravljačko tijelo ispunilo uvjete iz članka 46. Uredbe (EU) br. 1303/2013.

Države članice isto tako ispunjavaju svoje obveze u pogledu izvješćivanja i transparentnosti u skladu s Uredbom (EU) br. 651/2014.

Pokazatelji moraju biti usklađeni sa specifičnim ciljevima relevantnog prioriteta programa u okviru ESIF-a kojim se financira financijski instrument i očekivanim rezultatima navedenima u ex ante procjeni. Kada je riječ o UDF-u, pokazatelji se mjere i prijavljuju najmanje jednom u tri mjeseca te se usklađuju barem sa zahtjevima iz Uredbe (EU) br. 1303/2013. Osim zajedničkih pokazatelja prioritetne osi programa u okviru ESIF-a, ostali su pokazatelji sljedeći:

| (a) | broj financiranih zajmova/projekata; |
| --- | --- |

(a)

broj financiranih zajmova/projekata;

| (b) | iznos financiranih zajmova; |
| --- | --- |

(b)

iznos financiranih zajmova;

| (c) | neispunjene obveze (brojevi i iznosi); |
| --- | --- |

(c)

neispunjene obveze (brojevi i iznosi);

| (d) | otplaćena sredstva i dobici. |
| --- | --- |

(d)

otplaćena sredstva i dobici.

Evaluacija gospodarske koristi programskog doprinosa

Financijska korist ostvarena javnim programskim doprinosom instrumentu prenosi se na krajnje primatelje uzimajući u obzir, ako je primjenjivo, povoljne uvjete financiranja omogućene javnim programskim doprinosom UDF-u.

Financijski posrednik smanjuje ukupnu efektivnu kamatnu stopu i, prema potrebi, politiku kolaterala, koja se naplaćuje krajnjim primateljima u okviru svakog prihvatljivog zajma uključenog u portfelj odražavajući tako povoljne uvjete financiranja programskog doprinosa UDF-u.

To se načelo odražava u sporazumu o financiranju između upravljačkog tijela ili fonda fondova i financijskog posrednika.

---

(*1)  Uredba Komisije (EU) br. 651/2014 оd 17. lipnja 2014. o ocjenjivanju određenih kategorija potpora spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora (SL L 187, 26.6.2014., str.1.).

*1

(*2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 821/2014 оd 28. srpnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu detaljnih postupaka za prijenos programskih doprinosa i upravljanje njima, izvješćivanja o financijskim instrumentima, tehničkih obilježja mjera informiranja i komunikacije za operacije te sustava evidentiranja i pohranjivanja podataka (SL L 223, 29.7.2014., str. 7.).

*2

(*3)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 480/2014 оd 3. ožujka 2014. o dopuni Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda, Kohezijskog fonda, Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj i Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo te o utvrđivanju općih odredbi Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda, Kohezijskog fonda i Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo (SL L 138, 13.5.2014., str. 5.).

*3

(*4)  
  SL L 124, 20.5.2003., str. 36.

*4

Poduzeće s manje od 250 zaposlenika i prometom manjim od 50 milijuna EUR ili ukupnom imovinom u iznosu manjem od 43 milijuna EUR; uključujući poduzeća koja nisu dio grupacije koja premašuje te pragove. U skladu s Preporukom Komisije ‚poduzeće je svaki subjekt koji se bavi gospodarskom djelatnošću, bez obzira na njegov pravni oblik.’

(*5)  Na sljedeće gospodarske sektore zajedno se upućuje kao na ‚ograničene sektore’:

*5

| (a) | nezakonite gospodarske djelatnosti: proizvodnja, trgovina ili druga djelatnost koja je nezakonita u skladu sa zakonima ili propisima matične države za tu proizvodnju, trgovinu ili aktivnost; |
| --- | --- |

(a)

nezakonite gospodarske djelatnosti: proizvodnja, trgovina ili druga djelatnost koja je nezakonita u skladu sa zakonima ili propisima matične države za tu proizvodnju, trgovinu ili aktivnost;

| (b) | duhan i destilirana alkoholna pića: proizvodnja duhana i destiliranih alkoholnih pića te povezanih proizvoda i trgovina njima; |
| --- | --- |

(b)

duhan i destilirana alkoholna pića: proizvodnja duhana i destiliranih alkoholnih pića te povezanih proizvoda i trgovina njima;

| (c) | proizvodnja i trgovina oružjem i streljivom: financiranje proizvodnje bilo koje vrste oružja i streljiva te trgovine njima. To se ograničenje ne primjenjuje u mjeri u kojoj su te aktivnosti dio jasnih politika Europske unije ili su povezane s njima; |
| --- | --- |

(c)

proizvodnja i trgovina oružjem i streljivom: financiranje proizvodnje bilo koje vrste oružja i streljiva te trgovine njima. To se ograničenje ne primjenjuje u mjeri u kojoj su te aktivnosti dio jasnih politika Europske unije ili su povezane s njima;

| (d) | kasina: kasina i istovjetna poduzeća; |
| --- | --- |

(d)

kasina: kasina i istovjetna poduzeća;

| (e) | ograničenja informatičkog sektora: istraživanje, razvoj ili tehničke aplikacije povezane s elektroničkim podatkovnim programima ili rješenjima kojima su i. posebno ciljevi: (a) podupiranje svih aktivnosti uključenih u ograničene sektore iz prethodnih točaka (a) do (d); (b) kockanje i kasina na internetu; ili (c) pornografija; ili kojima je ii. svrha omogućiti (a) nezakonit ulazak u elektroničke podatkovne mreže; ili (b) nezakonito preuzimanje elektroničkih podataka; |
| --- | --- |

(e)

ograničenja informatičkog sektora: istraživanje, razvoj ili tehničke aplikacije povezane s elektroničkim podatkovnim programima ili rješenjima kojima su i. posebno ciljevi: (a) podupiranje svih aktivnosti uključenih u ograničene sektore iz prethodnih točaka (a) do (d); (b) kockanje i kasina na internetu; ili (c) pornografija; ili kojima je ii. svrha omogućiti (a) nezakonit ulazak u elektroničke podatkovne mreže; ili (b) nezakonito preuzimanje elektroničkih podataka;

| (f) | ograničenja sektora bioznanosti: pri pružanju potpore financiranju istraživanja, razvoja ili tehničkih aplikacija povezanih sa sljedećim: i. kloniranjem ljudi u istraživačke ili terapijske svrhe; ili ii. genetski modificiranim organizmima (‚GMO’). |
| --- | --- |

(f)

ograničenja sektora bioznanosti: pri pružanju potpore financiranju istraživanja, razvoja ili tehničkih aplikacija povezanih sa sljedećim: i. kloniranjem ljudi u istraživačke ili terapijske svrhe; ili ii. genetski modificiranim organizmima (‚GMO’).

(*6)  Uredba (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 2328/2003, (EZ) br. 861/2006, (EZ) br. 1198/2006, (EZ) br. 791/2007 i Uredbe (EU) br. 1255/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 149, 20.5.2014., str. 1.).

*6

(*7)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 821/2014 оd 28. srpnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu detaljnih postupaka za prijenos programskih doprinosa i upravljanje njima, izvješćivanja o financijskim instrumentima, tehničkih obilježja mjera informiranja i komunikacije za operacije te sustava evidentiranja i pohranjivanja podataka (SL L 223, 29.7.2014., str. 7.).

*7

(*8)  Na sljedeće gospodarske sektore zajedno se upućuje kao na ‚ograničene sektore’:

*8

| (a) | nezakonite gospodarske djelatnosti: proizvodnja, trgovina ili druga djelatnost koja je nezakonita u skladu sa zakonima ili propisima matične države za tu proizvodnju, trgovinu ili aktivnost; |
| --- | --- |

(a)

nezakonite gospodarske djelatnosti: proizvodnja, trgovina ili druga djelatnost koja je nezakonita u skladu sa zakonima ili propisima matične države za tu proizvodnju, trgovinu ili aktivnost;

| (b) | duhan i destilirana alkoholna pića: proizvodnja duhana i destiliranih alkoholnih pića te povezanih proizvoda i trgovina njima; |
| --- | --- |

(b)

duhan i destilirana alkoholna pića: proizvodnja duhana i destiliranih alkoholnih pića te povezanih proizvoda i trgovina njima;

| (c) | proizvodnja i trgovina oružjem i streljivom: financiranje proizvodnje bilo koje vrste oružja i streljiva te trgovine njima. To se ograničenje ne primjenjuje u mjeri u kojoj su te aktivnosti dio jasnih politika Europske unije ili su povezane s njima; |
| --- | --- |

(c)

proizvodnja i trgovina oružjem i streljivom: financiranje proizvodnje bilo koje vrste oružja i streljiva te trgovine njima. To se ograničenje ne primjenjuje u mjeri u kojoj su te aktivnosti dio jasnih politika Europske unije ili su povezane s njima;

| (d) | kasina: kasina i istovjetna poduzeća; |
| --- | --- |

(d)

kasina: kasina i istovjetna poduzeća;

| (e) | ograničenja informatičkog sektora: istraživanje, razvoj ili tehničke aplikacije povezane s elektroničkim podatkovnim programima ili rješenjima kojima su i. posebno ciljevi: (a) podupiranje svih aktivnosti uključenih u ograničene sektore iz prethodnih točaka (a) do (d); (b) kockanje i kasina na internetu; ili (c) pornografija; ili kojima je ii. svrha omogućiti (a) nezakonit ulazak u elektroničke podatkovne mreže; ili (b) nezakonito preuzimanje elektroničkih podataka; |
| --- | --- |

(e)

ograničenja informatičkog sektora: istraživanje, razvoj ili tehničke aplikacije povezane s elektroničkim podatkovnim programima ili rješenjima kojima su i. posebno ciljevi: (a) podupiranje svih aktivnosti uključenih u ograničene sektore iz prethodnih točaka (a) do (d); (b) kockanje i kasina na internetu; ili (c) pornografija; ili kojima je ii. svrha omogućiti (a) nezakonit ulazak u elektroničke podatkovne mreže; ili (b) nezakonito preuzimanje elektroničkih podataka;

| (f) | ograničenja sektora bioznanosti: pri pružanju potpore financiranju istraživanja, razvoja ili tehničkih aplikacija povezanih sa sljedećim: i. kloniranjem ljudi u istraživačke ili terapijske svrhe; ili ii. genetski modificiranim organizmima (‚GMO’). |
| --- | --- |

(f)

ograničenja sektora bioznanosti: pri pružanju potpore financiranju istraživanja, razvoja ili tehničkih aplikacija povezanih sa sljedećim: i. kloniranjem ljudi u istraživačke ili terapijske svrhe; ili ii. genetski modificiranim organizmima (‚GMO’).

---

| 16.7.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 192/21 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 192/21

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1158

оd 15. srpnja 2016.

o izmjeni Uredbe (EU) br. 452/2014 u pogledu brisanja obrazaca za odobrenja koja su izdana operatorima iz trećih zemalja i za povezane specifikacije

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. veljače 2008. o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Europske agencije za sigurnost zračnog prometa i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 91/670/EEZ, Uredbe (EZ) br. 1592/2002 i Direktive 2004/36/EZ (1), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,

budući da:

| (1) | Uredbom Komisije (EU) br. 452/2014 (2) utvrđuje se kako se operatorima zrakoplova iz trećih zemalja iz članka 4. stavka 1. točke (d) Uredbe (EZ) br. 216/2008 koji obavljaju operacije komercijalnog zračnog prijevoza u područje koje podliježe odredbama Ugovora, unutar tog područja ili iz njega izdaju odobrenja s obzirom na primjenjive norme Međunarodne organizacije za civilno zrakoplovstvo (ICAO). Ta Uredba sadržava u dodacima I. i II. Prilogu 2. (dio-ART) obrasce za odobrenje i s njime povezane specifikacije. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Komisije (EU) br. 452/2014 (2) utvrđuje se kako se operatorima zrakoplova iz trećih zemalja iz članka 4. stavka 1. točke (d) Uredbe (EZ) br. 216/2008 koji obavljaju operacije komercijalnog zračnog prijevoza u područje koje podliježe odredbama Ugovora, unutar tog područja ili iz njega izdaju odobrenja s obzirom na primjenjive norme Međunarodne organizacije za civilno zrakoplovstvo (ICAO). Ta Uredba sadržava u dodacima I. i II. Prilogu 2. (dio-ART) obrasce za odobrenje i s njime povezane specifikacije.

| (2) | Iskustvo s primjenom Uredbe (EU) br. 452/2014 pokazalo je da bi se zbog čestih izmjena normi ICAO-a ti obrasci trebali redovito mijenjati, što bi prouzročilo nepotrebno administrativno opterećenje. Zahtjev da se upotrebljavaju ti obrasci nije opravdan jer Europska agencija za sigurnost zračnog prometa i bez tog zahtjeva može pripremiti i ažurirati potrebne obrasce. Taj zahtjev i te obrasce trebalo bi izbrisati iz Uredbe (EU) br. 452/2014. |
| --- | --- |

(2)

Iskustvo s primjenom Uredbe (EU) br. 452/2014 pokazalo je da bi se zbog čestih izmjena normi ICAO-a ti obrasci trebali redovito mijenjati, što bi prouzročilo nepotrebno administrativno opterećenje. Zahtjev da se upotrebljavaju ti obrasci nije opravdan jer Europska agencija za sigurnost zračnog prometa i bez tog zahtjeva može pripremiti i ažurirati potrebne obrasce. Taj zahtjev i te obrasce trebalo bi izbrisati iz Uredbe (EU) br. 452/2014.

| (3) | Uredbu (EU) br. 452/2014 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbu (EU) br. 452/2014 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (4) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem odbora osnovanog člankom 65. Uredbe (EZ) br. 216/2008, |
| --- | --- |

(4)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem odbora osnovanog člankom 65. Uredbe (EZ) br. 216/2008,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog 2. Uredbi (EU) br. 452/2014 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 15. srpnja 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 79, 19.3.2008., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) br. 452/2014 od 29. travnja 2014. o utvrđivanju tehničkih zahtjeva i upravnih postupaka u vezi s letačkim operacijama operatora iz trećih zemalja u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 133, 6.5.2014., str. 12.)

2

---

PRILOG

Prilog 2. Uredbi (EU) br. 452/2014 mijenja se kako slijedi:

| 1. | Stavak ART.210 točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | Agencija izdaje odobrenje, uključujući povezane specifikacije, kad:






  1. | smatra da operator iz treće zemlje ima valjan AOC ili jednakovrijedni dokument te pripadajuće operativne specifikacije koje je izdala država operatora; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Stavak ART.210 točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

1.

smatra da operator iz treće zemlje ima valjan AOC ili jednakovrijedni dokument te pripadajuće operativne specifikacije koje je izdala država operatora;

| 2. | smatra da je država operatora odobrila operatoru iz treće zemlje da obavlja letove u područje EU-a; |
| --- | --- |

2.

smatra da je država operatora odobrila operatoru iz treće zemlje da obavlja letove u područje EU-a;

| 3. | smatra da je operator iz treće zemlje uspostavio:






  i. | usklađenost s primjenjivim zahtjevima dijela-TCO; |
| --- | --- | --- |

3.

smatra da je operator iz treće zemlje uspostavio:

i.

usklađenost s primjenjivim zahtjevima dijela-TCO;

| ii. | transparentnu, primjerenu i pravovremenu komunikaciju kao odgovor na daljnju ocjenu i/ili reviziju Agencije, prema potrebi i |
| --- | --- |

ii.

transparentnu, primjerenu i pravovremenu komunikaciju kao odgovor na daljnju ocjenu i/ili reviziju Agencije, prema potrebi i

| iii. | pravodobne i uspješne korektivne mjere kao odgovor na utvrđenu nesukladnost ako postoji; |
| --- | --- |

iii.

pravodobne i uspješne korektivne mjere kao odgovor na utvrđenu nesukladnost ako postoji;

| 4. | ne postoje dokazi o velikim nedostacima u sposobnosti države operatora ili države registracije, kako je primjenjivo, da potvrdi i nadzire operatora i/ili zrakoplov u skladu s primjenjivim standardima ICAO-a i |
| --- | --- |

4.

ne postoje dokazi o velikim nedostacima u sposobnosti države operatora ili države registracije, kako je primjenjivo, da potvrdi i nadzire operatora i/ili zrakoplov u skladu s primjenjivim standardima ICAO-a i

| 5. | operator iz treće zemlje ne podliježe zabrani letenja u skladu s Uredbom (EZ) br. 2111/2005.” |
| --- | --- |

5.

operator iz treće zemlje ne podliježe zabrani letenja u skladu s Uredbom (EZ) br. 2111/2005.”

| 2. | Brišu se dodaci 1. i 2. |
| --- | --- |

2.

Brišu se dodaci 1. i 2.

---

| 16.7.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 192/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 192/23

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1159

оd 15. srpnja 2016.

o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz natrijeva ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine koji proizvode Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited i Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

1.1.   Prethodni ispitni postupci i mjere na snazi

Prethodni ispitni postupci i mjere na snazi

| (1) | Nakon antidampinškog ispitnog postupka na temelju članka 5. Osnovne uredbe Vijeće je Uredbom (EZ) br. 435/2004 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz natrijeva ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) i Indonezije. |
| --- | --- |

(1)

Nakon antidampinškog ispitnog postupka na temelju članka 5. Osnovne uredbe Vijeće je Uredbom (EZ) br. 435/2004 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz natrijeva ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) i Indonezije.

2

| (2) | Od tada su te mjere u lipnju 2010. (3) najprije produljene za dodatno razdoblje od pet godina, a u svibnju 2012., nakon djelomične privremene revizije, izmijenjena je razina pristojbe za jednog kineskog proizvođača izvoznika (4). Kao rezultat toga stopa pristojbe koja se primjenjuje za Indoneziju iznosila je od 0,24 EUR/kg do 0,27 EUR/kg, a za NRK od 0,23 EUR/kg do 0,26 EUR/kg („mjere na snazi”). |
| --- | --- |

(2)

Od tada su te mjere u lipnju 2010. (3) najprije produljene za dodatno razdoblje od pet godina, a u svibnju 2012., nakon djelomične privremene revizije, izmijenjena je razina pristojbe za jednog kineskog proizvođača izvoznika (4). Kao rezultat toga stopa pristojbe koja se primjenjuje za Indoneziju iznosila je od 0,24 EUR/kg do 0,27 EUR/kg, a za NRK od 0,23 EUR/kg do 0,26 EUR/kg („mjere na snazi”).

3

4

| (3) | Mjere na snazi primjenjivale su se na ukupan uvoz natrijeva ciklamata podrijetlom iz NRK-a i Indonezije, osim na uvoz natrijeva ciklamata koji proizvode kineski proizvođači izvoznici Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited i Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited. Izvorno je za ta društva određena nulta stopa pristojbe jer nije utvrđen damping (Uredba (EZ) br. 435/2004). |
| --- | --- |

(3)

Mjere na snazi primjenjivale su se na ukupan uvoz natrijeva ciklamata podrijetlom iz NRK-a i Indonezije, osim na uvoz natrijeva ciklamata koji proizvode kineski proizvođači izvoznici Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited i Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited. Izvorno je za ta društva određena nulta stopa pristojbe jer nije utvrđen damping (Uredba (EZ) br. 435/2004).

| (4) | U skladu s izvješćem Žalbenog tijela WTO-a u predmetu Meksiko – konačne antidampinške mjere na govedinu i rižu („izvješće Žalbenog tijela WTO-a”) (5) kineski proizvođači izvoznici Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited i Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited nisu ispitani u naknadnim revizijama mjera koje su uvedene Uredbom (EZ) br. 435/2004 i ne podliježu mjerama na snazi. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s izvješćem Žalbenog tijela WTO-a u predmetu Meksiko – konačne antidampinške mjere na govedinu i rižu („izvješće Žalbenog tijela WTO-a”) (5) kineski proizvođači izvoznici Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited i Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited nisu ispitani u naknadnim revizijama mjera koje su uvedene Uredbom (EZ) br. 435/2004 i ne podliježu mjerama na snazi.

5

| (5) | Raniji ispitni postupak ograničen na društva Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited i Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited pokrenut je 17. veljače 2011. (6). Nakon povlačenja zahtjeva postupak je prekinut odlukom Komisije od 5. travnja 2012. (7) bez uvođenja mjera. |
| --- | --- |

(5)

Raniji ispitni postupak ograničen na društva Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited i Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited pokrenut je 17. veljače 2011. (6). Nakon povlačenja zahtjeva postupak je prekinut odlukom Komisije od 5. travnja 2012. (7) bez uvođenja mjera.

6

7

| (6) | Druga revizija zbog predstojećeg isteka mjera na snazi pokrenuta je u lipnju 2015. (8) na temelju članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Druga revizija zbog predstojećeg isteka mjera na snazi pokrenuta je u lipnju 2015. (8) na temelju članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe.

8

1.2.   Pokretanje ispitnog postupka

Pokretanje ispitnog postupka

| (7) | Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 12. kolovoza 2015. antidampinški ispitni postupak u pogledu uvoza u Uniju natrijeva ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) ograničen na društva Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited i Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, dva društva koja pripadaju istoj grupi (oba društva dalje u tekstu „predmetni proizvođači izvoznici” ili „Fang Da”), na temelju članka 5. Osnovne uredbe. Obavijest o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (9) („Obavijest o pokretanju postupka”). |
| --- | --- |

(7)

Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 12. kolovoza 2015. antidampinški ispitni postupak u pogledu uvoza u Uniju natrijeva ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) ograničen na društva Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited i Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, dva društva koja pripadaju istoj grupi (oba društva dalje u tekstu „predmetni proizvođači izvoznici” ili „Fang Da”), na temelju članka 5. Osnovne uredbe. Obavijest o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (9) („Obavijest o pokretanju postupka”).

Službenom listu Europske unije

9

| (8) | Komisija je ispitni postupak pokrenula nakon zahtjeva koji je 30. lipnja 2015. podnio Productos Aditivos S.A. („podnositelj zahtjeva” ili „proizvođač iz Unije”), jedini proizvođač natrijeva ciklamata u Uniji koji stoga predstavlja 100 % ukupne proizvodnje u Uniji. Zahtjev je sadržavao dokaz o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti što je bilo dostatno da se opravda pokretanje ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je ispitni postupak pokrenula nakon zahtjeva koji je 30. lipnja 2015. podnio Productos Aditivos S.A. („podnositelj zahtjeva” ili „proizvođač iz Unije”), jedini proizvođač natrijeva ciklamata u Uniji koji stoga predstavlja 100 % ukupne proizvodnje u Uniji. Zahtjev je sadržavao dokaz o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti što je bilo dostatno da se opravda pokretanje ispitnog postupka.

| (9) | Fang Da je nakon objave tvrdio da su dokazi o šteti iz zahtjeva nedostatni i da je pokretanje ispitnih postupaka protiv društava Fang Da jednog za drugim zlouporaba ovlasti. Izjavio je i da je iz toga vidljivo da pokretanje ovog predmeta na temelju članka 5. Osnovne uredbe nije primjereno. Zahtijevao je i pojašnjenje kretanja određenih pokazatelja iz javnog spisa. |
| --- | --- |

(9)

Fang Da je nakon objave tvrdio da su dokazi o šteti iz zahtjeva nedostatni i da je pokretanje ispitnih postupaka protiv društava Fang Da jednog za drugim zlouporaba ovlasti. Izjavio je i da je iz toga vidljivo da pokretanje ovog predmeta na temelju članka 5. Osnovne uredbe nije primjereno. Zahtijevao je i pojašnjenje kretanja određenih pokazatelja iz javnog spisa.

| (10) | Kako je već objašnjeno u uvodnoj izjavi 8., Komisija smatra da su u zahtjevu sadržani dostatni dokazi za opravdanje pokretanja ispitnog postupka, što je jedini kriterij za donošenje odluke o pokretanju postupka, a ne postojanje ili ishod prošlih ispitnih postupaka. De facto, iz specifične analize štete iz zahtjeva vidljivo je da postoje dostatni dokazi kojima se upućuje na znatan ulazak uvoza društava Fang Da na tržište EU-a po cijenama kojima se značajno snizuju cijene industrije Unije. Osim toga, ne moraju se svi čimbenici pogoršati kako bi se utvrdila materijalna šteta. Nadalje, postojanjem drugih čimbenika kojima bi se moglo utjecati na stanje industrije Unije ne podrazumijeva se nužno da učinak dampinškog uvoza na tu industriju nije značajan. U skladu s tim pokretanje ispitnog postupka pravno je valjano. U pogledu primjedaba o mogućoj nedosljednosti triju čimbenika u javnom spisu to je objašnjeno znatnom razlikom u veličini obujma uključenog u tim izračunima i rezultatom zaokruživanja upotrijebljenih povjerljivih podataka (prema gore ili prema dolje, ovisno o godini). |
| --- | --- |

(10)

Kako je već objašnjeno u uvodnoj izjavi 8., Komisija smatra da su u zahtjevu sadržani dostatni dokazi za opravdanje pokretanja ispitnog postupka, što je jedini kriterij za donošenje odluke o pokretanju postupka, a ne postojanje ili ishod prošlih ispitnih postupaka. De facto, iz specifične analize štete iz zahtjeva vidljivo je da postoje dostatni dokazi kojima se upućuje na znatan ulazak uvoza društava Fang Da na tržište EU-a po cijenama kojima se značajno snizuju cijene industrije Unije. Osim toga, ne moraju se svi čimbenici pogoršati kako bi se utvrdila materijalna šteta. Nadalje, postojanjem drugih čimbenika kojima bi se moglo utjecati na stanje industrije Unije ne podrazumijeva se nužno da učinak dampinškog uvoza na tu industriju nije značajan. U skladu s tim pokretanje ispitnog postupka pravno je valjano. U pogledu primjedaba o mogućoj nedosljednosti triju čimbenika u javnom spisu to je objašnjeno znatnom razlikom u veličini obujma uključenog u tim izračunima i rezultatom zaokruživanja upotrijebljenih povjerljivih podataka (prema gore ili prema dolje, ovisno o godini).

De facto

| (11) | Osim toga, ispitni postupak na temelju članka 5. Osnovne uredbe mogao se, pravno gledano, pokrenuti čak i ako se odnosi na jedno društvo, kako je potvrđeno sudskom praksom (10). |
| --- | --- |

(11)

Osim toga, ispitni postupak na temelju članka 5. Osnovne uredbe mogao se, pravno gledano, pokrenuti čak i ako se odnosi na jedno društvo, kako je potvrđeno sudskom praksom (10).

10

1.3.   Daljnji postupak

Daljnji postupak

| (12) | Komisija nije uvela privremene antidampinške mjere u tom ispitnom postupku kako bi rok za utvrđivanje konačnih nalaza u ovom postupku uskladila s revizijom zbog predstojećeg isteka mjera navedenom u uvodnoj izjavi 6. |
| --- | --- |

(12)

Komisija nije uvela privremene antidampinške mjere u tom ispitnom postupku kako bi rok za utvrđivanje konačnih nalaza u ovom postupku uskladila s revizijom zbog predstojećeg isteka mjera navedenom u uvodnoj izjavi 6.

1.4.   Zainteresirane strane

Zainteresirane strane

| (13) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka posebno obavijestila podnositelja zahtjeva, dva predmetna proizvođača izvoznika i kineska nadležna tijela, poznate uvoznike, dobavljače, korisnike i trgovce za koje se zna da se postupak na njih odnosi te ih je pozvala na sudjelovanje. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka posebno obavijestila podnositelja zahtjeva, dva predmetna proizvođača izvoznika i kineska nadležna tijela, poznate uvoznike, dobavljače, korisnike i trgovce za koje se zna da se postupak na njih odnosi te ih je pozvala na sudjelovanje.

| (14) | Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanja u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(14)

Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanja u trgovinskim postupcima.

1.5.   Proizvođači u analognoj zemlji

Proizvođači u analognoj zemlji

| (15) | Komisija je o pokretanju postupka obavijestila i proizvođače u Indoneziji te ih pozvala na sudjelovanje. U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je zainteresirane strane obavijestila o tome da je kao treću zemlju tržišnoga gospodarstva u smislu članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe predvidjela Indoneziju („analogna zemlja”). U spisu nije bilo naznaka o mogućoj proizvodnji natrijeva ciklamata u ostalim trećim zemljama. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je o pokretanju postupka obavijestila i proizvođače u Indoneziji te ih pozvala na sudjelovanje. U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je zainteresirane strane obavijestila o tome da je kao treću zemlju tržišnoga gospodarstva u smislu članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe predvidjela Indoneziju („analogna zemlja”). U spisu nije bilo naznaka o mogućoj proizvodnji natrijeva ciklamata u ostalim trećim zemljama.

1.6.   Odabir uzorka

Odabir uzorka

| (16) | U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka predmetnih uvoznika u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(16)

U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka predmetnih uvoznika u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

| (17) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka.

| (18) | Tri su nepovezana uvoznika dostavila zatražene podatke i pristala da ih se uključi u uzorak. S obzirom na mali broj uvoznika Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban. |
| --- | --- |

(18)

Tri su nepovezana uvoznika dostavila zatražene podatke i pristala da ih se uključi u uzorak. S obzirom na mali broj uvoznika Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban.

1.7.   Obrasci zahtjeva za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva („MET”)

Obrasci zahtjeva za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva („MET”)

| (19) | Za potrebe članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe Komisija je poslala obrasce zahtjeva za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva dvama predmetnim proizvođačima izvoznicima iz NRK-a. |
| --- | --- |

(19)

Za potrebe članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe Komisija je poslala obrasce zahtjeva za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva dvama predmetnim proizvođačima izvoznicima iz NRK-a.

1.8.   Odgovori na upitnik

Odgovori na upitnik

| (20) | Komisija je upitnike poslala jedinom proizvođaču iz Unije, dvama predmetnim kineskim proizvođačima izvoznicima i trima nepovezanim uvoznicima. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je upitnike poslala jedinom proizvođaču iz Unije, dvama predmetnim kineskim proizvođačima izvoznicima i trima nepovezanim uvoznicima.

| (21) | Odgovori na upitnik primljeni su od jedinog proizvođača iz Unije, jednog od dvaju predmetnih kineskih proizvođača izvoznika (uključujući dva njegova povezna ureda za izvoznu prodaju u Hong Kongu) i dvaju nepovezanih uvoznika. Drugi predmetni kineski proizvođač izvoznik prekinuo je proizvodnju i prodaju predmetnog proizvoda prije razdoblja ispitnog postupka te se stoga na njega nije odnosio upitnik za razdoblje ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(21)

Odgovori na upitnik primljeni su od jedinog proizvođača iz Unije, jednog od dvaju predmetnih kineskih proizvođača izvoznika (uključujući dva njegova povezna ureda za izvoznu prodaju u Hong Kongu) i dvaju nepovezanih uvoznika. Drugi predmetni kineski proizvođač izvoznik prekinuo je proizvodnju i prodaju predmetnog proizvoda prije razdoblja ispitnog postupka te se stoga na njega nije odnosio upitnik za razdoblje ispitnog postupka.

1.9.   Posjeti radi provjere

Posjeti radi provjere

| (22) | Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje dampinga, proizišle štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava: | proizvođač iz Unije







  — | Productos Aditivos S.A., Barcelona, Španjolska |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje dampinga, proizišle štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava:

proizvođač iz Unije

proizvođač iz Unije

—

Productos Aditivos S.A., Barcelona, Španjolska

| | uvoznici







  — | DKSH GmbH, Hamburg, Njemačka |
| --- | --- | --- |

uvoznici

uvoznici

—

DKSH GmbH, Hamburg, Njemačka

| — | Emilio Peña S.A., Torrente (Valencia), Španjolska |
| --- | --- |

—

Emilio Peña S.A., Torrente (Valencia), Španjolska

| | proizvođači izvoznici iz NRK-a







  — | Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Yang Quan, NRK |
| --- | --- | --- |

proizvođači izvoznici iz NRK-a

proizvođači izvoznici iz NRK-a

—

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Yang Quan, NRK

| | ured za izvoznu prodaju (povezan s društvom Fang Da) u Hong Kongu







  — | Zhong Hua Fang Da Ltd., Hong Kong |
| --- | --- | --- |

ured za izvoznu prodaju (povezan s društvom Fang Da) u Hong Kongu

ured za izvoznu prodaju (povezan s društvom Fang Da) u Hong Kongu

—

Zhong Hua Fang Da Ltd., Hong Kong

1.10.   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

| (23) | Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. travnja 2014. do 31. ožujka 2015. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2011. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(23)

Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. travnja 2014. do 31. ožujka 2015. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2011. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1.   Predmetni proizvod

Predmetni proizvod

| (24) | Predmetni proizvod je natrijev ciklamat podrijetlom iz Narodne Republike Kine koji proizvode dva predmetna proizvođača izvoznika, trenutačno obuhvaćen oznakom KN ex 2929 90 00 (oznaka TARIC 2929900010) („predmetni proizvod”). |
| --- | --- |

(24)

Predmetni proizvod je natrijev ciklamat podrijetlom iz Narodne Republike Kine koji proizvode dva predmetna proizvođača izvoznika, trenutačno obuhvaćen oznakom KN ex 2929 90 00 (oznaka TARIC 2929900010) („predmetni proizvod”).

| (25) | Natrijev ciklamat potrošni je proizvod koji se upotrebljava kao dodatak prehrani i koji se u velikoj mjeri primjenjuje kao sladilo u prehrambenoj industriji, a upotrebljavaju ga i proizvođači niskokaloričnih i dijetetskih stolnih sladila. Male se količine upotrebljavaju i u farmaceutskoj industriji. |
| --- | --- |

(25)

Natrijev ciklamat potrošni je proizvod koji se upotrebljava kao dodatak prehrani i koji se u velikoj mjeri primjenjuje kao sladilo u prehrambenoj industriji, a upotrebljavaju ga i proizvođači niskokaloričnih i dijetetskih stolnih sladila. Male se količine upotrebljavaju i u farmaceutskoj industriji.

| (26) | Natrijev ciklamat kemijski je čista tvar. Međutim, kao i u slučaju bilo koje čiste kemijske tvari, može sadržavati mali udjel nečistoća izraženih u mg/kg proizvoda. Prema udjelu nečistoća, kako je određeno zakonodavstvom Unije, određuje se kvaliteta natrijeva ciklamata. Natrijev ciklamat može postojati u dva različita oblika: hidratirani (HC), s 15 % vlage, i anhidridni (AC), s udjelom od najviše 1 % vlage. Ta dva oblika natrijeva ciklamata imaju jednaka svojstva i namjene. Razlikuju se samo u stupnju slatkoće, pri čemu je HC manje sladak zbog udjela vode. Cijene se razlikuju zbog istog razloga. AC je skuplji od HC-a. Oba bi oblika stoga trebalo smatrati jednim proizvodom za potrebe ovog postupka. |
| --- | --- |

(26)

Natrijev ciklamat kemijski je čista tvar. Međutim, kao i u slučaju bilo koje čiste kemijske tvari, može sadržavati mali udjel nečistoća izraženih u mg/kg proizvoda. Prema udjelu nečistoća, kako je određeno zakonodavstvom Unije, određuje se kvaliteta natrijeva ciklamata. Natrijev ciklamat može postojati u dva različita oblika: hidratirani (HC), s 15 % vlage, i anhidridni (AC), s udjelom od najviše 1 % vlage. Ta dva oblika natrijeva ciklamata imaju jednaka svojstva i namjene. Razlikuju se samo u stupnju slatkoće, pri čemu je HC manje sladak zbog udjela vode. Cijene se razlikuju zbog istog razloga. AC je skuplji od HC-a. Oba bi oblika stoga trebalo smatrati jednim proizvodom za potrebe ovog postupka.

2.2.   Istovjetni proizvod

Istovjetni proizvod

| (27) | Ispitnim postupkom pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju jednaka osnovna fizička i kemijska svojstva te iste osnovne namjene:






  — | predmetni proizvod, |
| --- | --- | --- |

(27)

Ispitnim postupkom pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju jednaka osnovna fizička i kemijska svojstva te iste osnovne namjene:

—

predmetni proizvod,

| — | proizvod koji proizvođač izvoznik proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Narodne Republike Kine, |
| --- | --- |

—

proizvod koji proizvođač izvoznik proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Narodne Republike Kine,

| — | proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije. |
| --- | --- |

—

proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

| (28) | Komisija je stoga zaključila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je stoga zaključila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

3.   DAMPING

DAMPING

3.1.   Uvodne napomene

Uvodne napomene

| (29) | Jedan od predmetnih proizvođača izvoznika, Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, prestao je proizvoditi predmetni proizvod 2012. Stoga je samo Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited dostavio obrazac zahtjeva za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva i odgovor na upitnik. |
| --- | --- |

(29)

Jedan od predmetnih proizvođača izvoznika, Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, prestao je proizvoditi predmetni proizvod 2012. Stoga je samo Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited dostavio obrazac zahtjeva za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva i odgovor na upitnik.

| (30) | Službenici Komisije posjetili su Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited kako bi provjerili je li to društvo prekinulo proizvodnju i prodaju predmetnog proizvoda te su utvrdili da je to doista točno. Stoga se analiza dampinga temeljila na podacima koje je dostavio Fang Da Food Additive (Yang Quan). |
| --- | --- |

(30)

Službenici Komisije posjetili su Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited kako bi provjerili je li to društvo prekinulo proizvodnju i prodaju predmetnog proizvoda te su utvrdili da je to doista točno. Stoga se analiza dampinga temeljila na podacima koje je dostavio Fang Da Food Additive (Yang Quan).

| (31) | Međutim, s obzirom na odnos između ta dva društva, koja pripadaju grupi Fang Da i u vlasništvu su istog matičnog društva, nalazi se primjenjuju na oba društva, koja čine grupu Fang Da. |
| --- | --- |

(31)

Međutim, s obzirom na odnos između ta dva društva, koja pripadaju grupi Fang Da i u vlasništvu su istog matičnog društva, nalazi se primjenjuju na oba društva, koja čine grupu Fang Da.

3.2.   Primjena tretmana tržišnoga gospodarstva („MET”)

Primjena tretmana tržišnoga gospodarstva („MET”)

| (32) | Komisija je ocijenila zahtjev proizvođača izvoznika za MET i obavila posjet radi provjere u njegovim poslovnim prostorima. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je ocijenila zahtjev proizvođača izvoznika za MET i obavila posjet radi provjere u njegovim poslovnim prostorima.

| (33) | U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (b) Osnovne uredbe u antidampinškim ispitnim postupcima u pogledu uvoza podrijetlom iz NRK-a uobičajena vrijednost utvrđuje se u skladu sa stavcima 1. do 6. navedenog članka za one proizvođače izvoznike za koje je utvrđeno da ispunjuju kriterije utvrđene člankom 2. stavkom 7. točkom (c) Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(33)

U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (b) Osnovne uredbe u antidampinškim ispitnim postupcima u pogledu uvoza podrijetlom iz NRK-a uobičajena vrijednost utvrđuje se u skladu sa stavcima 1. do 6. navedenog članka za one proizvođače izvoznike za koje je utvrđeno da ispunjuju kriterije utvrđene člankom 2. stavkom 7. točkom (c) Osnovne uredbe.

| (34) | Ispitnim postupkom utvrđeno je da proizvođač izvoznik koji je zatražio MET nije dokazao da ispunjuje sve kriterije utvrđene u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(34)

Ispitnim postupkom utvrđeno je da proizvođač izvoznik koji je zatražio MET nije dokazao da ispunjuje sve kriterije utvrđene u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe.

| (35) | Točnije, utvrđeno je da nije ispunjen drugi kriterij utvrđen u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe jer računovodstvene transakcije nisu bilježene na obračunskoj osnovi. Osim toga, nije bilo fer prikaza financijskog položaja društva. Komisija je utvrdila i problem u pogledu računovodstvenog tretmana nekretnina, postrojenja i opreme. Nadalje, utvrđeno je da za određene izdatke nisu priznata nikakva rezerviranja. Konačno, utvrđeno je da financijski izvještaji nisu konsolidirani na točnoj razini (na razini matičnog društva). |
| --- | --- |

(35)

Točnije, utvrđeno je da nije ispunjen drugi kriterij utvrđen u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe jer računovodstvene transakcije nisu bilježene na obračunskoj osnovi. Osim toga, nije bilo fer prikaza financijskog položaja društva. Komisija je utvrdila i problem u pogledu računovodstvenog tretmana nekretnina, postrojenja i opreme. Nadalje, utvrđeno je da za određene izdatke nisu priznata nikakva rezerviranja. Konačno, utvrđeno je da financijski izvještaji nisu konsolidirani na točnoj razini (na razini matičnog društva).

| (36) | Komisija je nalaze o MET-u objavila proizvođaču izvozniku, nadležnim tijelima predmetne zemlje i industriji Unije. Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na nalaze i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanja u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je nalaze o MET-u objavila proizvođaču izvozniku, nadležnim tijelima predmetne zemlje i industriji Unije. Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na nalaze i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanja u trgovinskim postupcima.

| (37) | Nakon objave predmetni proizvođač izvoznik dostavio je primjedbe u kojima je osporavao sve prethodne nalaze. Primljene primjedbe propisno su analizirane, no one nisu bile takve za bi se zbog njih promijenili privremeni nalazi Komisije te je proizvođač izvoznik o tome obaviješten 11. travnja 2016. Nakon konačne objave proizvođač izvoznik ponovio je svoje prigovore, ali nije dostavio dodatne dokaze ili argumente. |
| --- | --- |

(37)

Nakon objave predmetni proizvođač izvoznik dostavio je primjedbe u kojima je osporavao sve prethodne nalaze. Primljene primjedbe propisno su analizirane, no one nisu bile takve za bi se zbog njih promijenili privremeni nalazi Komisije te je proizvođač izvoznik o tome obaviješten 11. travnja 2016. Nakon konačne objave proizvođač izvoznik ponovio je svoje prigovore, ali nije dostavio dodatne dokaze ili argumente.

| (38) | Zaključno, predmetni proizvođač izvoznik nije mogao dokazati da ispunjuje sve kriterije utvrđene u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe te mu je zahtjev za MET stoga odbijen. |
| --- | --- |

(38)

Zaključno, predmetni proizvođač izvoznik nije mogao dokazati da ispunjuje sve kriterije utvrđene u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe te mu je zahtjev za MET stoga odbijen.

3.3.   Analogna zemlja

Analogna zemlja

| (39) | U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe uobičajena vrijednost morala se utvrditi na temelju cijena u odgovarajućoj trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva, odnosno cijene po kojoj se roba iz te treće zemlje prodaje u drugim zemljama, uključujući Uniju, ili, ako to nije moguće, na nekoj drugoj razumnoj osnovi, uključujući stvarno plaćenu ili naplativu cijenu u Uniji za istovjetni proizvod, odgovarajuće prilagođenu, ako je potrebno, kako bi uključivala razumnu profitnu maržu. |
| --- | --- |

(39)

U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe uobičajena vrijednost morala se utvrditi na temelju cijena u odgovarajućoj trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva, odnosno cijene po kojoj se roba iz te treće zemlje prodaje u drugim zemljama, uključujući Uniju, ili, ako to nije moguće, na nekoj drugoj razumnoj osnovi, uključujući stvarno plaćenu ili naplativu cijenu u Uniji za istovjetni proizvod, odgovarajuće prilagođenu, ako je potrebno, kako bi uključivala razumnu profitnu maržu.

| (40) | Odgovarajuća je pažnja posvećena određivanju treće zemlje tržišnoga gospodarstva radi utvrđivanja cijena ili izračunane vrijednosti kako bi se odredila uobičajena vrijednost. |
| --- | --- |

(40)

Odgovarajuća je pažnja posvećena određivanju treće zemlje tržišnoga gospodarstva radi utvrđivanja cijena ili izračunane vrijednosti kako bi se odredila uobičajena vrijednost.

| (41) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 15., u Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je obavijestila zainteresirane strane da je predvidjela Indoneziju kao odgovarajuću analognu zemlju i pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. Nisu primljene nikakve primjedbe. Komisija je zatražila suradnju od proizvođača iz Indonezije. Pisma i odgovarajući upitnici poslani su trima indonezijskim proizvođačima izvoznicima koji su joj bili poznati. |
| --- | --- |

(41)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 15., u Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je obavijestila zainteresirane strane da je predvidjela Indoneziju kao odgovarajuću analognu zemlju i pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. Nisu primljene nikakve primjedbe. Komisija je zatražila suradnju od proizvođača iz Indonezije. Pisma i odgovarajući upitnici poslani su trima indonezijskim proizvođačima izvoznicima koji su joj bili poznati.

| (42) | Prvotno se javio jedan indonezijski proizvođač izvoznik i izrazio želju za suradnjom. Komisija je od tog društva zatražila da popuni upitnik za proizvođače natrijeva ciklamata u analognoj zemlji. Odgovor nije primila. |
| --- | --- |

(42)

Prvotno se javio jedan indonezijski proizvođač izvoznik i izrazio želju za suradnjom. Komisija je od tog društva zatražila da popuni upitnik za proizvođače natrijeva ciklamata u analognoj zemlji. Odgovor nije primila.

| (43) | Prema informacijama koje su dostupne Komisiji proizvodnja proizvoda iz ispitnog postupka postoji samo u Uniji, NRK-u i Indoneziji. U spisu nije bilo naznaka o mogućoj proizvodnji natrijeva ciklamata u ostalim trećim zemljama. |
| --- | --- |

(43)

Prema informacijama koje su dostupne Komisiji proizvodnja proizvoda iz ispitnog postupka postoji samo u Uniji, NRK-u i Indoneziji. U spisu nije bilo naznaka o mogućoj proizvodnji natrijeva ciklamata u ostalim trećim zemljama.

3.4.   Uobičajena vrijednost

Uobičajena vrijednost

| (44) | Kako je objašnjeno u prethodnim uvodnim izjavama 40. do 43., nije ostvarena suradnja ni s jednim proizvođačem iz analogne zemlje. |
| --- | --- |

(44)

Kako je objašnjeno u prethodnim uvodnim izjavama 40. do 43., nije ostvarena suradnja ni s jednim proizvođačem iz analogne zemlje.

| (45) | Stoga se u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe uobičajena vrijednost morala utvrditi na bilo kojoj drugoj razumnoj osnovi. U tu je svrhu Komisija smatrala da je razumno uobičajenu vrijednost temeljiti na provjerenim podacima o cijenama i troškovima proizvođača iz Unije. |
| --- | --- |

(45)

Stoga se u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe uobičajena vrijednost morala utvrditi na bilo kojoj drugoj razumnoj osnovi. U tu je svrhu Komisija smatrala da je razumno uobičajenu vrijednost temeljiti na provjerenim podacima o cijenama i troškovima proizvođača iz Unije.

| (46) | Industrija Unije prodavala je istovjetni proizvod u reprezentativnim količinama. Međutim, domaća prodaja industrije Unije bilježila je gubitke. Stoga se uobičajena vrijednost temeljila na proizvodnim troškovima industrije Unije uvećanima za razuman iznos troškova prodaje te općih i administrativnih troškova i dobiti. Troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi temeljili su se na podacima proizvođača iz Unije. Dodana stopa dobiti bila je jednaka ciljnoj dobiti koja je upotrijebljena za izračun neštetne cijene industrije Unije (vidi uvodne izjave 174. do 177. u nastavku). |
| --- | --- |

(46)

Industrija Unije prodavala je istovjetni proizvod u reprezentativnim količinama. Međutim, domaća prodaja industrije Unije bilježila je gubitke. Stoga se uobičajena vrijednost temeljila na proizvodnim troškovima industrije Unije uvećanima za razuman iznos troškova prodaje te općih i administrativnih troškova i dobiti. Troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi temeljili su se na podacima proizvođača iz Unije. Dodana stopa dobiti bila je jednaka ciljnoj dobiti koja je upotrijebljena za izračun neštetne cijene industrije Unije (vidi uvodne izjave 174. do 177. u nastavku).

3.5.   Izvozna cijena

Izvozna cijena

| (47) | Cjelokupan izvoz predmetnog proizvođača izvoznika u Uniju ostvaren je preko njegovih društava za trgovinu u Hong Kongu, a ukupna prodaja u Uniji ostvarena je prema nepovezanim kupcima u Uniji. Stoga je izvozna cijena izračunana na temelju cijena po kojima je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima predmetnog proizvođača izvoznika u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe. Odgovarajuće prilagodbe cijene izvršene su za sve troškove nastale između uvoza i ponovne prodaje, uključujući troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit koji su određeni na temelju provjerenih podataka dvaju nepovezanih uvoznika. |
| --- | --- |

(47)

Cjelokupan izvoz predmetnog proizvođača izvoznika u Uniju ostvaren je preko njegovih društava za trgovinu u Hong Kongu, a ukupna prodaja u Uniji ostvarena je prema nepovezanim kupcima u Uniji. Stoga je izvozna cijena izračunana na temelju cijena po kojima je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima predmetnog proizvođača izvoznika u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe. Odgovarajuće prilagodbe cijene izvršene su za sve troškove nastale između uvoza i ponovne prodaje, uključujući troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit koji su određeni na temelju provjerenih podataka dvaju nepovezanih uvoznika.

3.6.   Usporedba

Usporedba

| (48) | Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvozne cijene proizvođača izvoznika koji surađuje na temelju cijena franko tvornica. |
| --- | --- |

(48)

Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvozne cijene proizvođača izvoznika koji surađuje na temelju cijena franko tvornica.

| (49) | U slučajevima u kojima je to bilo opravdano kako bi se osigurala primjerena usporedba, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(49)

U slučajevima u kojima je to bilo opravdano kako bi se osigurala primjerena usporedba, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.

| (50) | Odgovarajuće prilagodbe za troškove prijevoza, osiguranja, utovara i popratne troškove te bankovne naknade napravljene su kad se smatralo da su razumne, točne i potkrijepljene dokazima. |
| --- | --- |

(50)

Odgovarajuće prilagodbe za troškove prijevoza, osiguranja, utovara i popratne troškove te bankovne naknade napravljene su kad se smatralo da su razumne, točne i potkrijepljene dokazima.

3.7.   Primjedbe zainteresiranih strana u pogledu dampinga nakon objave

Primjedbe zainteresiranih strana u pogledu dampinga nakon objave

| (51) | Komisija je sve strane obavijestila o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih namjerava uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz natrijeva ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine koji proizvode Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited i Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited. Svim je stranama dano razdoblje unutar kojeg su mogle iznijeti primjedbe na konačnu objavu. Primjedbe koje su dostavile zainteresirane strane razmotrene su i, prema potrebi, uzete u obzir. |
| --- | --- |

(51)

Komisija je sve strane obavijestila o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih namjerava uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz natrijeva ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine koji proizvode Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited i Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited. Svim je stranama dano razdoblje unutar kojeg su mogle iznijeti primjedbe na konačnu objavu. Primjedbe koje su dostavile zainteresirane strane razmotrene su i, prema potrebi, uzete u obzir.

| (52) | Nakon objave Fang Da tvrdio je da je određivanje njegove uobičajene vrijednosti na temelju podataka proizvođača iz Unije bilo diskriminirajuće, dok se u jednom od prethodnih ispitnih postupaka u pogledu uvoza natrijeva ciklamata podrijetlom, među ostalim, iz Narodne Republike Kine uobičajena vrijednost temeljila na podacima iz Indonezije koja je bila analogna zemlja (11). Člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe predviđene su obje metode prema hijerarhijskom redu, ovisno o činjeničnim okolnostima svakog ispitnog postupka. Metoda primjene analogne zemlje doista je prva. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 40. do 43., unatoč opsežnim naporima Komisije u ovom ispitnom postupka nije ostvarena suradnja ni s jednim proizvođačem u analognoj zemlji, dok je u prethodnom ispitnom postupku Indonezija surađivala. Stoga se, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 45., uobičajena vrijednost morala temeljiti na podacima iz Unije kao razumnoj osnovi u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe. Argument se stoga odbija na temelju činjeničnih okolnosti ovog ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(52)

Nakon objave Fang Da tvrdio je da je određivanje njegove uobičajene vrijednosti na temelju podataka proizvođača iz Unije bilo diskriminirajuće, dok se u jednom od prethodnih ispitnih postupaka u pogledu uvoza natrijeva ciklamata podrijetlom, među ostalim, iz Narodne Republike Kine uobičajena vrijednost temeljila na podacima iz Indonezije koja je bila analogna zemlja (11). Člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe predviđene su obje metode prema hijerarhijskom redu, ovisno o činjeničnim okolnostima svakog ispitnog postupka. Metoda primjene analogne zemlje doista je prva. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 40. do 43., unatoč opsežnim naporima Komisije u ovom ispitnom postupka nije ostvarena suradnja ni s jednim proizvođačem u analognoj zemlji, dok je u prethodnom ispitnom postupku Indonezija surađivala. Stoga se, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 45., uobičajena vrijednost morala temeljiti na podacima iz Unije kao razumnoj osnovi u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe. Argument se stoga odbija na temelju činjeničnih okolnosti ovog ispitnog postupka.

11

| (53) | Nadalje, Fang Da tvrdio je i da je uobičajena vrijednost koja se temeljila na podacima proizvođača iz Unije dovela do više dampinške marže (88,7 %), dok je uobičajena vrijednost koja se temeljila na Indoneziji kao analognoj zemlji u jednom o prethodnih ispitnih postupaka (12) dovela do niže dampinške marže (tj. 14,2 % za razliku od 88,7 % za Fang Da). Određivanje uobičajene vrijednosti u ovom predmetu navodno nije provedeno na razumnoj osnovi jer se izvozne cijene u ta dva slučaja nisu znatno razlikovale. |
| --- | --- |

(53)

Nadalje, Fang Da tvrdio je i da je uobičajena vrijednost koja se temeljila na podacima proizvođača iz Unije dovela do više dampinške marže (88,7 %), dok je uobičajena vrijednost koja se temeljila na Indoneziji kao analognoj zemlji u jednom o prethodnih ispitnih postupaka (12) dovela do niže dampinške marže (tj. 14,2 % za razliku od 88,7 % za Fang Da). Određivanje uobičajene vrijednosti u ovom predmetu navodno nije provedeno na razumnoj osnovi jer se izvozne cijene u ta dva slučaja nisu znatno razlikovale.

12

| (54) | Prvo, Fang Da nije dostavio usporedbu izvoznih cijena kako bi potkrijepio svoju tvrdnju. U svakom slučaju, ta su se dva predmeta oslanjala na različita razdoblja ispitnog postupka zbog čega je usporedba izvoznih cijena obmanjujuća. Drugo, kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 52., s obzirom na to da analogna zemlja nije surađivala, uobičajena vrijednost utvrđena je na nekoj drugoj razumnoj osnovi, a posebno na temelju podataka proizvođača iz Unije u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe. Argument se odbija na temelju činjeničnih okolnosti ovog ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(54)

Prvo, Fang Da nije dostavio usporedbu izvoznih cijena kako bi potkrijepio svoju tvrdnju. U svakom slučaju, ta su se dva predmeta oslanjala na različita razdoblja ispitnog postupka zbog čega je usporedba izvoznih cijena obmanjujuća. Drugo, kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 52., s obzirom na to da analogna zemlja nije surađivala, uobičajena vrijednost utvrđena je na nekoj drugoj razumnoj osnovi, a posebno na temelju podataka proizvođača iz Unije u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe. Argument se odbija na temelju činjeničnih okolnosti ovog ispitnog postupka.

| (55) | Nadalje, predmetni proizvođač izvoznik tvrdio je da je diskriminirajuće njegovu pristojbu (1,17 EUR po kg) temeljiti na marži štete, dok se pristojba (od 0,23 EUR do 0,26 EUR po kg) za preostali kineski uvoz (13) temelji na dampinškoj marži. Ponovno je tvrdio da se ta razlika u pristojbama ne može potkrijepiti nikakvom znatnom razlikom u prosječnim uvoznim cijenama te da je time nagrađena nesuradnja drugih kineskih proizvođača izvoznika koji su bili predmet drugog postupka u pogledu istog proizvoda. |
| --- | --- |

(55)

Nadalje, predmetni proizvođač izvoznik tvrdio je da je diskriminirajuće njegovu pristojbu (1,17 EUR po kg) temeljiti na marži štete, dok se pristojba (od 0,23 EUR do 0,26 EUR po kg) za preostali kineski uvoz (13) temelji na dampinškoj marži. Ponovno je tvrdio da se ta razlika u pristojbama ne može potkrijepiti nikakvom znatnom razlikom u prosječnim uvoznim cijenama te da je time nagrađena nesuradnja drugih kineskih proizvođača izvoznika koji su bili predmet drugog postupka u pogledu istog proizvoda.

13

| (56) | Najprije se podsjeća da se određivanje pristojbe na temelju dampinške marže ili marže štete definira u skladu s pravilom niže pristojbe u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe (vidi uvodnu izjavu 182. u nastavku). Stoga to ne ovisi o metodi određivanja uobičajene vrijednosti. Drugo, već je u uvodnim izjavama 52. i 54. objašnjeno da upotreba analogne zemlje u jednom ispitnom postupku i upotreba podataka iz Unije u drugom ne predstavlja diskriminirajuće postupanje. Treće, razlika u pristojbama predmetnog proizvođača izvoznika i drugih kineskih proizvođača izvoznika koji ne surađuju rezultat je odvojenih postupaka koji se odnose na različita razdoblja u skladu s uvjetima iz Osnovne uredbe. Stoga je taj argument odbijen. |
| --- | --- |

(56)

Najprije se podsjeća da se određivanje pristojbe na temelju dampinške marže ili marže štete definira u skladu s pravilom niže pristojbe u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe (vidi uvodnu izjavu 182. u nastavku). Stoga to ne ovisi o metodi određivanja uobičajene vrijednosti. Drugo, već je u uvodnim izjavama 52. i 54. objašnjeno da upotreba analogne zemlje u jednom ispitnom postupku i upotreba podataka iz Unije u drugom ne predstavlja diskriminirajuće postupanje. Treće, razlika u pristojbama predmetnog proizvođača izvoznika i drugih kineskih proizvođača izvoznika koji ne surađuju rezultat je odvojenih postupaka koji se odnose na različita razdoblja u skladu s uvjetima iz Osnovne uredbe. Stoga je taj argument odbijen.

| (57) | Na temelju prethodno navedenog nijednom primjedbom nakon konačne objave nisu izmijenjeni nalazi o dampingu. |
| --- | --- |

(57)

Na temelju prethodno navedenog nijednom primjedbom nakon konačne objave nisu izmijenjeni nalazi o dampingu.

3.8.   Dampinška marža

Dampinška marža

| (58) | Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu izvoznu cijenu po vrsti proizvoda s ponderiranom prosječnom uobičajenom vrijednosti po vrsti proizvoda, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(58)

Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu izvoznu cijenu po vrsti proizvoda s ponderiranom prosječnom uobičajenom vrijednosti po vrsti proizvoda, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.

| (59) | Na temelju toga ponderirane prosječne dampinške marže izražene u postocima cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:






  Društvo | Konačna dampinška marža |
| --- | --- | --- |
| Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited i Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited | 88,7 % |

(59)

Na temelju toga ponderirane prosječne dampinške marže izražene u postocima cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:

Društvo

Konačna dampinška marža

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited i Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited

88,7 %

4.   ŠTETA

ŠTETA

4.1.   Uvodna napomena

Uvodna napomena

| (60) | Budući da se industrija Unije sastoji od samo jednog proizvođača i da se ovaj postupak odnosi na samo jednu grupu kineskih proizvođača izvoznika, pokazatelji štete i podaci o uvozu morali su se indeksirati kako bi se osigurala povjerljivost poslovno osjetljivih podataka. |
| --- | --- |

(60)

Budući da se industrija Unije sastoji od samo jednog proizvođača i da se ovaj postupak odnosi na samo jednu grupu kineskih proizvođača izvoznika, pokazatelji štete i podaci o uvozu morali su se indeksirati kako bi se osigurala povjerljivost poslovno osjetljivih podataka.

4.2.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

| (61) | Tijekom razdoblja ispitnog postupka istovjetni proizvod proizvodio je samo jedan proizvođač iz Unije, koji stoga čini „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(61)

Tijekom razdoblja ispitnog postupka istovjetni proizvod proizvodio je samo jedan proizvođač iz Unije, koji stoga čini „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

4.3.   Potrošnja u Uniji

Potrošnja u Uniji

| (62) | Natrijev ciklamat proizvodi se samo u Uniji, NRK-u i Indoneziji. Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije, uvećanog za obujam uvoza natrijeva ciklamata iz NRK-a i Indonezije. Budući da je uvoz natrijeva ciklamata iz tih dviju zemalja bio predmet mjera tijekom razmatranog razdoblja, Komisija je upotrijebila statističke podatke prikupljene u skladu s člankom 14. stavkom 6. (14) Osnovne uredbe („baza podataka iz članka 14. stavka 6.”) kako bi utvrdila obujam i prosječne cijene uvoza iz tih dviju zemalja tijekom razmatranog razdoblja jer su sadržavali dostatno detaljne podatke na razini deseteroznamenkastih oznaka TARIC i dodatnih oznaka TARIC. |
| --- | --- |

(62)

Natrijev ciklamat proizvodi se samo u Uniji, NRK-u i Indoneziji. Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije, uvećanog za obujam uvoza natrijeva ciklamata iz NRK-a i Indonezije. Budući da je uvoz natrijeva ciklamata iz tih dviju zemalja bio predmet mjera tijekom razmatranog razdoblja, Komisija je upotrijebila statističke podatke prikupljene u skladu s člankom 14. stavkom 6. (14) Osnovne uredbe („baza podataka iz članka 14. stavka 6.”) kako bi utvrdila obujam i prosječne cijene uvoza iz tih dviju zemalja tijekom razmatranog razdoblja jer su sadržavali dostatno detaljne podatke na razini deseteroznamenkastih oznaka TARIC i dodatnih oznaka TARIC.

14

| (63) | Nakon objave predmetni je proizvođač izvoznik dostavio nove podatke o kineskom izvozu iz kojih bi bio vidljiv obujam uvoza kineskih proizvođača izvoznika tijekom razmatranog razdoblja, osim društva Fang Da, koji je veći nego prema podacima iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. Međutim, proizvođač izvoznik nije otkrio točan izvor tih novih podataka niti je, osim što je prikazao drukčije podatke, dostavio razlog zašto bi trebalo zanemariti podatke o stvarnom uvozu iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. koji su upotrijebljeni u ovom ispitnom postupku. Stoga Komisija nije promijenila izvor podataka upotrijebljenih u ovom ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(63)

Nakon objave predmetni je proizvođač izvoznik dostavio nove podatke o kineskom izvozu iz kojih bi bio vidljiv obujam uvoza kineskih proizvođača izvoznika tijekom razmatranog razdoblja, osim društva Fang Da, koji je veći nego prema podacima iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. Međutim, proizvođač izvoznik nije otkrio točan izvor tih novih podataka niti je, osim što je prikazao drukčije podatke, dostavio razlog zašto bi trebalo zanemariti podatke o stvarnom uvozu iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. koji su upotrijebljeni u ovom ispitnom postupku. Stoga Komisija nije promijenila izvor podataka upotrijebljenih u ovom ispitnom postupku.

| (64) | Potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

  Tablica 1.


  Potrošnja u Uniji












  Indeks (2011. = 100) | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupna potrošnja u Uniji | 100 | 103 | 93 | 97 | 101 |
| Izvor: podaci industrije Unije, baza podataka iz članka 14. stavka 6. |

(64)

Potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

Tablica 1.

Tablica 1.

Potrošnja u Uniji

Potrošnja u Uniji

Indeks (2011. = 100)

Indeks (2011. = 100)

2011.

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka

Ukupna potrošnja u Uniji

100

103

93

97

101

Izvor: podaci industrije Unije, baza podataka iz članka 14. stavka 6.

Izvor:

| (65) | Potrošnja natrijeva ciklamata u Uniji najprije se smanjila za 7 % od 2011. do 2013. te se povećala u sljedećem razdoblju. Potrošnja tijekom razdoblja ispitnog postupka dosegnula je manje-više istu razinu kao 2011. |
| --- | --- |

(65)

Potrošnja natrijeva ciklamata u Uniji najprije se smanjila za 7 % od 2011. do 2013. te se povećala u sljedećem razdoblju. Potrošnja tijekom razdoblja ispitnog postupka dosegnula je manje-više istu razinu kao 2011.

4.4.   Uvoz društva Fang Da

Uvoz društva Fang Da

| (66) | Kako bi osigurala dosljednost podataka tijekom cijelog razmatranog razdoblja, Komisija je upotrijebila isti izvor informacija kao prethodno, odnosno bazu podataka iz članka 14. stavka 6., za utvrđivanje kretanja obujma i cijena uvoza društva Fang Da. Ti su podaci unakrsno provjereni podacima koje je Fang Da dostavio u svojem odgovoru na upitnik te je utvrđeno da su dosljedni. |
| --- | --- |

(66)

Kako bi osigurala dosljednost podataka tijekom cijelog razmatranog razdoblja, Komisija je upotrijebila isti izvor informacija kao prethodno, odnosno bazu podataka iz članka 14. stavka 6., za utvrđivanje kretanja obujma i cijena uvoza društva Fang Da. Ti su podaci unakrsno provjereni podacima koje je Fang Da dostavio u svojem odgovoru na upitnik te je utvrđeno da su dosljedni.

4.4.1.   Obujam i tržišni udjel

Obujam i tržišni udjel

| (67) | Uvoz društva Fang Da u Uniju razvijao se kako slijedi:

  Tablica 2.


  Obujam uvoza i tržišni udjel












  Indeks (2011. = 100) | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam uvoza | 100 | 84 | 111 | 156 | 161 |
| Tržišni udjel | 100 | 82 | 119 | 161 | 160 |
| Izvor: baza podataka iz članka 14. stavka 6. |

(67)

Uvoz društva Fang Da u Uniju razvijao se kako slijedi:

Tablica 2.

Tablica 2.

Obujam uvoza i tržišni udjel

Obujam uvoza i tržišni udjel

Indeks (2011. = 100)

Indeks (2011. = 100)

2011.

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam uvoza

100

84

111

156

161

Tržišni udjel

100

82

119

161

160

Izvor: baza podataka iz članka 14. stavka 6.

Izvor:

| (68) | Dampinški uvoz društva Fang Da povećao se tijekom razmatranog razdoblja za 61 %. Najprije je od 2011. do 2012. pao za 16 %, ali se onda gotovo udvostručio od 2012. do razdoblja ispitnog postupka. Tržišni udjeli zabilježili su jednako kretanje, uz ukupno značajno povećanje od 60 %. |
| --- | --- |

(68)

Dampinški uvoz društva Fang Da povećao se tijekom razmatranog razdoblja za 61 %. Najprije je od 2011. do 2012. pao za 16 %, ali se onda gotovo udvostručio od 2012. do razdoblja ispitnog postupka. Tržišni udjeli zabilježili su jednako kretanje, uz ukupno značajno povećanje od 60 %.

| (69) | Fang Da je u 2014. i tijekom razdoblja ispitnog postupka postao najveći dobavljač na tržištu Unije, pri čemu je njegov tržišni udjel bio nešto veći od cjelokupnog preostalog uvoza i puno veći od tržišnog udjela industrije Unije. |
| --- | --- |

(69)

Fang Da je u 2014. i tijekom razdoblja ispitnog postupka postao najveći dobavljač na tržištu Unije, pri čemu je njegov tržišni udjel bio nešto veći od cjelokupnog preostalog uvoza i puno veći od tržišnog udjela industrije Unije.

| (70) | Nakon objave predmetni je proizvođač izvoznik naveo da je, na temelju novih podataka o kineskom izvozu, povećanje njegova izvoza u Uniju više nego nadoknađeno padom prodaje ostalih kineskih izvoznika, što je proturječno nalazima ispitnog postupka na temelju podataka iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. Kako je raspravljeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 63., predmetni proizvođač izvoznik nije dokazao da su novi podaci koje je dostavio u pogledu kineskih proizvođača izvoznika, osim društva Fang Da, pouzdaniji od podataka upotrijebljenih u ovom ispitnom postupku, te su te tvrdnje odbijene. |
| --- | --- |

(70)

Nakon objave predmetni je proizvođač izvoznik naveo da je, na temelju novih podataka o kineskom izvozu, povećanje njegova izvoza u Uniju više nego nadoknađeno padom prodaje ostalih kineskih izvoznika, što je proturječno nalazima ispitnog postupka na temelju podataka iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. Kako je raspravljeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 63., predmetni proizvođač izvoznik nije dokazao da su novi podaci koje je dostavio u pogledu kineskih proizvođača izvoznika, osim društva Fang Da, pouzdaniji od podataka upotrijebljenih u ovom ispitnom postupku, te su te tvrdnje odbijene.

4.4.2.   Cijene uvoza društva Fang Da i sniženje cijena

Cijene uvoza društva Fang Da i sniženje cijena

| (71) | Prosječna cijena uvoza društva Fang Da u Uniju razvijala se kako slijedi:

  Tablica 3.


  Uvozne cijene (EUR/kg)












  Indeks (2011. = 100) | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fang Da | 100 | 110 | 105 | 96 | 99 |
| Izvor: baza podataka iz članka 14. stavka 6. |

(71)

Prosječna cijena uvoza društva Fang Da u Uniju razvijala se kako slijedi:

Tablica 3.

Tablica 3.

Uvozne cijene (EUR/kg)

Uvozne cijene (EUR/kg)

Indeks (2011. = 100)

Indeks (2011. = 100)

2011.

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka

Fang Da

100

110

105

96

99

Izvor: baza podataka iz članka 14. stavka 6.

Izvor:

| (72) | Prosječna uvozna cijena predmetnog proizvoda društva Fang Da smanjila se za 1 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, najprije se povećala za 10 % od 2011. do 2012., zatim se smanjila za 14 indeksnih bodova od 2012. do 2014. te se konačno povećala za 3 indeksna boda od 2014. do razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(72)

Prosječna uvozna cijena predmetnog proizvoda društva Fang Da smanjila se za 1 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, najprije se povećala za 10 % od 2011. do 2012., zatim se smanjila za 14 indeksnih bodova od 2012. do 2014. te se konačno povećala za 3 indeksna boda od 2014. do razdoblja ispitnog postupka.

| (73) | Uvozne cijene društva Fang Da 2011. i 2012. prosječno su bile više od ostalih uvoznih cijena (utvrđenih na temelju istog izvora informacija i uključujući antidampinške pristojbe), ali su se 2013. uskladile s potonjima te 2014. i u razdoblju ispitnog postupka postale niže od tih cijena. |
| --- | --- |

(73)

Uvozne cijene društva Fang Da 2011. i 2012. prosječno su bile više od ostalih uvoznih cijena (utvrđenih na temelju istog izvora informacija i uključujući antidampinške pristojbe), ali su se 2013. uskladile s potonjima te 2014. i u razdoblju ispitnog postupka postale niže od tih cijena.

| (74) | Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrdila na temelju podataka koje je dostavio FDYQ i podataka proizvođača iz Unije uspoređujući:






  — | ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica; i |
| --- | --- | --- |

(74)

Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrdila na temelju podataka koje je dostavio FDYQ i podataka proizvođača iz Unije uspoređujući:

—

ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica; i

| — | odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po vrsti proizvoda iz uvoza FDYQ-a prema prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena na granici Unije (troškovi, osiguranje, vozarina) uz odgovarajuće prilagodbe za carinske pristojbe i troškove nastale nakon uvoza. |
| --- | --- |

—

odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po vrsti proizvoda iz uvoza FDYQ-a prema prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena na granici Unije (troškovi, osiguranje, vozarina) uz odgovarajuće prilagodbe za carinske pristojbe i troškove nastale nakon uvoza.

| (75) | Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu zasebno i odgovarajuće prilagođena prema potrebi. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka. Usporedbom je utvrđena ponderirana prosječna marža sniženja cijena od 19,1 %. |
| --- | --- |

(75)

Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu zasebno i odgovarajuće prilagođena prema potrebi. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka. Usporedbom je utvrđena ponderirana prosječna marža sniženja cijena od 19,1 %.

4.5.   Gospodarsko stanje industrije Unije

Gospodarsko stanje industrije Unije

4.5.1.   Opće napomene

Opće napomene

| (76) | Proizvodnja natrijeva ciklamata sastoji se od dviju glavnih faza proizvodnje. Tijekom prve faze, za koju je potrebna upotreba reaktora, sirovine se pretvaraju u sirovi (nečisti) natrijev ciklamat. Tijekom druge faze proizvodnje sirovi natrijev ciklamat mora se pročistiti prije nego što ga, s obzirom na relevantna regulatorna pravila, mogu upotrijebiti industrije hrane, pića ili farmaceutskih proizvoda na kraju proizvodnog lanca. |
| --- | --- |

(76)

Proizvodnja natrijeva ciklamata sastoji se od dviju glavnih faza proizvodnje. Tijekom prve faze, za koju je potrebna upotreba reaktora, sirovine se pretvaraju u sirovi (nečisti) natrijev ciklamat. Tijekom druge faze proizvodnje sirovi natrijev ciklamat mora se pročistiti prije nego što ga, s obzirom na relevantna regulatorna pravila, mogu upotrijebiti industrije hrane, pića ili farmaceutskih proizvoda na kraju proizvodnog lanca.

| (77) | Zbog tehničkog incidenta iz srpnja 2011. (eksplozija u tvornici) industrija Unije od kolovoza 2011. do svibnja 2012. nije mogla obavljati prvu fazu proizvodnje, odnosno proces reakcije, i morala se privremeno oslanjati na uvezeni natrijev ciklamat koji je dodatno pročišćavala kako bi mogla nastaviti svoje komercijalne djelatnosti. |
| --- | --- |

(77)

Zbog tehničkog incidenta iz srpnja 2011. (eksplozija u tvornici) industrija Unije od kolovoza 2011. do svibnja 2012. nije mogla obavljati prvu fazu proizvodnje, odnosno proces reakcije, i morala se privremeno oslanjati na uvezeni natrijev ciklamat koji je dodatno pročišćavala kako bi mogla nastaviti svoje komercijalne djelatnosti.

| (78) | Budući da proizvođač iz Unije nije imao drugog izbora, nego se privremeno oslanjati na uvoz, i s obzirom na ograničeno trajanje i obujam uvoza tijekom razmatranog razdoblja, zbog tog incidenta i njegovih posljedica prethodni zaključci u pogledu definicije industrije Unije nisu nevaljani. Međutim, on je znatno utjecao na gospodarsko stanje industrije Unije u razdoblju 2011. – 2012., tj. na početku razmatranog razdoblja, posebno u pogledu kapaciteta, obujma proizvodnje i prodaje te pokazatelja profitabilnosti. Utjecao je, iako u manjoj mjeri, i na razvoj uvoza. Ti su elementi uzeti u obzir pri analizi razvoja pokazatelja štete. |
| --- | --- |

(78)

Budući da proizvođač iz Unije nije imao drugog izbora, nego se privremeno oslanjati na uvoz, i s obzirom na ograničeno trajanje i obujam uvoza tijekom razmatranog razdoblja, zbog tog incidenta i njegovih posljedica prethodni zaključci u pogledu definicije industrije Unije nisu nevaljani. Međutim, on je znatno utjecao na gospodarsko stanje industrije Unije u razdoblju 2011. – 2012., tj. na početku razmatranog razdoblja, posebno u pogledu kapaciteta, obujma proizvodnje i prodaje te pokazatelja profitabilnosti. Utjecao je, iako u manjoj mjeri, i na razvoj uvoza. Ti su elementi uzeti u obzir pri analizi razvoja pokazatelja štete.

| (79) | U tom kontekstu i u skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i ocjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je gospodarske pokazatelje ocijenila na temelju podataka koji se odnose na jedinog proizvođača iz Unije koji čini industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(79)

U tom kontekstu i u skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i ocjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je gospodarske pokazatelje ocijenila na temelju podataka koji se odnose na jedinog proizvođača iz Unije koji čini industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

| (80) | Gospodarski pokazatelji jedinog proizvođača iz Unije, koje je Komisija ocijenila, sljedeći su: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost, troškovi rada, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga, prosječne jedinične cijene, jedinični troškovi, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. |
| --- | --- |

(80)

Gospodarski pokazatelji jedinog proizvođača iz Unije, koje je Komisija ocijenila, sljedeći su: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost, troškovi rada, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga, prosječne jedinične cijene, jedinični troškovi, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

4.5.2.   Pokazatelji štete

Pokazatelji štete

4.5.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

| (81) | Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 4.


  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta












  Indeks (2011. = 100) | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam proizvodnje | 100 | 104 | 189 | 159 | 157 |
| Proizvodni kapacitet | 100 | 114 | 171 | 171 | 171 |
| Iskorištenost kapaciteta | 100 | 91 | 110 | 93 | 92 |
| Izvor: podaci industrije Unije |

(81)

Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 4.

Tablica 4.

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

Indeks (2011. = 100)

Indeks (2011. = 100)

2011.

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam proizvodnje

100

104

189

159

157

Proizvodni kapacitet

100

114

171

171

171

Iskorištenost kapaciteta

100

91

110

93

92

Izvor: podaci industrije Unije

Izvor:

| (82) | Proizvodnja se tijekom razmatranog razdoblja općenito povećala za 57 %. Međutim, kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 77. i uvodnoj izjavi 83. u nastavku, proizvodnja industrije Unije bila je neuobičajeno niska u razdoblju 2011. – 2012. Od 2013. do razdoblja ispitnog postupka razina proizvodnje naglo se smanjila za 32 indeksna boda. |
| --- | --- |

(82)

Proizvodnja se tijekom razmatranog razdoblja općenito povećala za 57 %. Međutim, kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 77. i uvodnoj izjavi 83. u nastavku, proizvodnja industrije Unije bila je neuobičajeno niska u razdoblju 2011. – 2012. Od 2013. do razdoblja ispitnog postupka razina proizvodnje naglo se smanjila za 32 indeksna boda.

| (83) | Tijekom razmatranog razdoblja znatno se povećao i proizvodni kapacitet (za 71 %), no to se kretanje ponovno objašnjava neuobičajeno niskom razinom 2011. i 2012. koja je bila rezultat tehničkog incidenta u proizvodnim postrojenjima. Kapacitet je izračunan na temelju mjeseci tijekom kojih je industrija Unije mogla proizvesti vlastiti natrijev ciklamat, odnosno samo sedam mjeseci u 2011., osam mjeseci u 2012. i 12 mjeseci za ostala razdoblja. Od 2013. razina proizvodnog kapaciteta ostala je stabilna do razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(83)

Tijekom razmatranog razdoblja znatno se povećao i proizvodni kapacitet (za 71 %), no to se kretanje ponovno objašnjava neuobičajeno niskom razinom 2011. i 2012. koja je bila rezultat tehničkog incidenta u proizvodnim postrojenjima. Kapacitet je izračunan na temelju mjeseci tijekom kojih je industrija Unije mogla proizvesti vlastiti natrijev ciklamat, odnosno samo sedam mjeseci u 2011., osam mjeseci u 2012. i 12 mjeseci za ostala razdoblja. Od 2013. razina proizvodnog kapaciteta ostala je stabilna do razdoblja ispitnog postupka.

| (84) | Stopa iskorištenosti kapaciteta smanjila se za 8 % od 2011. do razdoblja ispitnog postupka, ali je zabilježila znatno silazno kretanje od 2013., u skladu sa smanjenjem obujma proizvodnje. |
| --- | --- |

(84)

Stopa iskorištenosti kapaciteta smanjila se za 8 % od 2011. do razdoblja ispitnog postupka, ali je zabilježila znatno silazno kretanje od 2013., u skladu sa smanjenjem obujma proizvodnje.

4.5.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udjel

| (85) | Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udjel tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 5.


  Obujam prodaje i tržišni udjel












  Indeks (2011. = 100) | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam prodaje | 100 | 69 | 146 | 108 | 104 |
| Tržišni udjel | 100 | 67 | 157 | 111 | 104 |
| Izvor: podaci industrije Unije i baza podataka iz članka 14. stavka 6. |

(85)

Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udjel tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 5.

Tablica 5.

Obujam prodaje i tržišni udjel

Obujam prodaje i tržišni udjel

Indeks (2011. = 100)

Indeks (2011. = 100)

2011.

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam prodaje

100

69

146

108

104

Tržišni udjel

100

67

157

111

104

Izvor: podaci industrije Unije i baza podataka iz članka 14. stavka 6.

Izvor:

baza podataka iz članka 14. stavka 6.

| (86) | Obujam prodaje na tržištu Unije i odgovarajući tržišni udjel zabilježili su jednako kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Općenito su se povećali za 4 %. |
| --- | --- |

(86)

Obujam prodaje na tržištu Unije i odgovarajući tržišni udjel zabilježili su jednako kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Općenito su se povećali za 4 %.

| (87) | Budući da se u oba podatka odražava samo prodaja natrijeva ciklamata koji je industrija Unije sama proizvela, razine za 2011. i 2012. bile su neuobičajeno niske zbog razloga navedenih u prethodnim uvodnim izjavama 77. i 83. Od 2013., kad je proizvodnja vlastitog natrijeva ciklamata već bila trajno ponovno uspostavljena, prodaja industrije Unije smanjila se za 42 indeksna boda kao rezultat gubitka narudžbi. |
| --- | --- |

(87)

Budući da se u oba podatka odražava samo prodaja natrijeva ciklamata koji je industrija Unije sama proizvela, razine za 2011. i 2012. bile su neuobičajeno niske zbog razloga navedenih u prethodnim uvodnim izjavama 77. i 83. Od 2013., kad je proizvodnja vlastitog natrijeva ciklamata već bila trajno ponovno uspostavljena, prodaja industrije Unije smanjila se za 42 indeksna boda kao rezultat gubitka narudžbi.

| (88) | Od 2013. do razdoblja ispitnog postupka znatno se smanjio i tržišni udjel. To je suprotno od razvoja potrošnje u Unije, koja se povećala za 8 indeksnih bodova, i uvoza društva Fang Da, koji se isto tako dodatno povećao i povećao svoj tržišni udjel tijekom te tri godine. |
| --- | --- |

(88)

Od 2013. do razdoblja ispitnog postupka znatno se smanjio i tržišni udjel. To je suprotno od razvoja potrošnje u Unije, koja se povećala za 8 indeksnih bodova, i uvoza društva Fang Da, koji se isto tako dodatno povećao i povećao svoj tržišni udjel tijekom te tri godine.

4.5.2.3.   Rast

| (89) | Stanje industrije Unije poboljšalo se od 2011. do 2013. kad je mogla povećati svoju proizvodnju, proizvodni kapacitet, prodaju i tržišni udjel. To je povećanje bilo rezultat dvaju čimbenika: i. povećanja antidampinških pristojbi za određene proizvođače izvoznike iz NRK-a, koje su udvostručene u svibnju 2012. i ii. činjenice da je industrija Unije ponovno mogla proizvoditi vlastiti natrijev ciklamat tijekom 12 mjeseci u 2013., za razliku od samo sedam mjeseci u 2011. i osam mjeseci u 2012. |
| --- | --- |

(89)

Stanje industrije Unije poboljšalo se od 2011. do 2013. kad je mogla povećati svoju proizvodnju, proizvodni kapacitet, prodaju i tržišni udjel. To je povećanje bilo rezultat dvaju čimbenika: i. povećanja antidampinških pristojbi za određene proizvođače izvoznike iz NRK-a, koje su udvostručene u svibnju 2012. i ii. činjenice da je industrija Unije ponovno mogla proizvoditi vlastiti natrijev ciklamat tijekom 12 mjeseci u 2013., za razliku od samo sedam mjeseci u 2011. i osam mjeseci u 2012.

| (90) | Da nije došlo do eksplozije u srpnju 2011., podaci za proizvodnju, iskorištenost kapaciteta, prodaju i tržišne udjele bili bi znatno bolji u 2011. i 2012. jer bi industrija Unije mogla opskrbiti svoje kupce vlastitim natrijevim ciklamatom umjesto uvoznog koji je dodatno prerađivala (pročišćavala) od kolovoza 2011. do svibnja 2012. Kao rezultat toga, povećanje proizvodnje, prodaje i tržišnih udjela od 2011. do 2013. bilo bi znatno manje, dok bi proizvodni kapacitet čak ostao na svojoj razini iz 2013. tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Od 2013. do razdoblja ispitnog postupka sva prethodno navedena kretanja povezana s obujmom, osim proizvodnog kapaciteta, potpuno su se preokrenula. De facto, iako je potrošnja u Uniji bilježila uzlazno kretanje od 2013., industrija Unije ušla je u fazu gospodarskog pada. Istovremeno je profitabilnost industrije Unije ostala izrazito negativna tijekom cijelog razmatranog razdoblja, čime su onemogućeni izgledi za rast. |
| --- | --- |

(90)

Da nije došlo do eksplozije u srpnju 2011., podaci za proizvodnju, iskorištenost kapaciteta, prodaju i tržišne udjele bili bi znatno bolji u 2011. i 2012. jer bi industrija Unije mogla opskrbiti svoje kupce vlastitim natrijevim ciklamatom umjesto uvoznog koji je dodatno prerađivala (pročišćavala) od kolovoza 2011. do svibnja 2012. Kao rezultat toga, povećanje proizvodnje, prodaje i tržišnih udjela od 2011. do 2013. bilo bi znatno manje, dok bi proizvodni kapacitet čak ostao na svojoj razini iz 2013. tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Od 2013. do razdoblja ispitnog postupka sva prethodno navedena kretanja povezana s obujmom, osim proizvodnog kapaciteta, potpuno su se preokrenula. De facto, iako je potrošnja u Uniji bilježila uzlazno kretanje od 2013., industrija Unije ušla je u fazu gospodarskog pada. Istovremeno je profitabilnost industrije Unije ostala izrazito negativna tijekom cijelog razmatranog razdoblja, čime su onemogućeni izgledi za rast.

De facto

4.5.2.4.   Zaposlenost i produktivnost

| (91) | Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 6.


  Zaposlenost i produktivnost












  Indeks (2011. = 100) | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zaposlenika | 100 | 100 | 105 | 105 | 105 |
| Produktivnost | 100 | 104 | 180 | 151 | 150 |
| Izvor: podaci industrije Unije |

(91)

Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 6.

Tablica 6.

Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

Indeks (2011. = 100)

Indeks (2011. = 100)

2011.

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka

Broj zaposlenika

100

100

105

105

105

Produktivnost

100

104

180

151

150

Izvor: podaci industrije Unije

Izvor:

| (92) | Iako od kolovoza 2011. do svibnja 2012. nije mogla proizvoditi vlastiti natrijev ciklamat, industrija Unije odlučila je zadržati razinu zaposlenosti jer se smatralo da je svako smanjenje preskupo i nepotrebno. Iako je jedan zaposlenik otpušten 2012., razina zaposlenosti nije se promijenila od 2011. do 2012. jer je industrija Unije zaposlila novog zaposlenika iste godine. Broj zaposlenika blago se povećao 2013., a zatim je ostao stabilan do razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(92)

Iako od kolovoza 2011. do svibnja 2012. nije mogla proizvoditi vlastiti natrijev ciklamat, industrija Unije odlučila je zadržati razinu zaposlenosti jer se smatralo da je svako smanjenje preskupo i nepotrebno. Iako je jedan zaposlenik otpušten 2012., razina zaposlenosti nije se promijenila od 2011. do 2012. jer je industrija Unije zaposlila novog zaposlenika iste godine. Broj zaposlenika blago se povećao 2013., a zatim je ostao stabilan do razdoblja ispitnog postupka.

| (93) | Zbog eksplozije u tvornici produktivnost industrije Unije bila je pogođena na sličan način kao ostali prethodno prikazani gospodarski pokazatelji. Kao i proizvodnja, i produktivnosti je bila na iznimno niskoj razini 2011. i 2012., a zatim se naglo povećala za 80 indeksnih bodova 2013. Međutim, od tada se, zbog gubitka narudžbi, u 2014. smanjila za 30 indeksnih bodova i ostala na toj razini do razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(93)

Zbog eksplozije u tvornici produktivnost industrije Unije bila je pogođena na sličan način kao ostali prethodno prikazani gospodarski pokazatelji. Kao i proizvodnja, i produktivnosti je bila na iznimno niskoj razini 2011. i 2012., a zatim se naglo povećala za 80 indeksnih bodova 2013. Međutim, od tada se, zbog gubitka narudžbi, u 2014. smanjila za 30 indeksnih bodova i ostala na toj razini do razdoblja ispitnog postupka.

4.5.2.5.   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

| (94) | Dampinška marža bila je znatno iznad granice de minimis. Utjecaj visine stvarne dampinške marže na industriju Unije bio je znatan s obzirom na obujam i cijene uvoza od društva Fang Da. |
| --- | --- |

(94)

Dampinška marža bila je znatno iznad granice de minimis. Utjecaj visine stvarne dampinške marže na industriju Unije bio je znatan s obzirom na obujam i cijene uvoza od društva Fang Da.

de minimis

| (95) | Antidampinške mjere u pogledu uvoza ostalih kineskih i indonezijskih proizvođača izvoznika na snazi su od 2004. U tom je kontekstu potrebno napomenuti da je utvrđeno da je antidampinška pristojba, koja je uvedena u početnom ispitnom postupku u pogledu dvaju kineskih proizvođača izvoznika, osim društva Fang Da, nedovoljna za neutraliziranje dampinga kojim je prouzročena šteta industriji Unije. Kao rezultat toga, antidampinška pristojba za ta dva kineska proizvođača izvoznika više je nego udvostručena u svibnju 2012., kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 2. S obzirom na trenutačnu analizu jasno je da damping još uvijek postoji. |
| --- | --- |

(95)

Antidampinške mjere u pogledu uvoza ostalih kineskih i indonezijskih proizvođača izvoznika na snazi su od 2004. U tom je kontekstu potrebno napomenuti da je utvrđeno da je antidampinška pristojba, koja je uvedena u početnom ispitnom postupku u pogledu dvaju kineskih proizvođača izvoznika, osim društva Fang Da, nedovoljna za neutraliziranje dampinga kojim je prouzročena šteta industriji Unije. Kao rezultat toga, antidampinška pristojba za ta dva kineska proizvođača izvoznika više je nego udvostručena u svibnju 2012., kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 2. S obzirom na trenutačnu analizu jasno je da damping još uvijek postoji.

4.5.2.6.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (96) | Prosječne jedinične prodajne cijene jedinog proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 7.


  Prodajne cijene u Uniji












  Indeks (2011. = 100) | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna jedinična prodajna cijena | 100 | 105 | 103 | 107 | 106 |
| Prosječni jedinični trošak proizvodnje | 100 | 107 | 97 | 95 | 96 |
| Izvor: podaci industrije Unije |

(96)

Prosječne jedinične prodajne cijene jedinog proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 7.

Tablica 7.

Prodajne cijene u Uniji

Prodajne cijene u Uniji

Indeks (2011. = 100)

Indeks (2011. = 100)

2011.

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka

Prosječna jedinična prodajna cijena

100

105

103

107

106

Prosječni jedinični trošak proizvodnje

100

107

97

95

96

Izvor: podaci industrije Unije

Izvor:

| (97) | Prosječna jedinična prodajna cijena industrije Unije povećala se za 6 % tijekom razmatranog razdoblja. Najprije se povećala za 5 indeksnih bodova od 2011. do 2012., a zatim je ostala stabilna do razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(97)

Prosječna jedinična prodajna cijena industrije Unije povećala se za 6 % tijekom razmatranog razdoblja. Najprije se povećala za 5 indeksnih bodova od 2011. do 2012., a zatim je ostala stabilna do razdoblja ispitnog postupka.

| (98) | Prosječni jedinični trošak proizvodnje industrije Unije povećao se za 7 indeksnih bodova od 2011. do 2012., a zatim se smanjio za 10 indeksnih bodova u 2013. u usporedbi s 2012. Od 2013. ostao je stabilan do razdoblja ispitnog postupka. Te su promjene uglavnom bile rezultat fluktuacije troškova sirovina. |
| --- | --- |

(98)

Prosječni jedinični trošak proizvodnje industrije Unije povećao se za 7 indeksnih bodova od 2011. do 2012., a zatim se smanjio za 10 indeksnih bodova u 2013. u usporedbi s 2012. Od 2013. ostao je stabilan do razdoblja ispitnog postupka. Te su promjene uglavnom bile rezultat fluktuacije troškova sirovina.

| (99) | U odnosu na prethodno navedeno trebalo bi napomenuti da industrija Unije nije mogla točno odijeliti troškove pročišćavanja od ukupnih troškova proizvodnje. Kao rezultat toga, u indeksima za 2011. i 2012., za razliku od indeksa za 2013., 2014. i razdoblje ispitnog postupka, odražavaju se i troškovi pročišćavanja natrijeva ciklamata koji je uvezla industrija Unije. |
| --- | --- |

(99)

U odnosu na prethodno navedeno trebalo bi napomenuti da industrija Unije nije mogla točno odijeliti troškove pročišćavanja od ukupnih troškova proizvodnje. Kao rezultat toga, u indeksima za 2011. i 2012., za razliku od indeksa za 2013., 2014. i razdoblje ispitnog postupka, odražavaju se i troškovi pročišćavanja natrijeva ciklamata koji je uvezla industrija Unije.

| (100) | S obzirom na prethodno navedeno trebalo bi pažljivo tumačiti kretanja u razdoblju 2011. – 2012. i razdobljima nakon toga jer je njihov razvoj bio pod utjecajem drugih čimbenika, iako u manjoj mjeri, zbog činjenice da su se indeksi za razdoblje 2011. – 2012. temeljili na različitim skupovima podataka. |
| --- | --- |

(100)

S obzirom na prethodno navedeno trebalo bi pažljivo tumačiti kretanja u razdoblju 2011. – 2012. i razdobljima nakon toga jer je njihov razvoj bio pod utjecajem drugih čimbenika, iako u manjoj mjeri, zbog činjenice da su se indeksi za razdoblje 2011. – 2012. temeljili na različitim skupovima podataka.

| (101) | U svakom slučaju, tijekom cijelog razmatranog razdoblja prosječne jedinične prodajne cijene uvijek su bile niže od prosječnih jediničnih troškova proizvodnje industrije Unije iskazanih u prethodnoj tablici. |
| --- | --- |

(101)

U svakom slučaju, tijekom cijelog razmatranog razdoblja prosječne jedinične prodajne cijene uvijek su bile niže od prosječnih jediničnih troškova proizvodnje industrije Unije iskazanih u prethodnoj tablici.

4.5.2.7.   Troškovi rada

| (102) | Prosječni troškovi rada jedinog proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 8.


  Prosječni troškovi rada po zaposleniku












  Indeks (2011. = 100) | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječni troškovi rada po zaposleniku | 100 | 127 | 115 | 102 | 95 |
| Izvor: podaci industrije Unije |

(102)

Prosječni troškovi rada jedinog proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 8.

Tablica 8.

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

Indeks (2011. = 100)

Indeks (2011. = 100)

2011.

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

100

127

115

102

95

Izvor: podaci industrije Unije

Izvor:

| (103) | Prosječni troškovi rada smanjili su se tijekom razmatranog razdoblja za 5 %. Međutim, troškovi su se najprije povećali 2012. za 27 %, uglavnom zbog naknada isplaćenih otpuštenom zaposleniku, a zatim su se stalno smanjivali do razdoblja ispitnog postupka kad su pali 5 % ispod svoje razine 2011. |
| --- | --- |

(103)

Prosječni troškovi rada smanjili su se tijekom razmatranog razdoblja za 5 %. Međutim, troškovi su se najprije povećali 2012. za 27 %, uglavnom zbog naknada isplaćenih otpuštenom zaposleniku, a zatim su se stalno smanjivali do razdoblja ispitnog postupka kad su pali 5 % ispod svoje razine 2011.

4.5.2.8.   Zalihe

| (104) | Razine zaliha jedinog proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 9.


  Zalihe












  Indeks (2011. = 100) | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe | 100 | 258 | 339 | 406 | 708 |
| Završne zalihe kao postotak proizvodnje | 100 | 249 | 179 | 255 | 451 |
| Izvor: podaci industrije Unije |

(104)

Razine zaliha jedinog proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 9.

Tablica 9.

Zalihe

Zalihe

Indeks (2011. = 100)

Indeks (2011. = 100)

2011.

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka

Završne zalihe

100

258

339

406

708

Završne zalihe kao postotak proizvodnje

100

249

179

255

451

Izvor: podaci industrije Unije

Izvor:

| (105) | Završne zalihe izražene kao postotak proizvodnje znatno su se mijenjale tijekom razmatranog razdoblja. Najprije su se povećale od 2011. do 2012., zatim su se smanjile sljedeće godine i konačno su se znatno povećale do razdoblja ispitnog postupka. Općenito su se tijekom razmatranog razdoblja povećale za 351 indeksni bod. To je povećanje djelomično bilo posljedica nemogućnosti proizvođača iz Unije da proda svoj proizvod zbog tržišnog natjecanja s jeftinim uvozom, ali i rezultat neuobičajeno niskih razina zaliha 2011. nakon tehničkog incidenta koji je objašnjen u prethodnoj uvodnoj izjavi 77. |
| --- | --- |

(105)

Završne zalihe izražene kao postotak proizvodnje znatno su se mijenjale tijekom razmatranog razdoblja. Najprije su se povećale od 2011. do 2012., zatim su se smanjile sljedeće godine i konačno su se znatno povećale do razdoblja ispitnog postupka. Općenito su se tijekom razmatranog razdoblja povećale za 351 indeksni bod. To je povećanje djelomično bilo posljedica nemogućnosti proizvođača iz Unije da proda svoj proizvod zbog tržišnog natjecanja s jeftinim uvozom, ali i rezultat neuobičajeno niskih razina zaliha 2011. nakon tehničkog incidenta koji je objašnjen u prethodnoj uvodnoj izjavi 77.

4.5.2.9.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (106) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja jedinog proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 10.


  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja












  Indeks (2011. = 100) | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost | – 100 | – 111 | – 82 | – 61 | – 69 |
| Novčani tok | 100 | – 500 | – 1 107 | – 559 | – 766 |
| Ulaganja | 100 | 203 | 15 | 0 | 0 |
| Povrat ulaganja | – 100 | – 42 | – 104 | – 79 | – 77 |
| Izvor: podaci industrije Unije |

(106)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja jedinog proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 10.

Tablica 10.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

Indeks (2011. = 100)

Indeks (2011. = 100)

2011.

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka

Profitabilnost

– 100

– 111

– 82

– 61

– 69

Novčani tok

100

– 500

– 1 107

– 559

– 766

Ulaganja

100

203

15

0

0

Povrat ulaganja

– 100

– 42

– 104

– 79

– 77

Izvor: podaci industrije Unije

Izvor:

| (107) | Komisija je utvrdila profitabilnost industrije Unije iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje natrijeva ciklamata nepovezanim kupcima u Uniji kao postotka prometa od te prodaje. Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 99., trošak proizvodnje upotrijebljen za utvrđivanje razine dobiti/gubitaka za razdoblje 2011. – 2012. mogao se samo općenito utvrditi, tj. tako da uključuje i troškove povezane s uvezenim natrijevim ciklamatom. Na temelju toga analizom podataka o profitabilnosti pokazalo se da je industrija Unije tijekom cijelog razmatranog razdoblja bilježila znatne gubitke. Posebno su bili visoki u razdoblju 2011. – 2012., ali se stanje popravilo od 2013. |
| --- | --- |

(107)

Komisija je utvrdila profitabilnost industrije Unije iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje natrijeva ciklamata nepovezanim kupcima u Uniji kao postotka prometa od te prodaje. Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 99., trošak proizvodnje upotrijebljen za utvrđivanje razine dobiti/gubitaka za razdoblje 2011. – 2012. mogao se samo općenito utvrditi, tj. tako da uključuje i troškove povezane s uvezenim natrijevim ciklamatom. Na temelju toga analizom podataka o profitabilnosti pokazalo se da je industrija Unije tijekom cijelog razmatranog razdoblja bilježila znatne gubitke. Posebno su bili visoki u razdoblju 2011. – 2012., ali se stanje popravilo od 2013.

| (108) | Neto novčani tok sposobnost je industrije Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Kretanje neto novčanog toka, utvrđenog u odnosu na ukupnu prodaju (15) natrijeva ciklamata, prešlo je iz pozitivnog 2011. u izrazito negativno od 2012. do razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(108)

Neto novčani tok sposobnost je industrije Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Kretanje neto novčanog toka, utvrđenog u odnosu na ukupnu prodaju (15) natrijeva ciklamata, prešlo je iz pozitivnog 2011. u izrazito negativno od 2012. do razdoblja ispitnog postupka.

15

| (109) | Jedina znatna ulaganja ostvarena su u razdoblju 2011. – 2013. i isključivo se odnose na zamjenu proizvodnih alata oštećenih u eksploziji 2011. Ta su ulaganja u cijelosti pokrivena policom osiguranja. |
| --- | --- |

(109)

Jedina znatna ulaganja ostvarena su u razdoblju 2011. – 2013. i isključivo se odnose na zamjenu proizvodnih alata oštećenih u eksploziji 2011. Ta su ulaganja u cijelosti pokrivena policom osiguranja.

| (110) | Povrat ulaganja sastoji se od dobiti izražene kao postotak neto knjigovodstvene vrijednosti dugotrajne imovine. Tijekom cijelog razmatranog razdoblja bio je izrazito negativan. |
| --- | --- |

(110)

Povrat ulaganja sastoji se od dobiti izražene kao postotak neto knjigovodstvene vrijednosti dugotrajne imovine. Tijekom cijelog razmatranog razdoblja bio je izrazito negativan.

| (111) | Uzimajući u obzir razinu gubitaka koje je zabilježila industrija Unije, njezina sposobnost prikupljanja kapitala bila je ozbiljno narušena. |
| --- | --- |

(111)

Uzimajući u obzir razinu gubitaka koje je zabilježila industrija Unije, njezina sposobnost prikupljanja kapitala bila je ozbiljno narušena.

4.5.3.   Zaključak o šteti

Zaključak o šteti

| (112) | Iako su se neki gospodarski pokazatelji koji se odnose na stanje industrije Unije, kao što su proizvodnja, proizvodni kapacitet, prodaja, tržišni udjel i produktivnosti, poboljšali u razdoblju 2011. – 2012. te 2013., na ta su kretanja samo djelomično utjecale stvarne promjene na tržištu koje su bile rezultat uvođenja viših antidampinških pristojbi za određene proizvođače izvoznike iz NRK-a u svibnju 2012. |
| --- | --- |

(112)

Iako su se neki gospodarski pokazatelji koji se odnose na stanje industrije Unije, kao što su proizvodnja, proizvodni kapacitet, prodaja, tržišni udjel i produktivnosti, poboljšali u razdoblju 2011. – 2012. te 2013., na ta su kretanja samo djelomično utjecale stvarne promjene na tržištu koje su bile rezultat uvođenja viših antidampinških pristojbi za određene proizvođače izvoznike iz NRK-a u svibnju 2012.

| (113) | De facto, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 89., ta se poboljšanja u znatnoj mjeri mogu objasniti sljedećim: i. eksplozijom u tvornici u srpnju 2011., ii. činjenicom da industrija Unije od kolovoza 2011. do svibnja 2012. nije mogla proizvoditi vlastiti natrijev ciklamat kao rezultat te eksplozije, i iii. njezinim povratom na puni 12-mjesečni proizvodni proces 2013. nakon zamjene uništenih proizvodnih linija. Jasno je da bi povećanje tih pokazatelja do 2013. bilo znatno niže da nije bilo te eksplozije. |
| --- | --- |

(113)

De facto, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 89., ta se poboljšanja u znatnoj mjeri mogu objasniti sljedećim: i. eksplozijom u tvornici u srpnju 2011., ii. činjenicom da industrija Unije od kolovoza 2011. do svibnja 2012. nije mogla proizvoditi vlastiti natrijev ciklamat kao rezultat te eksplozije, i iii. njezinim povratom na puni 12-mjesečni proizvodni proces 2013. nakon zamjene uništenih proizvodnih linija. Jasno je da bi povećanje tih pokazatelja do 2013. bilo znatno niže da nije bilo te eksplozije.

De facto

| (114) | Pozitivan razvoj prethodno navedenih kretanja jasno se promijenio od 2013. jer su se proizvodnja, prodaja, produktivnost te tržišni udjel industrije Unije znatno pogoršali. |
| --- | --- |

(114)

Pozitivan razvoj prethodno navedenih kretanja jasno se promijenio od 2013. jer su se proizvodnja, prodaja, produktivnost te tržišni udjel industrije Unije znatno pogoršali.

| (115) | Osim toga, tijekom cijelog razmatranog razdoblja financijsko stanje industrije Unije stalno je bilo nestabilno. Točnije, pokazatelji industrije Unije, kao što su profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja, općenito su zabilježili vrlo negativne rezultate. |
| --- | --- |

(115)

Osim toga, tijekom cijelog razmatranog razdoblja financijsko stanje industrije Unije stalno je bilo nestabilno. Točnije, pokazatelji industrije Unije, kao što su profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja, općenito su zabilježili vrlo negativne rezultate.

| (116) | Na temelju navedenog Komisija je zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(116)

Na temelju navedenog Komisija je zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.

| (117) | U svojim je primjedbama nakon konačne objave predmetni proizvođač izvoznik osporavao zaključak iz uvodne izjave 115. da je iz profitabilnosti, novčanog toka i povrata ulaganja vidljiva šteta jer su se pozitivno razvijali od 2013. do razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(117)

U svojim je primjedbama nakon konačne objave predmetni proizvođač izvoznik osporavao zaključak iz uvodne izjave 115. da je iz profitabilnosti, novčanog toka i povrata ulaganja vidljiva šteta jer su se pozitivno razvijali od 2013. do razdoblja ispitnog postupka.

| (118) | Komisija napominje da su, iako su se tijekom razmatranog razdoblja razina gubitaka, negativni novčani tok i povrat ulaganja doista blago poboljšali, njihove razine ipak i dalje bile izrazito negativne u 2013., 2014. i razdoblju ispitnog postupka. Nadalje, u skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe nijedan čimbenik štete nije odlučujući sam po sebi nego se svi zajedno analiziraju. Ta se tvrdnja stoga odbija. |
| --- | --- |

(118)

Komisija napominje da su, iako su se tijekom razmatranog razdoblja razina gubitaka, negativni novčani tok i povrat ulaganja doista blago poboljšali, njihove razine ipak i dalje bile izrazito negativne u 2013., 2014. i razdoblju ispitnog postupka. Nadalje, u skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe nijedan čimbenik štete nije odlučujući sam po sebi nego se svi zajedno analiziraju. Ta se tvrdnja stoga odbija.

| (119) | Osim toga, Fang Da je tvrdio da razmatrano razdoblje nije reprezentativno jer su na njega utjecala dva glavna čimbenika, odnosno svi su podaci za 2011. i 2012. iskrivljeni, a preostalo razdoblje od 2013. do razdoblja ispitnog postupka bilo je prekratko. |
| --- | --- |

(119)

Osim toga, Fang Da je tvrdio da razmatrano razdoblje nije reprezentativno jer su na njega utjecala dva glavna čimbenika, odnosno svi su podaci za 2011. i 2012. iskrivljeni, a preostalo razdoblje od 2013. do razdoblja ispitnog postupka bilo je prekratko.

| (120) | U pogledu prvog čimbenika Fang Da je tvrdio da su svi podaci za 2011. i 2012. statistički beskorisni i da se moraju zanemariti u bilo kojoj analizi štete zbog sljedećih razloga:






  i. | tijekom tih dviju godina provodio se ispitni postupak u pogledu uvoza natrijeva ciklamata društva Fang Da te je to bilo dovoljno da svi podaci budu iskrivljeni, a ta razdoblja nepouzdana za utvrđivanje osnovne vrijednosti prema kojoj bi se buduća kretanja mogla analizirati; |
| --- | --- | --- |

(120)

U pogledu prvog čimbenika Fang Da je tvrdio da su svi podaci za 2011. i 2012. statistički beskorisni i da se moraju zanemariti u bilo kojoj analizi štete zbog sljedećih razloga:

i.

tijekom tih dviju godina provodio se ispitni postupak u pogledu uvoza natrijeva ciklamata društva Fang Da te je to bilo dovoljno da svi podaci budu iskrivljeni, a ta razdoblja nepouzdana za utvrđivanje osnovne vrijednosti prema kojoj bi se buduća kretanja mogla analizirati;

| ii. | na te dvije godine znatno je utjecala eksplozija u tvornici proizvođača iz Unije. |
| --- | --- |

ii.

na te dvije godine znatno je utjecala eksplozija u tvornici proizvođača iz Unije.

| (121) | U pogledu prethodne točke i. Fang Da nije dokazao zašto ili kako bi se zbog prethodnog ispitnog postupka iskrivili podaci o industriji Unije za to razdoblje. Stoga je Komisija taj argument morala zanemariti u svojoj ocjeni prethodnih tvrdnji. |
| --- | --- |

(121)

U pogledu prethodne točke i. Fang Da nije dokazao zašto ili kako bi se zbog prethodnog ispitnog postupka iskrivili podaci o industriji Unije za to razdoblje. Stoga je Komisija taj argument morala zanemariti u svojoj ocjeni prethodnih tvrdnji.

| (122) | U pogledu prethodne točke ii. Komisija je jasno prepoznala da je eksplozija utjecala na gospodarske pokazatelje industrije Unije u razdoblju 2011. – 2012. te su, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 78., ti elementi primjereno uzeti u obzir pri analizi razvoja pokazatelja štete. Podsjeća se i da je Komisija u prethodnoj uvodnoj izjavi 114. zaključila da se stanje industrije Unije jasno dodatno pogoršalo od 2013., tj. nakon razdoblja 2011. – 2012. Stoga se ta tvrdnja morala odbiti. |
| --- | --- |

(122)

U pogledu prethodne točke ii. Komisija je jasno prepoznala da je eksplozija utjecala na gospodarske pokazatelje industrije Unije u razdoblju 2011. – 2012. te su, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 78., ti elementi primjereno uzeti u obzir pri analizi razvoja pokazatelja štete. Podsjeća se i da je Komisija u prethodnoj uvodnoj izjavi 114. zaključila da se stanje industrije Unije jasno dodatno pogoršalo od 2013., tj. nakon razdoblja 2011. – 2012. Stoga se ta tvrdnja morala odbiti.

| (123) | U pogledu drugog čimbenika Fang Da je tvrdio da preostali dio razmatranog razdoblja, odnosno 2013. – 2014. i razdoblje ispitnog postupka, nije bio dovoljan za donošenje smislenih zaključaka o šteti. Predmetni proizvođač izvoznik nije potkrijepio svoju tvrdnju. Nalaz o šteti utvrđuje se za razdoblje ispitnog postupka na temelju analize kretanja pokazatelja štete tijekom razmatranog razdoblja. Stoga se i ta tvrdnja morala odbiti. |
| --- | --- |

(123)

U pogledu drugog čimbenika Fang Da je tvrdio da preostali dio razmatranog razdoblja, odnosno 2013. – 2014. i razdoblje ispitnog postupka, nije bio dovoljan za donošenje smislenih zaključaka o šteti. Predmetni proizvođač izvoznik nije potkrijepio svoju tvrdnju. Nalaz o šteti utvrđuje se za razdoblje ispitnog postupka na temelju analize kretanja pokazatelja štete tijekom razmatranog razdoblja. Stoga se i ta tvrdnja morala odbiti.

| (124) | Osim prethodno navedenog Fang Da je tvrdio i da se 2013. nije mogla upotrijebiti kao referentna godina za procjenu štete jer su podaci za 2013. bili iznimno visoki. Razlog su tome navodno bili kupci industrije Unije, koji nisu mogli kupiti natrijev ciklamat nakon eksplozije te su se, nakon što je proizvodnja u cijelosti ponovno pokrenuta, uz velike narudžbe vratili industriji Unije kako bi povećali vlastite razine zaliha. |
| --- | --- |

(124)

Osim prethodno navedenog Fang Da je tvrdio i da se 2013. nije mogla upotrijebiti kao referentna godina za procjenu štete jer su podaci za 2013. bili iznimno visoki. Razlog su tome navodno bili kupci industrije Unije, koji nisu mogli kupiti natrijev ciklamat nakon eksplozije te su se, nakon što je proizvodnja u cijelosti ponovno pokrenuta, uz velike narudžbe vratili industriji Unije kako bi povećali vlastite razine zaliha.

| (125) | Prvo, ta se tvrdnja temelji na jednostavnom nepotkrijepljenom navodu jer Fang Da nije dostavio nikakve dokaze da je, kao rezultat eksplozije, industrija Unije izgubila znatan broj svojih kupaca koji su se odlučili vratiti s povećanim narudžbama u 2013. Drugo, taj navod nije potkrijepljen dokazima u spisu. Naprotiv, iz njih je vidljivo da je u razdoblju 2011. – 2012., odnosno u razdoblju kad nije mogla proizvoditi vlastiti natrijev ciklamat, industrija Unije zadržala svoje klijente i nastavila ih opskrbljivati uvezenim natrijevim ciklamatom koji je dodatno prerađen, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 77. U skladu s tim i ta se tvrdnja morala odbiti. |
| --- | --- |

(125)

Prvo, ta se tvrdnja temelji na jednostavnom nepotkrijepljenom navodu jer Fang Da nije dostavio nikakve dokaze da je, kao rezultat eksplozije, industrija Unije izgubila znatan broj svojih kupaca koji su se odlučili vratiti s povećanim narudžbama u 2013. Drugo, taj navod nije potkrijepljen dokazima u spisu. Naprotiv, iz njih je vidljivo da je u razdoblju 2011. – 2012., odnosno u razdoblju kad nije mogla proizvoditi vlastiti natrijev ciklamat, industrija Unije zadržala svoje klijente i nastavila ih opskrbljivati uvezenim natrijevim ciklamatom koji je dodatno prerađen, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 77. U skladu s tim i ta se tvrdnja morala odbiti.

5.   UZROČNOST

UZROČNOST

| (126) | Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. Osnovne uredbe ispitala je li dampinškim uvozom društva Fang Da prouzročena materijalna šteta industriji Unije. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. Osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su mogli istodobno prouzročiti štetu industriji Unije. Komisija je osigurala da se sve moguće štete prouzročene drugim čimbenicima, a ne dampinškim uvozom društva Fang Da, ne pripisuju dampinškom uvozu društva Fang Da. |
| --- | --- |

(126)

Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. Osnovne uredbe ispitala je li dampinškim uvozom društva Fang Da prouzročena materijalna šteta industriji Unije. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. Osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su mogli istodobno prouzročiti štetu industriji Unije. Komisija je osigurala da se sve moguće štete prouzročene drugim čimbenicima, a ne dampinškim uvozom društva Fang Da, ne pripisuju dampinškom uvozu društva Fang Da.

5.1.   Učinci dampinškog uvoza društva Fang Da

Učinci dampinškog uvoza društva Fang Da

| (127) | Ispitnim postupkom pokazala se i jaka veza između uvoznih cijena društva Fang Da, njegova tržišnog udjela i stanja industrije Unije. To je prikazano u tablici u nastavku:

  Tablica 11.


  Uvozne cijene i tržišni udjel












  Indeks (2011. = 100) | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvozne cijene društva Fang Da | 100 | 110 | 105 | 96 | 99 |
| Tržišni udjel društva Fang Da | 100 | 82 | 119 | 161 | 160 |
| Tržišni udjel industrije Unije | 100 | 67 | 157 | 111 | 104 |
| Kineske uvozne cijene (uključujući antidampinške pristojbe), osim društva Fang Da | 100 | 109 | 112 | 108 | 111 |
| Kineski tržišni udjel, osim društva Fang Da | 100 | 110 | 79 | 73 | 77 |
| Izvor: podaci industrije Unije, baza podataka iz članka 14. stavka 6. |

(127)

Ispitnim postupkom pokazala se i jaka veza između uvoznih cijena društva Fang Da, njegova tržišnog udjela i stanja industrije Unije. To je prikazano u tablici u nastavku:

Tablica 11.

Tablica 11.

Uvozne cijene i tržišni udjel

Uvozne cijene i tržišni udjel

Indeks (2011. = 100)

Indeks (2011. = 100)

2011.

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka

Uvozne cijene društva Fang Da

100

110

105

96

99

Tržišni udjel društva Fang Da

100

82

119

161

160

Tržišni udjel industrije Unije

100

67

157

111

104

Kineske uvozne cijene (uključujući antidampinške pristojbe), osim društva Fang Da

100

109

112

108

111

Kineski tržišni udjel, osim društva Fang Da

100

110

79

73

77

Izvor: podaci industrije Unije, baza podataka iz članka 14. stavka 6.

Izvor:

| (128) | U razdoblju od 2011. do 2012. cijene uvoza društva Fang Da u Uniju povećale su se za 10 %, a njegov se tržišni udjel smanjio za 18 %. Međutim, u razdoblju nakon toga, odnosno od 2013. do razdoblja ispitnog postupka, Fang Da uspio je udvostručiti svoj tržišni udjel znatnim sniženjem svojih cijena. |
| --- | --- |

(128)

U razdoblju od 2011. do 2012. cijene uvoza društva Fang Da u Uniju povećale su se za 10 %, a njegov se tržišni udjel smanjio za 18 %. Međutim, u razdoblju nakon toga, odnosno od 2013. do razdoblja ispitnog postupka, Fang Da uspio je udvostručiti svoj tržišni udjel znatnim sniženjem svojih cijena.

| (129) | Od 2012. do 2013. Fang Da najprije je snizio svoje cijene za 5 % i uskladio ih s ostalim kineskim uvoznim cijenama. Osim toga, na potonje je od svibnja 2012. utjecalo znatno povećanje antidampinških pristojbi koje se primjenjuju na jednog velikog kineskog proizvođača izvoznika; taj je razvoj prikazan u prethodnoj tablici u kojoj su vidljive kineske uvozne cijene, uključujući antidampinške pristojbe. Od 2012. do 2013. to je usklađivanje cijena dovelo do znatnog povećanja tržišnog udjela društva Fang Da za 37 indeksnih bodova, i to uglavnom na štetu ostalog kineskog uvoza čiji se tržišni udjel smanjio za 31 indeksni bod. |
| --- | --- |

(129)

Od 2012. do 2013. Fang Da najprije je snizio svoje cijene za 5 % i uskladio ih s ostalim kineskim uvoznim cijenama. Osim toga, na potonje je od svibnja 2012. utjecalo znatno povećanje antidampinških pristojbi koje se primjenjuju na jednog velikog kineskog proizvođača izvoznika; taj je razvoj prikazan u prethodnoj tablici u kojoj su vidljive kineske uvozne cijene, uključujući antidampinške pristojbe. Od 2012. do 2013. to je usklađivanje cijena dovelo do znatnog povećanja tržišnog udjela društva Fang Da za 37 indeksnih bodova, i to uglavnom na štetu ostalog kineskog uvoza čiji se tržišni udjel smanjio za 31 indeksni bod.

| (130) | Od 2013. do 2014. Fang Da nastavio je snižavati svoje cijene za dodatnih 9 indeksnih bodova tako da su one postale niže od cijena ostalog kineskog uvoza, što je dovelo do još jednog znatnog povećanja njegova tržišnog udjela za 42 indeksna boda. Ovog puta to je bilo izravno na štetu industrije Unije čiji se tržišni udjel tijekom istog razdoblja smanjio za 53 indeksna boda. |
| --- | --- |

(130)

Od 2013. do 2014. Fang Da nastavio je snižavati svoje cijene za dodatnih 9 indeksnih bodova tako da su one postale niže od cijena ostalog kineskog uvoza, što je dovelo do još jednog znatnog povećanja njegova tržišnog udjela za 42 indeksna boda. Ovog puta to je bilo izravno na štetu industrije Unije čiji se tržišni udjel tijekom istog razdoblja smanjio za 53 indeksna boda.

| (131) | Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 75., marža sniženja cijena utvrđena za Fang Da bila je znatna. Uzimajući u obzir stalno povećanje obujma dampinškog uvoza društva Fang Da po cijenama kojima su znatno snižene cijene industrije Unije, industrija Unije nije mogla ostvariti koristi od povećanja antidampinških pristojbi za drugog kineskog proizvođača izvoznika 2012. i nije mogla vratiti svoj tržišni udjel. |
| --- | --- |

(131)

Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 75., marža sniženja cijena utvrđena za Fang Da bila je znatna. Uzimajući u obzir stalno povećanje obujma dampinškog uvoza društva Fang Da po cijenama kojima su znatno snižene cijene industrije Unije, industrija Unije nije mogla ostvariti koristi od povećanja antidampinških pristojbi za drugog kineskog proizvođača izvoznika 2012. i nije mogla vratiti svoj tržišni udjel.

| (132) | Na temelju prethodno navedenog, Komisija smatra da se dampinškim uvozom društva Fang Da znatno pridonijelo materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(132)

Na temelju prethodno navedenog, Komisija smatra da se dampinškim uvozom društva Fang Da znatno pridonijelo materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.

5.2.   Učinci drugih čimbenika

Učinci drugih čimbenika

5.2.1.   Uvoz proizvođača izvoznika, osim društva Fang Da

Uvoz proizvođača izvoznika, osim društva Fang Da

| (133) | Obujam uvoza ostalih proizvođača izvoznika, osim društva Fang Da, razvijao se kako slijedi:

  Tablica 12.


  Obujam uvoza (indeks)












  Indeks (2011. = 100) | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NRK (isključujući Fang Da) | 100 | 114 | 73 | 71 | 77 |
| Indonezija | 100 | 225 | 31 | 18 | 9 |
| Izvor: baza podataka iz članka 14. stavka 6. |

(133)

Obujam uvoza ostalih proizvođača izvoznika, osim društva Fang Da, razvijao se kako slijedi:

Tablica 12.

Tablica 12.

Obujam uvoza (indeks)

Obujam uvoza (indeks)

Indeks (2011. = 100)

Indeks (2011. = 100)

2011.

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka

NRK (isključujući Fang Da)

100

114

73

71

77

Indonezija

100

225

31

18

9

Izvor: baza podataka iz članka 14. stavka 6.

Izvor:

| (134) | Obujam uvoza iz Indonezije bio je na niskoj razini 2011. i 2012., na vrlo niskoj 2013. te neznatnoj tijekom 2014. i razdoblja ispitnog postupka. Stoga, iako se znatno mijenjao tijekom razmatranog razdoblja, njegov se utjecaj na industriju Unije može smatrati vrlo ograničenim od 2011. do 2012. te neznatnim od 2013. do razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(134)

Obujam uvoza iz Indonezije bio je na niskoj razini 2011. i 2012., na vrlo niskoj 2013. te neznatnoj tijekom 2014. i razdoblja ispitnog postupka. Stoga, iako se znatno mijenjao tijekom razmatranog razdoblja, njegov se utjecaj na industriju Unije može smatrati vrlo ograničenim od 2011. do 2012. te neznatnim od 2013. do razdoblja ispitnog postupka.

| (135) | Obujam uvoza kineskih proizvođača, osim društva Fang Da, smanjio se za 23 % tijekom razmatranog razdoblja. Najprije se povećao za 14 % od 2011. do 2012., a zatim je izrazito jako pao, uz izrazito nagli pad od 41 indeksnog boda od 2012. do 2013. |
| --- | --- |

(135)

Obujam uvoza kineskih proizvođača, osim društva Fang Da, smanjio se za 23 % tijekom razmatranog razdoblja. Najprije se povećao za 14 % od 2011. do 2012., a zatim je izrazito jako pao, uz izrazito nagli pad od 41 indeksnog boda od 2012. do 2013.

| (136) | Unatoč ukupnom smanjenju, ostali kineski uvoz ostao je na znatnoj razini koja je bila vrlo blizu razini društva Fang Da. Čak i ako su njegove prosječne cijene, uključujući primjenjive antidampinške pristojne, u prosjeku bile nešto više od cijena društva Fang Da, još su uvijek bile na niskoj razini te znatno niže od cijena industrije Unije. Stoga se može zaključiti da se, tijekom razmatranog razdoblja, jeftinim uvozom kineskih proizvođača, osim društva Fang Da, pridonijelo štetnom stanju industrije Unije. |
| --- | --- |

(136)

Unatoč ukupnom smanjenju, ostali kineski uvoz ostao je na znatnoj razini koja je bila vrlo blizu razini društva Fang Da. Čak i ako su njegove prosječne cijene, uključujući primjenjive antidampinške pristojne, u prosjeku bile nešto više od cijena društva Fang Da, još su uvijek bile na niskoj razini te znatno niže od cijena industrije Unije. Stoga se može zaključiti da se, tijekom razmatranog razdoblja, jeftinim uvozom kineskih proizvođača, osim društva Fang Da, pridonijelo štetnom stanju industrije Unije.

| (137) | Kako je objašnjeno u prethodnoj točki 5.1., daljnje pogoršanje industrije Unije od 2013. uglavnom je prouzročeno povećanjem obujma dampinškog i jeftinog uvoza društva Fang Da. U skladu s tim, učinci uvoza drugih proizvođača, osim društva Fang Da, čak i ako su pridonijeli šteti, nisu takvi da bi se njima prekinula uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza društva Fang Da i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(137)

Kako je objašnjeno u prethodnoj točki 5.1., daljnje pogoršanje industrije Unije od 2013. uglavnom je prouzročeno povećanjem obujma dampinškog i jeftinog uvoza društva Fang Da. U skladu s tim, učinci uvoza drugih proizvođača, osim društva Fang Da, čak i ako su pridonijeli šteti, nisu takvi da bi se njima prekinula uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza društva Fang Da i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.

5.2.2.   Tehnički incident (eksplozija) u tvornici industrije Unije

Tehnički incident (eksplozija) u tvornici industrije Unije

| (138) | Kako je već objašnjeno u prethodnim uvodnim izjavama 77. i 83., u srpnju 2011. došlo je do eksplozije u tvornici industrije Unije zbog čega od kolovoza 2011. do svibnja 2012. industrija Unije nije mogla obavljati proces reakcije te proizvoditi i prodavati vlastiti natrijev ciklamat. |
| --- | --- |

(138)

Kako je već objašnjeno u prethodnim uvodnim izjavama 77. i 83., u srpnju 2011. došlo je do eksplozije u tvornici industrije Unije zbog čega od kolovoza 2011. do svibnja 2012. industrija Unije nije mogla obavljati proces reakcije te proizvoditi i prodavati vlastiti natrijev ciklamat.

| (139) | Nemogućnost proizvodnje vlastitog natrijeva ciklamata negativno je utjecala na gospodarske pokazatelje industrije Unije od kolovoza 2011. do svibnja 2012. Na primjer, podaci o proizvodnji, iskorištenosti kapaciteta, prodaji, tržišnom udjelu i produktivnosti bili bi u tom razdoblju bolji da nije došlo do nesreće jer bi industrija Unije mogla opskrbljivati svoje kupce vlastitim natrijevim ciklamatom umjesto uvezenim koji je od kolovoza 2011. do svibnja 2012. pročišćavala i ponovno prodavala. |
| --- | --- |

(139)

Nemogućnost proizvodnje vlastitog natrijeva ciklamata negativno je utjecala na gospodarske pokazatelje industrije Unije od kolovoza 2011. do svibnja 2012. Na primjer, podaci o proizvodnji, iskorištenosti kapaciteta, prodaji, tržišnom udjelu i produktivnosti bili bi u tom razdoblju bolji da nije došlo do nesreće jer bi industrija Unije mogla opskrbljivati svoje kupce vlastitim natrijevim ciklamatom umjesto uvezenim koji je od kolovoza 2011. do svibnja 2012. pročišćavala i ponovno prodavala.

| (140) | Iako je nemogućnost proizvodnje vlastitog natrijeva ciklamata od kolovoza 2011. do svibnja 2012. utjecala na prethodno navedene gospodarske pokazatelje industrije Unije, Komisija je zaključila da se eksplozijom u tvornici nije znatno pridonijelo šteti koju je industrija Unije pretrpjela od 2013. do razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(140)

Iako je nemogućnost proizvodnje vlastitog natrijeva ciklamata od kolovoza 2011. do svibnja 2012. utjecala na prethodno navedene gospodarske pokazatelje industrije Unije, Komisija je zaključila da se eksplozijom u tvornici nije znatno pridonijelo šteti koju je industrija Unije pretrpjela od 2013. do razdoblja ispitnog postupka.

| (141) | Industrija Unije u potpunosti je vratila sposobnost proizvodnje vlastitog natrijeva ciklamata već u svibnju 2012. te od tada eksplozija više nije utjecala na gospodarsku djelatnost industrije Unije. De facto, od 2013. do razdoblja ispitnog postupka upravo se dampinškim uvozom društva Fang Da počeo izvršavati štetan utjecaj na gospodarsko stanje industrije Unije. Važno je napomenuti da je taj negativni utjecaj započeo nekoliko mjeseci nakon što je industrija Unije zamijenila uništene proizvodne linije te kad je u potpunosti vraćena proizvodnja vlastitog natrijeva ciklamata i računana na temelju 12-mjesečnog ciklusa u razdoblju 2013. – 2014. i razdoblju ispitnog postupka |
| --- | --- |

(141)

Industrija Unije u potpunosti je vratila sposobnost proizvodnje vlastitog natrijeva ciklamata već u svibnju 2012. te od tada eksplozija više nije utjecala na gospodarsku djelatnost industrije Unije. De facto, od 2013. do razdoblja ispitnog postupka upravo se dampinškim uvozom društva Fang Da počeo izvršavati štetan utjecaj na gospodarsko stanje industrije Unije. Važno je napomenuti da je taj negativni utjecaj započeo nekoliko mjeseci nakon što je industrija Unije zamijenila uništene proizvodne linije te kad je u potpunosti vraćena proizvodnja vlastitog natrijeva ciklamata i računana na temelju 12-mjesečnog ciklusa u razdoblju 2013. – 2014. i razdoblju ispitnog postupka

De facto

| (142) | Uzimajući u obzir prethodno navedeno, Komisija smatra da zbog tehničkog incidenta, koji je utjecao na poslovanje industrije Unije od kolovoza 2011. do svibnja 2012., nije prekinuta uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza društva Fang Da i štetnog stanja industrije Unije prouzročenog tim uvozom od 2013. do razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(142)

Uzimajući u obzir prethodno navedeno, Komisija smatra da zbog tehničkog incidenta, koji je utjecao na poslovanje industrije Unije od kolovoza 2011. do svibnja 2012., nije prekinuta uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza društva Fang Da i štetnog stanja industrije Unije prouzročenog tim uvozom od 2013. do razdoblja ispitnog postupka.

5.2.3.   Izvozni rezultati industrije Unije

Izvozni rezultati industrije Unije

| (143) | Obujam izvoza proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijao se kako slijedi:

  Tablica 13.


  Izvozni rezultati industrije Unije












  Indeks (2011. = 100) | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam izvoza | 100 | 118 | 198 | 212 | 180 |
| Prosječna cijena | 100 | 102 | 106 | 106 | 108 |
| Izvor: podaci industrije Unije |

(143)

Obujam izvoza proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijao se kako slijedi:

Tablica 13.

Tablica 13.

Izvozni rezultati industrije Unije

Izvozni rezultati industrije Unije

Indeks (2011. = 100)

Indeks (2011. = 100)

2011.

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam izvoza

100

118

198

212

180

Prosječna cijena

100

102

106

106

108

Izvor: podaci industrije Unije

Izvor:

| (144) | Izvozna prodaja predstavljala je znatan udjel ukupnog obujma prodaje industrije Unije u razmatranom razdoblju, u rasponu od oko 30 % do oko 50 %. Mali obujam prodaje u razdoblju 2011. – 2012. mora se tumačiti u kontekstu nemogućnosti industrije Unije da od kolovoza 2011. do svibnja 2012. proizvodi i prodaje vlastiti natrijev ciklamat. U razdoblju nakon toga, nakon što je ponovno pokrenuta proizvodnja vlastitog natrijeva ciklamata, izvozna prodaja najprije se povećala za 14 indeksnih bodova od 2013. do 2014. te je nakon toga pala za 32 indeksna boda u razdoblju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(144)

Izvozna prodaja predstavljala je znatan udjel ukupnog obujma prodaje industrije Unije u razmatranom razdoblju, u rasponu od oko 30 % do oko 50 %. Mali obujam prodaje u razdoblju 2011. – 2012. mora se tumačiti u kontekstu nemogućnosti industrije Unije da od kolovoza 2011. do svibnja 2012. proizvodi i prodaje vlastiti natrijev ciklamat. U razdoblju nakon toga, nakon što je ponovno pokrenuta proizvodnja vlastitog natrijeva ciklamata, izvozna prodaja najprije se povećala za 14 indeksnih bodova od 2013. do 2014. te je nakon toga pala za 32 indeksna boda u razdoblju ispitnog postupka.

| (145) | Prosječne cijene izvozne prodaje povećavale su se tijekom razmatranog razdoblja te su u razdoblju ispitnog postupku bile 8 % više nego 2011. Čak i ako su sustavno i dalje bile niže od prosječnih jediničnih troškova proizvodnje industrije Unije, izvozne cijene bile su više od prosječnih prodajnih cijena industrije Unije na tržištu Unije te je zbog njih zabilježena puno manja razina gubitaka u usporedbi s prodajom na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(145)

Prosječne cijene izvozne prodaje povećavale su se tijekom razmatranog razdoblja te su u razdoblju ispitnog postupku bile 8 % više nego 2011. Čak i ako su sustavno i dalje bile niže od prosječnih jediničnih troškova proizvodnje industrije Unije, izvozne cijene bile su više od prosječnih prodajnih cijena industrije Unije na tržištu Unije te je zbog njih zabilježena puno manja razina gubitaka u usporedbi s prodajom na tržištu Unije.

| (146) | Unatoč činjenici da je izvozna prodaja bilježila gubitke, Komisija je ipak zaključila da se izvoznom aktivnosti nije znatno pridonijelo šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Razlog je tome sljedeći. Prvo, obujam izvozne prodaje znatno se manje smanjio, u apsolutnom i relativnom smislu, od prodaje na tržištu Unije od 2013. do razdoblja ispitnog postupka. Na potonju prodaju posebno je jako u tom razdoblju utjecao veliki obujam jeftinog i dampinškog uvoza društva Fang Da. Drugo, zbog svojih visokih cijena i stoga nižih marža štete industrija Unije mogla je izvoznom prodajom smanjiti svoje ukupne gubitke koji su proizlazili iz prodaje istovjetnog proizvoda. |
| --- | --- |

(146)

Unatoč činjenici da je izvozna prodaja bilježila gubitke, Komisija je ipak zaključila da se izvoznom aktivnosti nije znatno pridonijelo šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Razlog je tome sljedeći. Prvo, obujam izvozne prodaje znatno se manje smanjio, u apsolutnom i relativnom smislu, od prodaje na tržištu Unije od 2013. do razdoblja ispitnog postupka. Na potonju prodaju posebno je jako u tom razdoblju utjecao veliki obujam jeftinog i dampinškog uvoza društva Fang Da. Drugo, zbog svojih visokih cijena i stoga nižih marža štete industrija Unije mogla je izvoznom prodajom smanjiti svoje ukupne gubitke koji su proizlazili iz prodaje istovjetnog proizvoda.

| (147) | Posljedično, Komisija smatra da izvoznom prodajom industrije Unije nije prekinuta uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza društva Fang Da i štetnog stanja industrije Unije prouzročenog tim uvozom. |
| --- | --- |

(147)

Posljedično, Komisija smatra da izvoznom prodajom industrije Unije nije prekinuta uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza društva Fang Da i štetnog stanja industrije Unije prouzročenog tim uvozom.

5.2.4.   Potrošnja

Potrošnja

| (148) | Šteta ne može biti rezultat promjene strukture potrošnje jer se od 2011. do razdoblja ispitnog postupka potražnja blago povećala. Tijekom razdoblja od 2013. do razdoblja ispitnog postupka, kad je štetni utjecaj dampinškog uvoza društva Fang Da bio posebno izražen, potrošnja se čak povećala za 8 %, čime se potvrđuje prethodni zaključak. |
| --- | --- |

(148)

Šteta ne može biti rezultat promjene strukture potrošnje jer se od 2011. do razdoblja ispitnog postupka potražnja blago povećala. Tijekom razdoblja od 2013. do razdoblja ispitnog postupka, kad je štetni utjecaj dampinškog uvoza društva Fang Da bio posebno izražen, potrošnja se čak povećala za 8 %, čime se potvrđuje prethodni zaključak.

5.3.   Zaključak o uzročnosti

Zaključak o uzročnosti

| (149) | Ispitnim postupkom pokazalo se da je industrija Unije očito pretrpjela materijalnu štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka. Industrija Unije bilježila je gubitak tijekom cijelog predmetnog razdoblja. Nadalje, od 2013., kad je industrija Unije mogla normalno proizvoditi nakon incidenta koji je utjecao na njezine proizvodne linije, pokazatelji štete koji se odnose na obujam, kao što su proizvodnja, prodaja i tržišni udjel, zabilježili su jasne znakove pogoršanja. |
| --- | --- |

(149)

Ispitnim postupkom pokazalo se da je industrija Unije očito pretrpjela materijalnu štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka. Industrija Unije bilježila je gubitak tijekom cijelog predmetnog razdoblja. Nadalje, od 2013., kad je industrija Unije mogla normalno proizvoditi nakon incidenta koji je utjecao na njezine proizvodne linije, pokazatelji štete koji se odnose na obujam, kao što su proizvodnja, prodaja i tržišni udjel, zabilježili su jasne znakove pogoršanja.

| (150) | To se dogodilo istovremeno s povećanjem dampinškog uvoza društva Fang Da po niskim cijenama, kojim se najprije uspjelo istisnuti ostali kineski uvoz, a zatim je preuzet tržišni udjel industrije Unije. Stoga postoji jasna uzročno-posljedična veza između štete koju je pretrpjela industrija Unije i dampinškog uvoza društva Fang Da. |
| --- | --- |

(150)

To se dogodilo istovremeno s povećanjem dampinškog uvoza društva Fang Da po niskim cijenama, kojim se najprije uspjelo istisnuti ostali kineski uvoz, a zatim je preuzet tržišni udjel industrije Unije. Stoga postoji jasna uzročno-posljedična veza između štete koju je pretrpjela industrija Unije i dampinškog uvoza društva Fang Da.

| (151) | Komisija je razlikovala i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza. Nekim drugim čimbenicima, kao što su izvozni rezultati industrije Unije i tehnički incident u tvornici, pridonijelo se toj šteti. Međutim, ti su se učinci, čak i zajedno, smatrali neznatnima u usporedbi s utjecajem dampinškog uvoza. Međutim, uzimajući u obzir razinu obujma i cijena uvoza drugih kineskih proizvođača izvoznika, utvrđeno je da se njime znatno pridonijelo toj šteti. |
| --- | --- |

(151)

Komisija je razlikovala i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza. Nekim drugim čimbenicima, kao što su izvozni rezultati industrije Unije i tehnički incident u tvornici, pridonijelo se toj šteti. Međutim, ti su se učinci, čak i zajedno, smatrali neznatnima u usporedbi s utjecajem dampinškog uvoza. Međutim, uzimajući u obzir razinu obujma i cijena uvoza drugih kineskih proizvođača izvoznika, utvrđeno je da se njime znatno pridonijelo toj šteti.

| (152) | Neovisno o tome, Komisija je na temelju prethodno navedenog zaključila da je materijalna šteta industriji Unije prouzročena dampinškim uvozom društva Fang Da te da ostalim čimbenicima nije prekinuta uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza društva Fang Da i štete koju je pretrpjela industrija Unije. Šteta se uglavnom sastojala od gubitka proizvodnje, obujma prodaje i tržišnog udjela, osobito od 2013., te financijskih gubitaka i loših rezultata svih ostalih financijskih pokazatelja, kao što su novčani tok i povrat ulaganja. |
| --- | --- |

(152)

Neovisno o tome, Komisija je na temelju prethodno navedenog zaključila da je materijalna šteta industriji Unije prouzročena dampinškim uvozom društva Fang Da te da ostalim čimbenicima nije prekinuta uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza društva Fang Da i štete koju je pretrpjela industrija Unije. Šteta se uglavnom sastojala od gubitka proizvodnje, obujma prodaje i tržišnog udjela, osobito od 2013., te financijskih gubitaka i loših rezultata svih ostalih financijskih pokazatelja, kao što su novčani tok i povrat ulaganja.

| (153) | Prema primjedbama društva Fang Da primljenima nakon objave Komisijina analiza uzročnosti bila je manjkava i nepotpuna te je sadržavala čiste pretpostavke koje se nisu temeljile na činjenicama. U tom je kontekstu Fang Da posebno tvrdio da su jeftini uvoz kineskih proizvođača, osim društva Fang Da, i šteta koju si je industrija Unije sama nanijela zbog eksplozije u tvornici, bili više nego dovoljni da se zbog njih prekine uzročno-posljedična veza između uvoza društva Fang Da i štete nanesene industriji Unije koja je prouzročena tim uvozom. |
| --- | --- |

(153)

Prema primjedbama društva Fang Da primljenima nakon objave Komisijina analiza uzročnosti bila je manjkava i nepotpuna te je sadržavala čiste pretpostavke koje se nisu temeljile na činjenicama. U tom je kontekstu Fang Da posebno tvrdio da su jeftini uvoz kineskih proizvođača, osim društva Fang Da, i šteta koju si je industrija Unije sama nanijela zbog eksplozije u tvornici, bili više nego dovoljni da se zbog njih prekine uzročno-posljedična veza između uvoza društva Fang Da i štete nanesene industriji Unije koja je prouzročena tim uvozom.

| (154) | Međutim, taj navod nije bio potkrijepljen nikakvim dokazima kojima bi se pokazalo da Komisija nije dostatno razlikovala i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza. Komisija je doista primjereno analizirala učinke uvoza proizvođača izvoznika, osim društava Fang Da, kako je objašnjeno u odjeljku 5.2.1. Osim toga, upotreba podataka iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. umjesto novih podataka o kineskom izvozu koji su dostavljeni nakon objave već je razmotrena u uvodnim izjavama 63. i 70. Podacima iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. nije potkrijepljena izjava društva Fang Da da je povećanje izvoza društva Fang Da u Uniju više nego neutralizirano padom prodaje drugih kineskih izvoznika. U skladu s tim prethodno navedene tvrdnje u pogledu utjecaja uvoza proizvođača izvoznika, osim društva Fang Da, moraju se odbiti. |
| --- | --- |

(154)

Međutim, taj navod nije bio potkrijepljen nikakvim dokazima kojima bi se pokazalo da Komisija nije dostatno razlikovala i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza. Komisija je doista primjereno analizirala učinke uvoza proizvođača izvoznika, osim društava Fang Da, kako je objašnjeno u odjeljku 5.2.1. Osim toga, upotreba podataka iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. umjesto novih podataka o kineskom izvozu koji su dostavljeni nakon objave već je razmotrena u uvodnim izjavama 63. i 70. Podacima iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. nije potkrijepljena izjava društva Fang Da da je povećanje izvoza društva Fang Da u Uniju više nego neutralizirano padom prodaje drugih kineskih izvoznika. U skladu s tim prethodno navedene tvrdnje u pogledu utjecaja uvoza proizvođača izvoznika, osim društva Fang Da, moraju se odbiti.

| (155) | Komisija je primjereno analizirala i učinke eksplozije u tvornici industrije Unije u prethodnom odjeljku 5.2.2. i zaključila da, iako je to utjecalo na industriju Unije 2011. i 2012., time nije prekinuta uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza društva Fang Da i štete koju je pretrpjela industrija Unije. U skladu s tim ta se tvrdnja morala odbiti. |
| --- | --- |

(155)

Komisija je primjereno analizirala i učinke eksplozije u tvornici industrije Unije u prethodnom odjeljku 5.2.2. i zaključila da, iako je to utjecalo na industriju Unije 2011. i 2012., time nije prekinuta uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza društva Fang Da i štete koju je pretrpjela industrija Unije. U skladu s tim ta se tvrdnja morala odbiti.

| (156) | Fang Da je tvrdio i da je utjecaj drugih super sladila, kao što su acesulfam kalij i aspartam, sam bio čimbenik koji je bio stvaran razlog negativnog razvoja tržišta natrijeva ciklamata u Uniji i da se time znatno pridonijelo šteti koju je pretrpjela industrija Unije te da je to čimbenik koji je Komisija trebala analizirati. Te tvrdnje nisu potkrijepljene drugim dokazima, osim upućivanjima na Komisijine nalaze u postupcima u pogledu uvoza acesulfam kalija i aspartama (16). |
| --- | --- |

(156)

Fang Da je tvrdio i da je utjecaj drugih super sladila, kao što su acesulfam kalij i aspartam, sam bio čimbenik koji je bio stvaran razlog negativnog razvoja tržišta natrijeva ciklamata u Uniji i da se time znatno pridonijelo šteti koju je pretrpjela industrija Unije te da je to čimbenik koji je Komisija trebala analizirati. Te tvrdnje nisu potkrijepljene drugim dokazima, osim upućivanjima na Komisijine nalaze u postupcima u pogledu uvoza acesulfam kalija i aspartama (16).

16

| (157) | Trebalo bi podsjetiti da jedini proizvođač natrijeva ciklamata iz Unije ne proizvodi ni acesulfam kalij ni aspartam tako da taj proizvođač iz Unije nije bio dio industrije Unije kako je definirana u ta dva antidampinška postupka u pogledu drugih sladila. U skladu s tim nalazi o utjecaju dampinškog uvoza acesulfam kalija i aspartama na stanje proizvođača acesulfam kalija i aspartama u Uniji nemaju nikakav utjecaj na stanje industrije Unije u ovom postupku. U svakom slučaju, nepotkrijepljena tvrdnja da se acesulfam kaliju daje prednost kao konkurentnom proizvodu u odnosu na natrijev ciklamat i da se njime znatno pridonosi šteti industrije Unije trebala bi se u uobičajenim uvjetima očitovati u smanjenju potrošnje natrijeva ciklamata u Uniji. Kako je opisano u uvodnim izjavama 64. do 65., tijekom razmatranog razdoblja potrošnja natrijeva ciklamata u Uniji dosegnula je manje-više jednaku razinu kao 2011., što ne bi bio slučaj da je, kako se tvrdi, acesulfam kalijem zamijenjen natrijev ciklamat kao konkurentni proizvod kojem se daje prednost. U skladu s tim i s obzirom na to da nije bilo potkrijepljenih dokaza koji su suprotni nalazima Komisije, kako je opisano u uvodnoj izjavi 148., tvrdnja društva Fang Da mora se odbiti. |
| --- | --- |

(157)

Trebalo bi podsjetiti da jedini proizvođač natrijeva ciklamata iz Unije ne proizvodi ni acesulfam kalij ni aspartam tako da taj proizvođač iz Unije nije bio dio industrije Unije kako je definirana u ta dva antidampinška postupka u pogledu drugih sladila. U skladu s tim nalazi o utjecaju dampinškog uvoza acesulfam kalija i aspartama na stanje proizvođača acesulfam kalija i aspartama u Uniji nemaju nikakav utjecaj na stanje industrije Unije u ovom postupku. U svakom slučaju, nepotkrijepljena tvrdnja da se acesulfam kaliju daje prednost kao konkurentnom proizvodu u odnosu na natrijev ciklamat i da se njime znatno pridonosi šteti industrije Unije trebala bi se u uobičajenim uvjetima očitovati u smanjenju potrošnje natrijeva ciklamata u Uniji. Kako je opisano u uvodnim izjavama 64. do 65., tijekom razmatranog razdoblja potrošnja natrijeva ciklamata u Uniji dosegnula je manje-više jednaku razinu kao 2011., što ne bi bio slučaj da je, kako se tvrdi, acesulfam kalijem zamijenjen natrijev ciklamat kao konkurentni proizvod kojem se daje prednost. U skladu s tim i s obzirom na to da nije bilo potkrijepljenih dokaza koji su suprotni nalazima Komisije, kako je opisano u uvodnoj izjavi 148., tvrdnja društva Fang Da mora se odbiti.

6.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (158) | U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije, iako je utvrđen štetni damping. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika. |
| --- | --- |

(158)

U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije, iako je utvrđen štetni damping. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika.

6.1.   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (159) | Ispitnim je postupkom utvrđeno da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu prouzročenu dampinškim uvozom društva Fang Da. Industrija Unije doista nije mogla u potpunosti ostvariti koristi od uvođenja antidampinških pristojbi za Indoneziju i ostale kineske izvoznike, uključujući povećanje antidampinških pristojbi u 2012. Agresivna strategija određivanja cijena i proizišli tržišni udjel koji je ostvario Fang Da doveli su od 2013. do znatnog smanjenja obujma prodaje i tržišnog udjela industrije Unije unatoč postojanju antidampinških mjera na uvoz iz NRK-a i Indonezije. |
| --- | --- |

(159)

Ispitnim je postupkom utvrđeno da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu prouzročenu dampinškim uvozom društva Fang Da. Industrija Unije doista nije mogla u potpunosti ostvariti koristi od uvođenja antidampinških pristojbi za Indoneziju i ostale kineske izvoznike, uključujući povećanje antidampinških pristojbi u 2012. Agresivna strategija određivanja cijena i proizišli tržišni udjel koji je ostvario Fang Da doveli su od 2013. do znatnog smanjenja obujma prodaje i tržišnog udjela industrije Unije unatoč postojanju antidampinških mjera na uvoz iz NRK-a i Indonezije.

| (160) | Očekuje se da će se uvođenjem mjera protiv dampinškog uvoza društva Fang Da industriji Unije omogućiti da se natječe s uvozom po poštenim tržišnim uvjetima. Time bi se industriju oslobodilo velikog pritiska na cijene koji trenutačno postoji zbog znatnog obujma uvoza društva Fang Da na tržištu Unije. Samo bi u tim okolnostima industrija Unije mogla povećati svoju cijenu, proizvodnju i obujam prodaje. |
| --- | --- |

(160)

Očekuje se da će se uvođenjem mjera protiv dampinškog uvoza društva Fang Da industriji Unije omogućiti da se natječe s uvozom po poštenim tržišnim uvjetima. Time bi se industriju oslobodilo velikog pritiska na cijene koji trenutačno postoji zbog znatnog obujma uvoza društva Fang Da na tržištu Unije. Samo bi u tim okolnostima industrija Unije mogla povećati svoju cijenu, proizvodnju i obujam prodaje.

| (161) | Ako mjere izostanu, očekuje se da će cjenovni pritisak dampinškog uvoza društva Fang Da u znatnom obujmu i dalje voditi do daljnjeg pogoršanja već vrlo nestabilnog stanja industrije Unije. Time bi se konačno prisililo industriju Unije da prekine cjelokupnu proizvodnju natrijeva ciklamata, što bi dovelo do gubitka radnih mjesta i drugih izvora opskrbe u Uniji. |
| --- | --- |

(161)

Ako mjere izostanu, očekuje se da će cjenovni pritisak dampinškog uvoza društva Fang Da u znatnom obujmu i dalje voditi do daljnjeg pogoršanja već vrlo nestabilnog stanja industrije Unije. Time bi se konačno prisililo industriju Unije da prekine cjelokupnu proizvodnju natrijeva ciklamata, što bi dovelo do gubitka radnih mjesta i drugih izvora opskrbe u Uniji.

| (162) | Komisija je stoga zaključila da bi uvođenje antidampinških pristojbi na uvoz društva Fang Da bilo u interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(162)

Komisija je stoga zaključila da bi uvođenje antidampinških pristojbi na uvoz društva Fang Da bilo u interesu industrije Unije.

6.2.   Interes nepovezanih uvoznika

Interes nepovezanih uvoznika

| (163) | Komisija je odgovor na upitnik primila od dvaju nepovezanih uvoznika koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka predstavljali samo mali udjel ukupnog uvoza društva Fang Da. Jedan je od tih uvoznika i korisnik koji dio uvezenog natrijeva ciklamata upotrebljava za proizvodnju vlastitih mješavina sladila koje dalje prodaje društvima za proizvodnju hrane i pića. |
| --- | --- |

(163)

Komisija je odgovor na upitnik primila od dvaju nepovezanih uvoznika koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka predstavljali samo mali udjel ukupnog uvoza društva Fang Da. Jedan je od tih uvoznika i korisnik koji dio uvezenog natrijeva ciklamata upotrebljava za proizvodnju vlastitih mješavina sladila koje dalje prodaje društvima za proizvodnju hrane i pića.

| (164) | U pogledu preprodaje natrijeva ciklamata uvezenog od društva Fang Da Komisija je utvrdila da su profitne marže tih dvaju nepovezanih uvoznika niske. Stoga se očekuje da bi zbog uvođenja mjera ta djelatnost postala neprofitabilna i da bi ti uvoznici vjerojatno promijenili dobavljače ili čak prestali obavljati svoje povezane djelatnosti. Međutim, Komisija je utvrdila i da za oba društva natrijev ciklamat predstavlja vrlo mali udjel u njihovu prometu. Utjecaj uvođenja mjera na cjelokupnu djelatnost tih društava stoga ne bi bio važan. Osim toga, djelatnost miješanja u jednom od društava koja surađuju bilježila je znatnu profitnu maržu kojom bi se mogli ublažiti učinci antidampinških pristojbi. |
| --- | --- |

(164)

U pogledu preprodaje natrijeva ciklamata uvezenog od društva Fang Da Komisija je utvrdila da su profitne marže tih dvaju nepovezanih uvoznika niske. Stoga se očekuje da bi zbog uvođenja mjera ta djelatnost postala neprofitabilna i da bi ti uvoznici vjerojatno promijenili dobavljače ili čak prestali obavljati svoje povezane djelatnosti. Međutim, Komisija je utvrdila i da za oba društva natrijev ciklamat predstavlja vrlo mali udjel u njihovu prometu. Utjecaj uvođenja mjera na cjelokupnu djelatnost tih društava stoga ne bi bio važan. Osim toga, djelatnost miješanja u jednom od društava koja surađuju bilježila je znatnu profitnu maržu kojom bi se mogli ublažiti učinci antidampinških pristojbi.

6.3.   Interes korisnika

Interes korisnika

| (165) | Osim prethodnog uvoznika koji je i korisnik natrijeva ciklamata, Komisija nije primila nikakve odgovore korisnika na upitnik. |
| --- | --- |

(165)

Osim prethodnog uvoznika koji je i korisnik natrijeva ciklamata, Komisija nije primila nikakve odgovore korisnika na upitnik.

| (166) | Glavni su krajnji korisnici predmetnog proizvoda / istovjetnog proizvoda u Uniji industrije hrane, pića i farmaceutskih proizvoda. U prethodnim ispitnim postupcima u pogledu uvoza natrijeva ciklamata od proizvođača, osim društva Fang Da, utvrđeno je da natrijev ciklamat čini vrlo mali udjel u njihovim troškovima proizvodnje. Stoga se smatralo da učinak uvođenja antidampinških pristojbi nije znatan. Ne postoje naznake da bi znatan udjel natrijeva ciklamata uvezen od društva Fang Da imao neku drugu krajnju svrhu od natrijeva ciklamata uvezenog od drugih proizvođača izvoznika. Budući da u ovom ispitnom postupku nisu dobivene izjave industrija hrane, pića i farmaceutskih proizvoda, razumno je zaključiti da utjecaj mjera na uvoz društva Fang Da na njih ne bi bio znatan. |
| --- | --- |

(166)

Glavni su krajnji korisnici predmetnog proizvoda / istovjetnog proizvoda u Uniji industrije hrane, pića i farmaceutskih proizvoda. U prethodnim ispitnim postupcima u pogledu uvoza natrijeva ciklamata od proizvođača, osim društva Fang Da, utvrđeno je da natrijev ciklamat čini vrlo mali udjel u njihovim troškovima proizvodnje. Stoga se smatralo da učinak uvođenja antidampinških pristojbi nije znatan. Ne postoje naznake da bi znatan udjel natrijeva ciklamata uvezen od društva Fang Da imao neku drugu krajnju svrhu od natrijeva ciklamata uvezenog od drugih proizvođača izvoznika. Budući da u ovom ispitnom postupku nisu dobivene izjave industrija hrane, pića i farmaceutskih proizvoda, razumno je zaključiti da utjecaj mjera na uvoz društva Fang Da na njih ne bi bio znatan.

| (167) | S obzirom na prethodno opažanje da bi, ako mjere izostanu, industrija Unije možda bila prisiljena prekinuti proizvodnju natrijeva ciklamata te uzimajući u obzir da u svijetu postoji samo nekoliko proizvođača natrijeva ciklamata, mjere će čak vjerojatnije koristiti korisnicima jer se njima čuva proizvodnja natrijeva ciklamata u Uniji i mogućnost nabave natrijeva ciklamata koji proizvode različiti konkurentni proizvođači natrijeva ciklamata. |
| --- | --- |

(167)

S obzirom na prethodno opažanje da bi, ako mjere izostanu, industrija Unije možda bila prisiljena prekinuti proizvodnju natrijeva ciklamata te uzimajući u obzir da u svijetu postoji samo nekoliko proizvođača natrijeva ciklamata, mjere će čak vjerojatnije koristiti korisnicima jer se njima čuva proizvodnja natrijeva ciklamata u Uniji i mogućnost nabave natrijeva ciklamata koji proizvode različiti konkurentni proizvođači natrijeva ciklamata.

| (168) | Nakon objave Fang Da je tvrdio da bi se uvođenjem predloženih konačnih antidampinških mjera jedinog proizvođača iz Unije stavilo u dominantni položaj na tržištu koji bi on mogao u potpunosti iskoristiti. |
| --- | --- |

(168)

Nakon objave Fang Da je tvrdio da bi se uvođenjem predloženih konačnih antidampinških mjera jedinog proizvođača iz Unije stavilo u dominantni položaj na tržištu koji bi on mogao u potpunosti iskoristiti.

| (169) | U tom bi kontekstu trebalo naglasiti da u okviru ispitivanja interesa Unije nikakve primjedbe u pogledu pitanja tržišnog natjecanja nisu primljene od relevantnih zainteresiranih strana u skladu s člankom 21. Osnovne uredbe. Točnije, nijedan korisnik iz Unije nije poslao nikakve primjedbe u tom pogledu. |
| --- | --- |

(169)

U tom bi kontekstu trebalo naglasiti da u okviru ispitivanja interesa Unije nikakve primjedbe u pogledu pitanja tržišnog natjecanja nisu primljene od relevantnih zainteresiranih strana u skladu s člankom 21. Osnovne uredbe. Točnije, nijedan korisnik iz Unije nije poslao nikakve primjedbe u tom pogledu.

| (170) | Nadalje, unatoč postojećim antidampinškim mjerama na uvoz kineskih proizvođača izvoznika, osim društva Fang Da, obujam tog uvoza i dalje je znatan te je njegov tržišni udjel ostao znatno veći od tržišnog udjela industrije Unije. U skladu s tim nije vjerojatno da bi industrija Unije mogla ostvariti ili iskoristiti dominantni položaj na tržištu Unije. Stoga su prethodno navedene tvrdnje društva Fang Da odbijene. |
| --- | --- |

(170)

Nadalje, unatoč postojećim antidampinškim mjerama na uvoz kineskih proizvođača izvoznika, osim društva Fang Da, obujam tog uvoza i dalje je znatan te je njegov tržišni udjel ostao znatno veći od tržišnog udjela industrije Unije. U skladu s tim nije vjerojatno da bi industrija Unije mogla ostvariti ili iskoristiti dominantni položaj na tržištu Unije. Stoga su prethodno navedene tvrdnje društva Fang Da odbijene.

6.4.   Zaključak o interesu Unije

Zaključak o interesu Unije

| (171) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da uvođenje mjera na uvoz predmetnog proizvoda od društva Fang Da nije u interesu Unije. |
| --- | --- |

(171)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da uvođenje mjera na uvoz predmetnog proizvoda od društva Fang Da nije u interesu Unije.

7.   KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE

KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE

| (172) | Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije trebalo bi uvesti konačne mjere kako bi se spriječilo da se dampinškim uvozom i dalje nanosi šteta industriji Unije. |
| --- | --- |

(172)

Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije trebalo bi uvesti konačne mjere kako bi se spriječilo da se dampinškim uvozom i dalje nanosi šteta industriji Unije.

7.1.   Razina uklanjanja štete (marža štete)

Razina uklanjanja štete (marža štete)

| (173) | Kako bi utvrdila razinu mjera, Komisija je najprije utvrdila iznos pristojbe koji je potreban kako bi se otklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(173)

Kako bi utvrdila razinu mjera, Komisija je najprije utvrdila iznos pristojbe koji je potreban kako bi se otklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije.

| (174) | Šteta bi bila otklonjena ako bi industrija Unije mogla pokriti svoje troškove proizvodnje i ostvariti dobit prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije kakvu bi u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja razumno mogla ostvariti industrija te vrste u tom sektoru, tj. u izostanku dampinškog uvoza. |
| --- | --- |

(174)

Šteta bi bila otklonjena ako bi industrija Unije mogla pokriti svoje troškove proizvodnje i ostvariti dobit prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije kakvu bi u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja razumno mogla ostvariti industrija te vrste u tom sektoru, tj. u izostanku dampinškog uvoza.

| (175) | Tijekom razmatranog razdoblja ni u jednoj godini nisu prevladavali takvi uvjeti. Budući da je industrija Unije gotovo deset godina bilježila gubitke koji se mjere u dvoznamenkastim vrijednostima, to vrijedi i za razdoblje prije razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(175)

Tijekom razmatranog razdoblja ni u jednoj godini nisu prevladavali takvi uvjeti. Budući da je industrija Unije gotovo deset godina bilježila gubitke koji se mjere u dvoznamenkastim vrijednostima, to vrijedi i za razdoblje prije razmatranog razdoblja.

| (176) | Proizvođač iz Unije predložio je ciljnu dobit od 10 %. Ta se brojka nije mogla prihvatiti kao ciljna dobit zbog nalaza navedenih u prethodnoj uvodnoj izjavi 175. i zbog toga što proizvođač iz Unije nije mogao dokazati da se ta brojka mogla ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja za natrijev ciklamat, što je potrošni proizvod za koji je tržište sazrelo. |
| --- | --- |

(176)

Proizvođač iz Unije predložio je ciljnu dobit od 10 %. Ta se brojka nije mogla prihvatiti kao ciljna dobit zbog nalaza navedenih u prethodnoj uvodnoj izjavi 175. i zbog toga što proizvođač iz Unije nije mogao dokazati da se ta brojka mogla ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja za natrijev ciklamat, što je potrošni proizvod za koji je tržište sazrelo.

| (177) | Stoga se Komisija okrenula ciljnim dobitima koje su upotrijebljene u drugim ispitnim postupcima u pogledu industrije te vrste u sektoru. U nedavnom antidampinškom ispitnom postupku u pogledu drugog sladila, aspartama, Komisija je u privremenoj fazi (17) utvrdila da ciljna dobit od 5 % do 10 % (iskazana u rasponu zbog razloga povjerljivosti) odgovara onome što se može ostvariti u uobičajenim tržišnim uvjetima i uz učinkovitu konkurentnost industrije Unije. Stoga Komisija utvrđuje da je ta ciljna dobit razumna i da se može upotrijebiti i u ovom ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(177)

Stoga se Komisija okrenula ciljnim dobitima koje su upotrijebljene u drugim ispitnim postupcima u pogledu industrije te vrste u sektoru. U nedavnom antidampinškom ispitnom postupku u pogledu drugog sladila, aspartama, Komisija je u privremenoj fazi (17) utvrdila da ciljna dobit od 5 % do 10 % (iskazana u rasponu zbog razloga povjerljivosti) odgovara onome što se može ostvariti u uobičajenim tržišnim uvjetima i uz učinkovitu konkurentnost industrije Unije. Stoga Komisija utvrđuje da je ta ciljna dobit razumna i da se može upotrijebiti i u ovom ispitnom postupku.

17

| (178) | Na temelju navedenog Komisija je izračunala neštetnu cijenu istovjetnog proizvoda za industriju Unije zbrojivši ciljnu profitnu maržu i trošak proizvodnje proizvođača iz Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(178)

Na temelju navedenog Komisija je izračunala neštetnu cijenu istovjetnog proizvoda za industriju Unije zbrojivši ciljnu profitnu maržu i trošak proizvodnje proizvođača iz Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (179) | Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene predmetnih proizvođača izvoznika, primjereno prilagođene za troškove uvoza i carine, kako je utvrđeno za izračune sniženja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji je tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavao proizvođač iz Unije. Razlike proizašle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF. U skladu s tim utvrđeno je da marža štete za proizvođače izvoznike iznosi 61,6 %. |
| --- | --- |

(179)

Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene predmetnih proizvođača izvoznika, primjereno prilagođene za troškove uvoza i carine, kako je utvrđeno za izračune sniženja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji je tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavao proizvođač iz Unije. Razlike proizašle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF. U skladu s tim utvrđeno je da marža štete za proizvođače izvoznike iznosi 61,6 %.

| (180) | Nakon objave predmetni proizvođač izvoznik prigovarao je zbog neobjavljivanja ciljne dobiti upotrijebljene u izračunu razine uklanjanja štete. Međutim, Komisija je jasno u svojoj objavi objasnila da se ciljna dobit, kako je opisano u uvodnoj izjavi 177., mogla dati samo u rasponu zbog razloga povjerljivosti te je uputila na zakonodavni akt u kojem je to detaljnije opisano. Ciljna dobit objavljena je kao razuman raspon jer bi se navođenjem točne profitne marže otkrili povjerljivi podaci jedinog proizvođača aspartama u Uniji. U skladu s tim tvrdnja društva Fang Da morala se odbiti. |
| --- | --- |

(180)

Nakon objave predmetni proizvođač izvoznik prigovarao je zbog neobjavljivanja ciljne dobiti upotrijebljene u izračunu razine uklanjanja štete. Međutim, Komisija je jasno u svojoj objavi objasnila da se ciljna dobit, kako je opisano u uvodnoj izjavi 177., mogla dati samo u rasponu zbog razloga povjerljivosti te je uputila na zakonodavni akt u kojem je to detaljnije opisano. Ciljna dobit objavljena je kao razuman raspon jer bi se navođenjem točne profitne marže otkrili povjerljivi podaci jedinog proizvođača aspartama u Uniji. U skladu s tim tvrdnja društva Fang Da morala se odbiti.

| (181) | Nakon objave Fang Da je tvrdio da, zbog činjenice da je industrija Unije gotovo deset godina bilježila gubitke koji se mjere u dvoznamenkastim vrijednostima, ciljna dobit ili najviša razina dobiti koju je proizvođač iz Unije mogao očekivati u izostanku navodno dampinškog uvoza iznosi – 10 %. Trebalo bi napomenuti da – 10 % nije dobit, nego gubitak te bi stoga bilo nelogično i protivno svim ekonomskim razmišljanjima upotrijebiti gubitak kao ciljnu dobit jer se time ne bi uklonila šteta. Nadalje, činjenicom da je industrija Unije pretrpjela gubitke zbog produljenog razdoblja dampinškog uvoza i od drugih proizvođača izvoznika, osim društva Fang Da, opravdana je upotreba nedavne profitne marže utvrđene u tom sektoru, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 177. Komisija je već u uvodnim izjavama 174. do 177. objasnila zašto je u ovom ispitnom postupku upotrijebila ciljnu dobit koja je niža od ciljne dobiti koju je predložio proizvođač iz Unije i ciljne dobiti koja je upotrijebljena u antidampinškom postupku u pogledu drugih proizvođača izvoznika natrijeva ciklamata. S obzirom na prethodno navedeno mora se zaključiti da ne postoje dokazi da je Komisijin izbor ciljne dobiti nerazuman pa se tvrdnja društva Fang Da mora odbiti. |
| --- | --- |

(181)

Nakon objave Fang Da je tvrdio da, zbog činjenice da je industrija Unije gotovo deset godina bilježila gubitke koji se mjere u dvoznamenkastim vrijednostima, ciljna dobit ili najviša razina dobiti koju je proizvođač iz Unije mogao očekivati u izostanku navodno dampinškog uvoza iznosi – 10 %. Trebalo bi napomenuti da – 10 % nije dobit, nego gubitak te bi stoga bilo nelogično i protivno svim ekonomskim razmišljanjima upotrijebiti gubitak kao ciljnu dobit jer se time ne bi uklonila šteta. Nadalje, činjenicom da je industrija Unije pretrpjela gubitke zbog produljenog razdoblja dampinškog uvoza i od drugih proizvođača izvoznika, osim društva Fang Da, opravdana je upotreba nedavne profitne marže utvrđene u tom sektoru, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 177. Komisija je već u uvodnim izjavama 174. do 177. objasnila zašto je u ovom ispitnom postupku upotrijebila ciljnu dobit koja je niža od ciljne dobiti koju je predložio proizvođač iz Unije i ciljne dobiti koja je upotrijebljena u antidampinškom postupku u pogledu drugih proizvođača izvoznika natrijeva ciklamata. S obzirom na prethodno navedeno mora se zaključiti da ne postoje dokazi da je Komisijin izbor ciljne dobiti nerazuman pa se tvrdnja društva Fang Da mora odbiti.

7.2.   Konačne mjere

Konačne mjere

| (182) | Antidampinške mjere na uvoz natrijeva ciklamata koji proizvodi i izvozi Fang Da trebalo bi uvesti u skladu s pravilom niže pristojbe iz članka 9. stavka 4. Osnovne uredbe. Komisija je usporedila marže štete i dampinške marže. Iznos pristojbi trebalo bi postaviti na razinu dampinške marže ili marže štete, ovisno o tome koja je niža. |
| --- | --- |

(182)

Antidampinške mjere na uvoz natrijeva ciklamata koji proizvodi i izvozi Fang Da trebalo bi uvesti u skladu s pravilom niže pristojbe iz članka 9. stavka 4. Osnovne uredbe. Komisija je usporedila marže štete i dampinške marže. Iznos pristojbi trebalo bi postaviti na razinu dampinške marže ili marže štete, ovisno o tome koja je niža.

| (183) | U pogledu oblika mjera smatralo se da bi antidampinška pristojba trebala biti u istom obliku kao pristojbe uvedene Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/1160 (18) o uvozu od drugih proizvođača izvoznika iz NRK-a i Indonezije. Kako bi se osigurala učinkovitost mjera i obeshrabrilo manipuliranje cijenama, smatralo se primjerenim uvesti pristojbe u obliku specifičnog iznosa po kilogramu. |
| --- | --- |

(183)

U pogledu oblika mjera smatralo se da bi antidampinška pristojba trebala biti u istom obliku kao pristojbe uvedene Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/1160 (18) o uvozu od drugih proizvođača izvoznika iz NRK-a i Indonezije. Kako bi se osigurala učinkovitost mjera i obeshrabrilo manipuliranje cijenama, smatralo se primjerenim uvesti pristojbe u obliku specifičnog iznosa po kilogramu.

18

| (184) | Na temelju prethodno navedenog stope antidampinške pristojbe, izražene na razini cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, trebale bi se temeljiti na marži štete i iznositi kako slijedi:









  Društvo | Dampinška marža | Marža štete | Konačna antidampinška pristojba (stopa) | Konačna antidampinška pristojba (EUR po kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Narodna Republika Kina | 88,7 % | 61,6 % | 61,6 % | 1,17 EUR |
| Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Narodna Republika Kina | 88,7 % | 61,6 % | 61,6 % | 1,17 EUR |

(184)

Na temelju prethodno navedenog stope antidampinške pristojbe, izražene na razini cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, trebale bi se temeljiti na marži štete i iznositi kako slijedi:

Društvo

Dampinška marža

Marža štete

Konačna antidampinška pristojba (stopa)

Konačna antidampinška pristojba (EUR po kg)

Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Narodna Republika Kina

88,7 %

61,6 %

61,6 %

1,17 EUR

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Narodna Republika Kina

88,7 %

61,6 %

61,6 %

1,17 EUR

| (185) | Pojedinačna stopa antidampinške pristojbe za svako društvo određena u ovoj Uredbi utvrđena je na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Ona stoga odražava stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u odnosu na to društvo. Ta se stopa pristojbe primjenjuje isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetne zemlje koji proizvodi navedeni pravni subjekt. Uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije posebno navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s tim posebno navedenim subjektima, i dalje podliježe stopama pristojbe koje su navedene u članku 1. Provedbene uredbe (EU) 2016/1160. |
| --- | --- |

(185)

Pojedinačna stopa antidampinške pristojbe za svako društvo određena u ovoj Uredbi utvrđena je na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Ona stoga odražava stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u odnosu na to društvo. Ta se stopa pristojbe primjenjuje isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetne zemlje koji proizvodi navedeni pravni subjekt. Uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije posebno navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s tim posebno navedenim subjektima, i dalje podliježe stopama pristojbe koje su navedene u članku 1. Provedbene uredbe (EU) 2016/1160.

| (186) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, |
| --- | --- |

(186)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1225/2009,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz natrijeva ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine koji proizvode Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited i Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, trenutačno obuhvaćenog oznakom KN ex 2929 90 00 (oznaka TARIC 2929900010).

2.   Stope konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku, sljedeće su:

| Društvo | Konačna antidampinška pristojba (EUR po kg) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Narodna Republika Kina | 1,17 EUR | A471 |
| Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Narodna Republika Kina | 1,17 EUR | A472 |

Društvo

Konačna antidampinška pristojba (EUR po kg)

Dodatna oznaka TARIC

Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Narodna Republika Kina

1,17 EUR

A471

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Narodna Republika Kina

1,17 EUR

A472

3.   U slučajevima kad je roba oštećena prije puštanja u slobodni promet pa je, stoga, stvarno plaćena ili plativa cijena razdijeljena pri utvrđivanju carinske vrijednosti u skladu s člankom 131. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 (19) iznos antidampinške pristojbe, izračunan na temelju stavka 2. ovog članka, smanjuje se za postotak koji odgovara raspodjeli stvarno plaćene ili plative cijene.

4.   Osim ako je navedeno drukčije, primjenjuju se relevantne odredbe koje su na snazi u pogledu carinskih pristojbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 15. srpnja 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 435/2004 od 8. ožujka 2004. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i o konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz natrij ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Indonezije (SL L 72, 11.3.2004., str. 1.)

2

(3)  Provedbena Uredba Vijeća (EU) br. 492/2010 od 3. lipnja 2010. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz natrijevog ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Indonezije nakon revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 (SL L 140, 8.6.2010., str. 2.)

3

(4)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 398/2012 od 7. svibnja 2012. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 492/2010 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz natrijevog ciklamata podrijetlom, među ostalim, iz Narodne Republike Kine (SL L 124, 11.5.2012., str. 1.)

4

(5)  WT/DS295/AB/R, 29. studenoga 2005., AB-2005-6

5

(6)  Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka u pogledu uvoza natrijeva ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine ograničenog na dva kineska proizvođača izvoznika društva Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited i Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, te o pokretanju revizije antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz natrijeva ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL C 50, 17.2.2011., str. 9.)

6

(7)  Odluka Komisije od 4. travnja 2012. o prekidu antidampinškog postupka koji se odnosi na uvoz natrijevog ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine ograničenog na dva kineska proizvođača izvoznika, trgovačko društvo Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited i trgovačko društvo Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (2012/185/EU) (SL L 99, 5.4.2012., str. 33.)

7

(8)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na natrijev ciklamat podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Indonezije (SL C 189, 6.6.2015., str. 2.)

8

(9)  Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka koji se odnosi na uvoz natrijeva ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine i ograničen je na Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited i Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (SL C 264, 12.8.2015., str. 32.)

9

(10)  Presuda Općeg suda od 18. rujna 2012. u predmetu T-156/11 Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd protiv Vijeća Europske unije, EU:T:2012:431, točka 84.

10

(11)  Vidjeti bilješku 4.

11

(12)  Vidjeti bilješku 4.

12

(13)  Vidjeti bilješku 3.

13

(14)  Baza podataka iz članka 14. stavka 6. sadržava podatke o uvozu proizvoda koji podliježu antidampinškim ili antisubvencijskim mjerama ili ispitnim postupcima ne samo iz zemalja i od proizvođača izvoznika na koje se odnosi postupak nego i iz ostalih trećih zemalja i od ostalih proizvođača izvoznika, na razini deseteroznamenkastih oznaka TARIC i dodatnih oznaka TARIC.

14

(15)  Suprotno prodaji iskazanoj u tablici 5., ukupna prodaja iz ove uvodne izjave obuhvaća prodaju vlastitog natrijeva ciklamata industrije Unije i natrijeva ciklamata od materijala uvezenog 2011. i 2012. koja je ostvarena na tržištu Unije i na izvoznim tržištima.

15

(16)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1963 od 30. listopada 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz acesulfam kalija podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 287, 31.10.2015., str. 52.) i Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/262 od 25. veljače 2016. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz aspartama podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 50, 26.2.2016., str. 4.).

16

(17)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/262.

17

(18)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1160 od 15. srpnja 2016. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz natrijeva ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Indonezije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 (Vidjeti str. 49. ovog Službenog lista).

18

(19)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 od 24. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju Carinskog zakonika Unije (SL L 343, 29.12.2015., str. 558.).

19

---

| 16.7.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 192/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 192/49

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1160

оd 15. srpnja 2016.

o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz natrijeva ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Indonezije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

1.1.   Prethodni ispitni postupci i mjere na snazi

Prethodni ispitni postupci i mjere na snazi

| (1) | Nakon antidampinškog ispitnog postupka na temelju članka 5. Osnovne uredbe Vijeće je Uredbom (EZ) br. 435/2004 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz natrijeva ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) i Indonezije. Početne mjere kasnije su bile predmet različitih ispitnih postupaka revizije (3). Kao rezultat toga stopa pristojbe za pojedinačno navedenog indonezijskog proizvođača iznosi 0,24 EUR/kg uz stopu preostale pristojbe u iznosu od 0,27 EUR/kg uvedenu na uvoz dotičnog proizvoda koji proizvode drugi indonezijski proizvođači, dok stopa pristojbe za NRK ima raspon između 0 i 0,23 EUR/kg za pojedinačno navedene kineske proizvođače uz stopu preostale pristojbe u iznosu od 0,26 EUR/kg uvedenu za uvoz dotičnog proizvoda koji proizvode drugi kineski proizvođači („mjere na snazi”). |
| --- | --- |

(1)

Nakon antidampinškog ispitnog postupka na temelju članka 5. Osnovne uredbe Vijeće je Uredbom (EZ) br. 435/2004 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz natrijeva ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) i Indonezije. Početne mjere kasnije su bile predmet različitih ispitnih postupaka revizije (3). Kao rezultat toga stopa pristojbe za pojedinačno navedenog indonezijskog proizvođača iznosi 0,24 EUR/kg uz stopu preostale pristojbe u iznosu od 0,27 EUR/kg uvedenu na uvoz dotičnog proizvoda koji proizvode drugi indonezijski proizvođači, dok stopa pristojbe za NRK ima raspon između 0 i 0,23 EUR/kg za pojedinačno navedene kineske proizvođače uz stopu preostale pristojbe u iznosu od 0,26 EUR/kg uvedenu za uvoz dotičnog proizvoda koji proizvode drugi kineski proizvođači („mjere na snazi”).

2

3

| (2) | Mjere na snazi primjenjuju se na ukupan uvoz natrijeva ciklamata podrijetlom iz NRK-a i Indonezije, osim na uvoz natrijeva ciklamata koji proizvode kineski proizvođači izvoznici Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited i Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited. Izvorno je za ta društva određena nulta stopa pristojbe jer nije utvrđen damping (4). |
| --- | --- |

(2)

Mjere na snazi primjenjuju se na ukupan uvoz natrijeva ciklamata podrijetlom iz NRK-a i Indonezije, osim na uvoz natrijeva ciklamata koji proizvode kineski proizvođači izvoznici Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited i Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited. Izvorno je za ta društva određena nulta stopa pristojbe jer nije utvrđen damping (4).

4

| (3) | U skladu s izvješćem Žalbenog tijela WTO-a u predmetu Meksiko – konačne antidampinške mjere na govedinu i rižu („izvješće Žalbenog tijela WTO-a”) kineski proizvođači izvoznici Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited i Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited nisu ispitani u naknadnim revizijama mjera koje su uvedene Uredbom (EZ) br. 435/2004 i ne podliježu mjerama na snazi. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s izvješćem Žalbenog tijela WTO-a u predmetu Meksiko – konačne antidampinške mjere na govedinu i rižu („izvješće Žalbenog tijela WTO-a”) kineski proizvođači izvoznici Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited i Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited nisu ispitani u naknadnim revizijama mjera koje su uvedene Uredbom (EZ) br. 435/2004 i ne podliježu mjerama na snazi.

1.2.   Pokretanje postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera

Pokretanje postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera

| (4) | Nakon objave Obavijesti o skorom isteku antidampinških mjera na snazi (5) Komisija je 6. ožujka 2015. primila zahtjev za pokretanje postupka revizije zbog predstojećeg isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Zahtjev je podnijelo društvo Productos Aditivos S.A., jedini proizvođač natrijeva ciklamata u Uniji, koje stoga predstavlja 100 % ukupne proizvodnje u Uniji. |
| --- | --- |

(4)

Nakon objave Obavijesti o skorom isteku antidampinških mjera na snazi (5) Komisija je 6. ožujka 2015. primila zahtjev za pokretanje postupka revizije zbog predstojećeg isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Zahtjev je podnijelo društvo Productos Aditivos S.A., jedini proizvođač natrijeva ciklamata u Uniji, koje stoga predstavlja 100 % ukupne proizvodnje u Uniji.

5

| (5) | Zahtjev se temeljio na tome da bi posljedica isteka konačnih antidampinških mjera vjerojatno bili nastavak i ponavljanje dampinga te nastavak i ponavljanje štete industriji Unije. |
| --- | --- |

(5)

Zahtjev se temeljio na tome da bi posljedica isteka konačnih antidampinških mjera vjerojatno bili nastavak i ponavljanje dampinga te nastavak i ponavljanje štete industriji Unije.

| (6) | Nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom Komisija je utvrdila da postoji dovoljno dokaza za pokretanje postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera te je 6. lipnja 2015. u Službenom listu Europske unije (6) objavila obavijest o pokretanju postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera („Obavijest o pokretanju postupka”) u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom Komisija je utvrdila da postoji dovoljno dokaza za pokretanje postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera te je 6. lipnja 2015. u Službenom listu Europske unije (6) objavila obavijest o pokretanju postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera („Obavijest o pokretanju postupka”) u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.

Službenom listu Europske unije

6

| (7) | Komisija je 12. kolovoza 2015. pokrenula i postupak na temelju članka 5. Osnovne uredbe u pogledu uvoza istog proizvoda koji društva Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited i Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited (oba se društva nazivaju i „Fang Da”) proizvode i izvoze u Uniju („usporedni ispitni postupak na temelju članka 5.”) (7). Uvoz društava Fang Da ne podliježe ovom ispitnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka mjera. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 12. kolovoza 2015. pokrenula i postupak na temelju članka 5. Osnovne uredbe u pogledu uvoza istog proizvoda koji društva Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited i Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited (oba se društva nazivaju i „Fang Da”) proizvode i izvoze u Uniju („usporedni ispitni postupak na temelju članka 5.”) (7). Uvoz društava Fang Da ne podliježe ovom ispitnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka mjera.

7

1.3.   Zainteresirane strane

Zainteresirane strane

| (8) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se jave radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka posebno obavijestila podnositelja zahtjeva, poznate proizvođače izvoznike, nadležna tijela NRK-a i Indonezije, poznate uvoznike, dobavljače, korisnike i trgovce za koje se zna da se na njih odnosi pokretanje ispitnog postupka te ih pozvala na sudjelovanje. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se jave radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka posebno obavijestila podnositelja zahtjeva, poznate proizvođače izvoznike, nadležna tijela NRK-a i Indonezije, poznate uvoznike, dobavljače, korisnike i trgovce za koje se zna da se na njih odnosi pokretanje ispitnog postupka te ih pozvala na sudjelovanje.

| (9) | Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanja u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(9)

Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanja u trgovinskim postupcima.

1.3.1.   Proizvođači u analognoj zemlji

Proizvođači u analognoj zemlji

| (10) | U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je, u pogledu uvoza iz NRK-a, obavijestila zainteresirane strane da je kao treću zemlju tržišnoga gospodarstva („analognu zemlju”) u smislu članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe predvidjela Indoneziju. |
| --- | --- |

(10)

U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je, u pogledu uvoza iz NRK-a, obavijestila zainteresirane strane da je kao treću zemlju tržišnoga gospodarstva („analognu zemlju”) u smislu članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe predvidjela Indoneziju.

| (11) | Međutim, s obzirom na dostupne statističke podatke (vidi uvodnu izjavu 32. u nastavku) Komisija je obavijestila i nadležna tijela Sjedinjenih Američkih Država („SAD”) o pokretanju ispitnog postupka te ih pozvala da dostave imena i identitete proizvođača natrijeva ciklamata u SAD-u, ako postoje. Nakon toga nije utvrđen nijedan proizvođač natrijeva ciklamata u SAD-u. U spisu nije bilo naznaka o mogućoj proizvodnji natrijeva ciklamata u ostalim trećim zemljama. |
| --- | --- |

(11)

Međutim, s obzirom na dostupne statističke podatke (vidi uvodnu izjavu 32. u nastavku) Komisija je obavijestila i nadležna tijela Sjedinjenih Američkih Država („SAD”) o pokretanju ispitnog postupka te ih pozvala da dostave imena i identitete proizvođača natrijeva ciklamata u SAD-u, ako postoje. Nakon toga nije utvrđen nijedan proizvođač natrijeva ciklamata u SAD-u. U spisu nije bilo naznaka o mogućoj proizvodnji natrijeva ciklamata u ostalim trećim zemljama.

1.3.2.   Odabir uzorka

Odabir uzorka

| (12) | U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(12)

U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

—   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

| (13) | U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da je Productos Aditivos S.A. jedini proizvođač natrijeva ciklamata iz Unije, koji stoga predstavlja 100 % ukupne proizvodnje u Uniji. Posljedično, odabir uzorka nije bio nužan. |
| --- | --- |

(13)

U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da je Productos Aditivos S.A. jedini proizvođač natrijeva ciklamata iz Unije, koji stoga predstavlja 100 % ukupne proizvodnje u Uniji. Posljedično, odabir uzorka nije bio nužan.

—   Odabir uzorka uvoznika

| (14) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(14)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka.

| (15) | Budući da je samo jedan nepovezani uvoznik dostavio tražene informacije, nije bilo nužno uzorkovati nepovezane uvoznike. |
| --- | --- |

(15)

Budući da je samo jedan nepovezani uvoznik dostavio tražene informacije, nije bilo nužno uzorkovati nepovezane uvoznike.

—   Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz NRK-a i Indonezije

| (16) | S obzirom na ograničen broj poznatih proizvođača izvoznika u dotičnim zemljama nije bilo predviđeno uzorkovanje proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(16)

S obzirom na ograničen broj poznatih proizvođača izvoznika u dotičnim zemljama nije bilo predviđeno uzorkovanje proizvođača izvoznika.

1.3.3.   Odgovori na upitnik i posjeti radi provjere

Odgovori na upitnik i posjeti radi provjere

| (17) | Komisija je poslala upitnike jedinom proizvođaču iz Unije, svim poznatim proizvođačima izvoznicima u NRK-u i Indoneziji, jednom nepovezanom uvozniku iz Unije te jednom korisniku iz Unije koji su iskazali interes za ispitni postupak. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je poslala upitnike jedinom proizvođaču iz Unije, svim poznatim proizvođačima izvoznicima u NRK-u i Indoneziji, jednom nepovezanom uvozniku iz Unije te jednom korisniku iz Unije koji su iskazali interes za ispitni postupak.

| (18) | Odgovor na upitnik primljen je od jedinog proizvođača u Uniji, a djelomičan odgovor primljen je od jednog korisnika iz Unije. Od nepovezanih uvoznika u Uniji i od proizvođača izvoznika iz NRK-a i Indonezije nisu primljeni odgovori na upitnik. |
| --- | --- |

(18)

Odgovor na upitnik primljen je od jedinog proizvođača u Uniji, a djelomičan odgovor primljen je od jednog korisnika iz Unije. Od nepovezanih uvoznika u Uniji i od proizvođača izvoznika iz NRK-a i Indonezije nisu primljeni odgovori na upitnik.

| (19) | Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga, nanesene štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava: | Proizvođač iz Unije







  — | Productos Aditivos S.A., Barcelona, Španjolska. |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga, nanesene štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava:

Proizvođač iz Unije

Proizvođač iz Unije

—

Productos Aditivos S.A., Barcelona, Španjolska.

1.4.   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

| (20) | Ispitnim postupkom o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. travnja 2014. do 31. ožujka 2015. („razdoblje ispitnog postupka revizije”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2011. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(20)

Ispitnim postupkom o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. travnja 2014. do 31. ožujka 2015. („razdoblje ispitnog postupka revizije”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2011. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

1.5.   Objava

Objava

| (21) | Sve su zainteresirane strane bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje konačnih antidampinških mjera na snazi. Zainteresiranim stranama jednako je tako dano razdoblje unutar kojeg su mogle uložiti prigovore nakon te objave. Nijedna strana nije dostavila primjedbe nakon objave. |
| --- | --- |

(21)

Sve su zainteresirane strane bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje konačnih antidampinških mjera na snazi. Zainteresiranim stranama jednako je tako dano razdoblje unutar kojeg su mogle uložiti prigovore nakon te objave. Nijedna strana nije dostavila primjedbe nakon objave.

2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1.   Predmetni proizvod

Predmetni proizvod

| (22) | Predmetni je proizvod natrijev ciklamat podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Indonezije („predmetne zemlje”), trenutačno obuhvaćen oznakom KN ex 2929 90 00 (oznaka TARIC 2929900010) („predmetni proizvod”). |
| --- | --- |

(22)

Predmetni je proizvod natrijev ciklamat podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Indonezije („predmetne zemlje”), trenutačno obuhvaćen oznakom KN ex 2929 90 00 (oznaka TARIC 2929900010) („predmetni proizvod”).

| (23) | Natrijev ciklamat potrošni je proizvod koji se upotrebljava kao dodatak prehrani i koji se u velikoj mjeri primjenjuje kao sladilo u prehrambenoj industriji, a upotrebljavaju ga i proizvođači niskokaloričnih i dijetetskih stolnih sladila. Male se količine upotrebljavaju i u farmaceutskoj industriji. |
| --- | --- |

(23)

Natrijev ciklamat potrošni je proizvod koji se upotrebljava kao dodatak prehrani i koji se u velikoj mjeri primjenjuje kao sladilo u prehrambenoj industriji, a upotrebljavaju ga i proizvođači niskokaloričnih i dijetetskih stolnih sladila. Male se količine upotrebljavaju i u farmaceutskoj industriji.

| (24) | Natrijev ciklamat kemijski je čista tvar. Međutim, kao i u slučaju bilo koje čiste kemijske tvari, može sadržavati mali udjel nečistoća izraženih u mg/kg proizvoda. Prema udjelu nečistoća, kako je određeno zakonodavstvom Unije, određuje se kvaliteta natrijeva ciklamata. Natrijev ciklamat može postojati u dva različita oblika: hidratirani (HC), s 15 % vlage, i anhidridni (AC), s udjelom od najviše 1 % vlage. Ta dva oblika natrijeva ciklamata imaju jednaka svojstva i namjene. Razlikuju se samo u stupnju slatkoće, pri čemu je HC manje sladak zbog udjela vode. Cijene se razlikuju zbog istog razloga. AC je skuplji od HC-a. Oba bi oblika stoga trebalo smatrati jednim proizvodom za potrebe ovog postupka. |
| --- | --- |

(24)

Natrijev ciklamat kemijski je čista tvar. Međutim, kao i u slučaju bilo koje čiste kemijske tvari, može sadržavati mali udjel nečistoća izraženih u mg/kg proizvoda. Prema udjelu nečistoća, kako je određeno zakonodavstvom Unije, određuje se kvaliteta natrijeva ciklamata. Natrijev ciklamat može postojati u dva različita oblika: hidratirani (HC), s 15 % vlage, i anhidridni (AC), s udjelom od najviše 1 % vlage. Ta dva oblika natrijeva ciklamata imaju jednaka svojstva i namjene. Razlikuju se samo u stupnju slatkoće, pri čemu je HC manje sladak zbog udjela vode. Cijene se razlikuju zbog istog razloga. AC je skuplji od HC-a. Oba bi oblika stoga trebalo smatrati jednim proizvodom za potrebe ovog postupka.

2.2.   Istovjetni proizvod

Istovjetni proizvod

| (25) | Ispitnim postupkom pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju jednaka osnovna fizička i kemijska svojstva te iste osnovne namjene:






  — | predmetni proizvod, |
| --- | --- | --- |

(25)

Ispitnim postupkom pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju jednaka osnovna fizička i kemijska svojstva te iste osnovne namjene:

—

predmetni proizvod,

| — | proizvod koji proizvođači izvoznici proizvode i prodaju na domaćem tržištu NRK-a i Indonezije, |
| --- | --- |

—

proizvod koji proizvođači izvoznici proizvode i prodaju na domaćem tržištu NRK-a i Indonezije,

| — | proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije. |
| --- | --- |

—

proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

| (26) | Komisija je stoga zaključila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je stoga zaključila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

3.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

3.1.   NRK

NRK

3.1.1.   Uvodne napomene

Uvodne napomene

| (27) | U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitano je postoji li damping i je li vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga. |
| --- | --- |

(27)

U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitano je postoji li damping i je li vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga.

| (28) | Iako je tijekom ispitnog postupka revizije postojao znatan uvoz predmetnog proizvoda, nijedan od kineskih proizvođača izvoznika koji podliježe mjerama nije surađivao u ovom ispitnom postupku. Stoga su se nalazi povezani s vjerojatnošću nastavka ili ponavljanja dampinga opisani u nastavku temeljili na statističkim podacima kao i na podacima sadržanima u zahtjevu za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera. |
| --- | --- |

(28)

Iako je tijekom ispitnog postupka revizije postojao znatan uvoz predmetnog proizvoda, nijedan od kineskih proizvođača izvoznika koji podliježe mjerama nije surađivao u ovom ispitnom postupku. Stoga su se nalazi povezani s vjerojatnošću nastavka ili ponavljanja dampinga opisani u nastavku temeljili na statističkim podacima kao i na podacima sadržanima u zahtjevu za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera.

3.1.2.   Damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

Damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

3.1.2.1.   Analogna zemlja

| (29) | U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe odgovarajuća je pažnja posvećena određivanju treće zemlje tržišnoga gospodarstva radi utvrđivanja cijena ili izračunane vrijednosti kako bi se odredila uobičajena vrijednost. |
| --- | --- |

(29)

U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe odgovarajuća je pažnja posvećena određivanju treće zemlje tržišnoga gospodarstva radi utvrđivanja cijena ili izračunane vrijednosti kako bi se odredila uobičajena vrijednost.

| (30) | U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je obavijestila zainteresirane strane da je predvidjela Indoneziju kao odgovarajuću analognu zemlju i pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. Nisu primljene nikakve primjedbe. Komisija je zatražila suradnju od proizvođača iz Indonezije. Pisma i odgovarajući upitnici poslani su svim indonezijskim proizvođačima izvoznicima koji su joj bili poznati. |
| --- | --- |

(30)

U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je obavijestila zainteresirane strane da je predvidjela Indoneziju kao odgovarajuću analognu zemlju i pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. Nisu primljene nikakve primjedbe. Komisija je zatražila suradnju od proizvođača iz Indonezije. Pisma i odgovarajući upitnici poslani su svim indonezijskim proizvođačima izvoznicima koji su joj bili poznati.

| (31) | Jedan indonezijski proizvođač izvoznik javio se i dostavio vrlo nepotpun odgovor na upitnik. Komisija nije primila odgovor na dopis kojim je nastavno od tog društva zatražila upotpunjivanje odgovora. Svi su primljeni podaci bili toliko nepotpuni da ih se nije moglo upotrijebiti za određivanje uobičajene vrijednosti. Rezultat je taj da se za indonezijskog proizvođača izvoznika više nije moglo smatrati da surađuje. Posljedično, nije ostvarena suradnja s Indonezijom. |
| --- | --- |

(31)

Jedan indonezijski proizvođač izvoznik javio se i dostavio vrlo nepotpun odgovor na upitnik. Komisija nije primila odgovor na dopis kojim je nastavno od tog društva zatražila upotpunjivanje odgovora. Svi su primljeni podaci bili toliko nepotpuni da ih se nije moglo upotrijebiti za određivanje uobičajene vrijednosti. Rezultat je taj da se za indonezijskog proizvođača izvoznika više nije moglo smatrati da surađuje. Posljedično, nije ostvarena suradnja s Indonezijom.

| (32) | U skladu s informacijama dostupnima Komisiji proizvodnja predmetnog proizvoda postoji samo u Uniji i u dvjema predmetnim zemljama. Međutim, statistički podaci Eurostata upućuju na ograničene količine izvoza predmetnog proizvoda iz Sjedinjenih Američkih Država („SAD”) u Uniju tijekom razmatranog razdoblja. Budući da je upotreba natrijeva ciklamata zabranjena u SAD-u, vjerojatno je bila riječ o pogrešnom razvrstavanju, ali Komisija je ipak uspostavila kontakt s nadležnim tijelima SAD-a kako bi odredila moguće proizvođače predmetnog proizvoda u SAD-u, ako postoje. Kasnije nije bilo naznaka o postojanju takvih proizvođača. |
| --- | --- |

(32)

U skladu s informacijama dostupnima Komisiji proizvodnja predmetnog proizvoda postoji samo u Uniji i u dvjema predmetnim zemljama. Međutim, statistički podaci Eurostata upućuju na ograničene količine izvoza predmetnog proizvoda iz Sjedinjenih Američkih Država („SAD”) u Uniju tijekom razmatranog razdoblja. Budući da je upotreba natrijeva ciklamata zabranjena u SAD-u, vjerojatno je bila riječ o pogrešnom razvrstavanju, ali Komisija je ipak uspostavila kontakt s nadležnim tijelima SAD-a kako bi odredila moguće proizvođače predmetnog proizvoda u SAD-u, ako postoje. Kasnije nije bilo naznaka o postojanju takvih proizvođača.

| (33) | Posljedično, nije ostvarena suradnja ni s jednim mogućim proizvođačem u analognoj zemlji. |
| --- | --- |

(33)

Posljedično, nije ostvarena suradnja ni s jednim mogućim proizvođačem u analognoj zemlji.

3.1.2.2.   Uobičajena vrijednost

| (34) | U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe uobičajenu vrijednost moralo se utvrditi na temelju cijena u odgovarajućoj trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva („analogna zemlja”), odnosno cijene po kojoj se roba iz te treće zemlje prodaje u drugim zemljama, uključujući Uniju, ili, ako to nije moguće, na nekoj drugoj razumnoj osnovi, uključujući stvarno plaćenu ili naplativu cijenu u Uniji za istovjetni proizvod, odgovarajuće prilagođenu, ako je potrebno, kako bi uključivala razumnu profitnu maržu. |
| --- | --- |

(34)

U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe uobičajenu vrijednost moralo se utvrditi na temelju cijena u odgovarajućoj trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva („analogna zemlja”), odnosno cijene po kojoj se roba iz te treće zemlje prodaje u drugim zemljama, uključujući Uniju, ili, ako to nije moguće, na nekoj drugoj razumnoj osnovi, uključujući stvarno plaćenu ili naplativu cijenu u Uniji za istovjetni proizvod, odgovarajuće prilagođenu, ako je potrebno, kako bi uključivala razumnu profitnu maržu.

| (35) | Kako je objašnjeno u prethodnim uvodnim izjavama od 30. do 32., nije ostvarena suradnja ni s jednim proizvođačem iz analogne zemlje. Stoga se u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe uobičajena vrijednost trebala utvrditi na razumnoj osnovi. U tu je svrhu Komisija smatrala da je razumno uobičajenu vrijednost temeljiti na provjerenim podacima o cijenama i troškovima proizvođača iz Unije. |
| --- | --- |

(35)

Kako je objašnjeno u prethodnim uvodnim izjavama od 30. do 32., nije ostvarena suradnja ni s jednim proizvođačem iz analogne zemlje. Stoga se u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe uobičajena vrijednost trebala utvrditi na razumnoj osnovi. U tu je svrhu Komisija smatrala da je razumno uobičajenu vrijednost temeljiti na provjerenim podacima o cijenama i troškovima proizvođača iz Unije.

| (36) | Industrija Unije prodavala je istovjetni proizvod u reprezentativnim količinama. Međutim, domaća prodaja industrije Unije bilježila je gubitke. Stoga je uobičajena vrijednost izračunana na temelju proizvodnih troškova industrije Unije uvećanih za razuman iznos za troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit. Troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi temeljili su se na stvarnim podacima proizvođača iz Unije. Dodana stopa dobiti temeljila se na procijenjenoj razumnoj profitnoj marži nedavnog antidampinškog ispitnog postupka u pogledu drugog sladila, aspartama. U ovom je ispitnom postupku Komisija u privremenoj fazi (8) utvrdila da dobit od 5 % – 10 % (iskazana u rasponu zbog razloga povjerljivosti) odgovara razumnoj dobiti. Stoga Komisija utvrđuje da je ta dobit razumna i da se može upotrijebiti i u ovom ispitnom postupku za izračun uobičajene vrijednosti. Upotrijebljeni su podaci o ponderiranom prosječnom trošku dviju vrsta proizvoda koje proizvodi i prodaje proizvođač iz Unije jer zbog nesuradnje nisu bile dostupne informacije o vrstama proizvoda koje prodaju kineski proizvođači izvoznici. |
| --- | --- |

(36)

Industrija Unije prodavala je istovjetni proizvod u reprezentativnim količinama. Međutim, domaća prodaja industrije Unije bilježila je gubitke. Stoga je uobičajena vrijednost izračunana na temelju proizvodnih troškova industrije Unije uvećanih za razuman iznos za troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit. Troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi temeljili su se na stvarnim podacima proizvođača iz Unije. Dodana stopa dobiti temeljila se na procijenjenoj razumnoj profitnoj marži nedavnog antidampinškog ispitnog postupka u pogledu drugog sladila, aspartama. U ovom je ispitnom postupku Komisija u privremenoj fazi (8) utvrdila da dobit od 5 % – 10 % (iskazana u rasponu zbog razloga povjerljivosti) odgovara razumnoj dobiti. Stoga Komisija utvrđuje da je ta dobit razumna i da se može upotrijebiti i u ovom ispitnom postupku za izračun uobičajene vrijednosti. Upotrijebljeni su podaci o ponderiranom prosječnom trošku dviju vrsta proizvoda koje proizvodi i prodaje proizvođač iz Unije jer zbog nesuradnje nisu bile dostupne informacije o vrstama proizvoda koje prodaju kineski proizvođači izvoznici.

8

3.1.2.3.   Izvozna cijena

| (37) | S obzirom na to da nije surađivao nijedan kineski proizvođač izvoznik izvozna se cijena temeljila na statističkim podacima prikupljenima na temelju članka 14. stavka 6. (9) Osnovne uredbe („baza podataka iz članka 14. stavka 6.”) za sav kineski uvoz predmetnog proizvoda u Uniju (isključujući Fang Da) tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Budući da nije bilo dostupnih informacija o obliku (vrsti proizvoda) koji se prodavao, za izračun izvozne cijene upotrijebljen je jednostavan prosjek. |
| --- | --- |

(37)

S obzirom na to da nije surađivao nijedan kineski proizvođač izvoznik izvozna se cijena temeljila na statističkim podacima prikupljenima na temelju članka 14. stavka 6. (9) Osnovne uredbe („baza podataka iz članka 14. stavka 6.”) za sav kineski uvoz predmetnog proizvoda u Uniju (isključujući Fang Da) tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Budući da nije bilo dostupnih informacija o obliku (vrsti proizvoda) koji se prodavao, za izračun izvozne cijene upotrijebljen je jednostavan prosjek.

9

3.1.2.4.   Usporedba

| (38) | Komisija je usporedila izračunanu uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu kineskih izvoznika na temelju cijena franko tvornica. |
| --- | --- |

(38)

Komisija je usporedila izračunanu uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu kineskih izvoznika na temelju cijena franko tvornica.

| (39) | U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala primjerena usporedba Komisija je, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe, prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu kako bi u obzir uzela razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena. |
| --- | --- |

(39)

U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala primjerena usporedba Komisija je, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe, prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu kako bi u obzir uzela razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena.

| (40) | Odgovarajuće prilagodbe za troškove prijevoza, osiguranja, utovara i popratne troškove te bankovne naknade napravljene su kad se smatralo da su razumne, točne i potkrijepljene dokazima. U nedostatku preciznijih informacija te su prilagodbe temeljene na stvarnim podacima povezanima s društvima Fang Da u usporednom ispitnom postupku na temelju članka 5. |
| --- | --- |

(40)

Odgovarajuće prilagodbe za troškove prijevoza, osiguranja, utovara i popratne troškove te bankovne naknade napravljene su kad se smatralo da su razumne, točne i potkrijepljene dokazima. U nedostatku preciznijih informacija te su prilagodbe temeljene na stvarnim podacima povezanima s društvima Fang Da u usporednom ispitnom postupku na temelju članka 5.

3.1.2.5.   Dampinška marža

| (41) | Dampinška marža izračunana je kao iznos za koji je prosječna uobičajena vrijednost premašivala prosječnu izvoznu cijenu. Tako dobiveni rezultati upućuju na ukupnu dampinšku maržu višu od 100 %. Utvrđena dampinška marža znatno je viša od dampinške marže utvrđene u početnom ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(41)

Dampinška marža izračunana je kao iznos za koji je prosječna uobičajena vrijednost premašivala prosječnu izvoznu cijenu. Tako dobiveni rezultati upućuju na ukupnu dampinšku maržu višu od 100 %. Utvrđena dampinška marža znatno je viša od dampinške marže utvrđene u početnom ispitnom postupku.

3.1.3.   Razvoj uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage

Razvoj uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage

| (42) | Komisija je analizirala postoji li vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju isteka mjera. Analizirani su sljedeći elementi: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u, izvozne cijene za druga odredišta i kapacitet apsorpcije tržišta ostalih trećih zemalja. |
| --- | --- |

(42)

Komisija je analizirala postoji li vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju isteka mjera. Analizirani su sljedeći elementi: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u, izvozne cijene za druga odredišta i kapacitet apsorpcije tržišta ostalih trećih zemalja.

| (43) | Analiza se ponajprije temeljila na podacima dostavljenima u zahtjevu te podacima koji su bili javno dostupni i/ili su dostavljeni u okviru tog ispitnog postupka. Upotrijebljeni su i drugi izvori podataka, kao što su statistički podaci Eurostata o uvozu i statistički podaci o izvozu iz predmetne zemlje. |
| --- | --- |

(43)

Analiza se ponajprije temeljila na podacima dostavljenima u zahtjevu te podacima koji su bili javno dostupni i/ili su dostavljeni u okviru tog ispitnog postupka. Upotrijebljeni su i drugi izvori podataka, kao što su statistički podaci Eurostata o uvozu i statistički podaci o izvozu iz predmetne zemlje.

3.1.3.1.   Neiskorišteni kapacitet

| (44) | S obzirom na nedostatak suradnje upotrijebljeni su podaci iz zahtjeva za reviziju, baza podataka iz članka 14. stavka 6. i statistički podaci o kineskom izvozu. Za kineski kapacitet provedena je konzervativna procjena uz upotrebu javno dostupnih podataka o kapacitetu za samo jednog kineskog proizvođača izvoznika (10). Rezultat toga bio je kapacitet od najmanje 40 000 tona, ali podaci u spisu upućuju na to da postoje najmanje još dva kineska proizvođača (isključujući Fang Da) i da se tom konzervativnom brojkom stoga podcjenjuje stvaran kapacitet u NRK-u. |
| --- | --- |

(44)

S obzirom na nedostatak suradnje upotrijebljeni su podaci iz zahtjeva za reviziju, baza podataka iz članka 14. stavka 6. i statistički podaci o kineskom izvozu. Za kineski kapacitet provedena je konzervativna procjena uz upotrebu javno dostupnih podataka o kapacitetu za samo jednog kineskog proizvođača izvoznika (10). Rezultat toga bio je kapacitet od najmanje 40 000 tona, ali podaci u spisu upućuju na to da postoje najmanje još dva kineska proizvođača (isključujući Fang Da) i da se tom konzervativnom brojkom stoga podcjenjuje stvaran kapacitet u NRK-u.

10

| (45) | Uz upotrebu statističkih podataka o kineskom izvozu i statističkih podataka o uvozu u Uniju iz članka 14. stavka 6. (isključujući Fang Da) za predmetni proizvod, prethodna procjena upućuje na slobodan kapacitet od gotovo 17 000 tona za kinesko tržište i tržište Unije zajedno ili rezervni kapacitet, koji je gotovo triput veći od tržišta Unije. |
| --- | --- |

(45)

Uz upotrebu statističkih podataka o kineskom izvozu i statističkih podataka o uvozu u Uniju iz članka 14. stavka 6. (isključujući Fang Da) za predmetni proizvod, prethodna procjena upućuje na slobodan kapacitet od gotovo 17 000 tona za kinesko tržište i tržište Unije zajedno ili rezervni kapacitet, koji je gotovo triput veći od tržišta Unije.

3.1.3.2.   Izvozne cijene za treće zemlje

| (46) | Na temelju statističkih podataka o kineskom izvozu prosječne kineske cijene za njihova glavna ostala tržišta (kao što su Južna Afrika, Brazil, Argentina i Turska) na istoj su razini ili ponekad čak i niže od njihovih prodajnih cijena u Uniji. |
| --- | --- |

(46)

Na temelju statističkih podataka o kineskom izvozu prosječne kineske cijene za njihova glavna ostala tržišta (kao što su Južna Afrika, Brazil, Argentina i Turska) na istoj su razini ili ponekad čak i niže od njihovih prodajnih cijena u Uniji.

| (47) | Prethodno navedeno pokazuje da se nad predmetnim proizvodom vrši damping i na tržištima ostalih trećih zemalja te da bi Unija i dalje bila privlačno tržište za kineske proizvođače izvoznike u slučaju stavljanja mjera izvan snage. |
| --- | --- |

(47)

Prethodno navedeno pokazuje da se nad predmetnim proizvodom vrši damping i na tržištima ostalih trećih zemalja te da bi Unija i dalje bila privlačno tržište za kineske proizvođače izvoznike u slučaju stavljanja mjera izvan snage.

3.1.3.3.   Apsorpcija tržišta trećih zemalja

| (48) | Upotreba natrijeva ciklamata zabranjena je u prehrani, pićima i farmaceutskim proizvodima na nekoliko velikih tržišta trećih zemalja, uključujući SAD. U spisu nije bilo navoda koji bi upućivali na očekivani rast tržišta natrijeva ciklamata u ostalim trećim zemljama niti je u spisu bilo navoda koji bi upućivali na veličinu domaćeg kineskog tržišta i njegov očekivani rast. |
| --- | --- |

(48)

Upotreba natrijeva ciklamata zabranjena je u prehrani, pićima i farmaceutskim proizvodima na nekoliko velikih tržišta trećih zemalja, uključujući SAD. U spisu nije bilo navoda koji bi upućivali na očekivani rast tržišta natrijeva ciklamata u ostalim trećim zemljama niti je u spisu bilo navoda koji bi upućivali na veličinu domaćeg kineskog tržišta i njegov očekivani rast.

| (49) | Stoga se procjenjuje da je kapacitet apsorpcije tržišta koja nisu tržište Unije prilično malen zbog čega bi Unija bila privlačno tržište u slučaju stavljanja mjera izvan snage. |
| --- | --- |

(49)

Stoga se procjenjuje da je kapacitet apsorpcije tržišta koja nisu tržište Unije prilično malen zbog čega bi Unija bila privlačno tržište u slučaju stavljanja mjera izvan snage.

3.1.4.   Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga

Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga

| (50) | Ocjena prethodno navedenih čimbenika pokazala je da su izvoznici koji su predmet revizije nastavili izvoziti vrlo znatan obujam predmetnog proizvoda u Uniju po dampinškim cijenama. Kineski izvoz u ostale treće zemlje isto se tako odvija po dampinškim cijenama. S obzirom na velik slobodno dostupan kapacitet kineskih izvoznika, nedostatak drugih većih tržišta za takav kapacitet i privlačnost tržišta Unije postoji poticaj za kineske proizvođače izvoznike da na tržište Unije usmjere još veći obujam po dampinškim cijenama u slučaju stavljanja mjera izvan snage. |
| --- | --- |

(50)

Ocjena prethodno navedenih čimbenika pokazala je da su izvoznici koji su predmet revizije nastavili izvoziti vrlo znatan obujam predmetnog proizvoda u Uniju po dampinškim cijenama. Kineski izvoz u ostale treće zemlje isto se tako odvija po dampinškim cijenama. S obzirom na velik slobodno dostupan kapacitet kineskih izvoznika, nedostatak drugih većih tržišta za takav kapacitet i privlačnost tržišta Unije postoji poticaj za kineske proizvođače izvoznike da na tržište Unije usmjere još veći obujam po dampinškim cijenama u slučaju stavljanja mjera izvan snage.

| (51) | Nakon razmatranja prethodno navedenih podataka i informacija zaključuje se da će se damping iz NRK-a vjerojatno nastaviti ako se dopusti istek mjera. |
| --- | --- |

(51)

Nakon razmatranja prethodno navedenih podataka i informacija zaključuje se da će se damping iz NRK-a vjerojatno nastaviti ako se dopusti istek mjera.

3.2.   Indonezija

Indonezija

3.2.1.   Uvodne napomene

Uvodne napomene

| (52) | Nakon pokretanja postupka javio se jedan indonezijski proizvođač izvoznik. Dostavljen je nepotpun odgovor na upitnik nakon čega je Komisija od tog društva zatražila da ispuni upitnik kao dio postupka u pogledu nedostataka. Nije primljen odgovor na taj zahtjev i stoga se ni za jednog poznatog indonezijskog proizvođača izvoznika nije moglo smatrati da surađuje. |
| --- | --- |

(52)

Nakon pokretanja postupka javio se jedan indonezijski proizvođač izvoznik. Dostavljen je nepotpun odgovor na upitnik nakon čega je Komisija od tog društva zatražila da ispuni upitnik kao dio postupka u pogledu nedostataka. Nije primljen odgovor na taj zahtjev i stoga se ni za jednog poznatog indonezijskog proizvođača izvoznika nije moglo smatrati da surađuje.

| (53) | S obzirom na prethodno navedeno i u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe podaci o domaćim cijenama, izvoznim cijenama za druge zemlje, proizvodnji i kapacitetu u Indoneziji u pogledu indonezijskih proizvođača izvoznika koji ne surađuju temeljili su se na dostupnim činjenicama, uključujući zahtjev i javno dostupne podatke. |
| --- | --- |

(53)

S obzirom na prethodno navedeno i u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe podaci o domaćim cijenama, izvoznim cijenama za druge zemlje, proizvodnji i kapacitetu u Indoneziji u pogledu indonezijskih proizvođača izvoznika koji ne surađuju temeljili su se na dostupnim činjenicama, uključujući zahtjev i javno dostupne podatke.

3.2.2.   Damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

Damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

3.2.2.1.   Uobičajena vrijednost

| (54) | S obzirom na to da Indonezija nije surađivala, uobičajena vrijednost za Indoneziju iskazana u zahtjevu upotrijebljena je kao da u spisu nisu bili dostupni drugi podaci. U zahtjevu je uobičajena vrijednost za Indoneziju izračunana s pomoću strukture troškova proizvođača iz Unije i prilagodbom svakog elementa troškova indonezijskim razinama. Elementi troškova bili su sirovine, zaposlenici, energija i voda, održavanje, amortizacija i režijski troškovi. Za prilagodbe u zahtjevu utvrđeno je da su razumne. S obzirom na nedostatak drugih dostupnih podataka podaci u zahtjevu smatrali su se najboljom procjenom uobičajene vrijednosti za Indoneziju. |
| --- | --- |

(54)

S obzirom na to da Indonezija nije surađivala, uobičajena vrijednost za Indoneziju iskazana u zahtjevu upotrijebljena je kao da u spisu nisu bili dostupni drugi podaci. U zahtjevu je uobičajena vrijednost za Indoneziju izračunana s pomoću strukture troškova proizvođača iz Unije i prilagodbom svakog elementa troškova indonezijskim razinama. Elementi troškova bili su sirovine, zaposlenici, energija i voda, održavanje, amortizacija i režijski troškovi. Za prilagodbe u zahtjevu utvrđeno je da su razumne. S obzirom na nedostatak drugih dostupnih podataka podaci u zahtjevu smatrali su se najboljom procjenom uobičajene vrijednosti za Indoneziju.

3.2.2.2.   Izvozna cijena

| (55) | S obzirom na to da nijedan indonezijski proizvođač izvoznik nije surađivao, za utvrđivanje izvoznih cijena trebalo je upotrijebiti druge dostupne podatke. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije gotovo je prestao uvoz iz Indonezije u Uniju. Uvoz utvrđen tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bio je zanemariv (oko 19 tona) i stoga se nisu mogli upotrijebiti statistički podaci o uvozu u Uniju iz članka 14. stavka 6. Umjesto toga su za utvrđivanje izvoznih cijena upotrijebljeni statistički podaci o indonezijskom izvozu. Utvrđeno je 12 izvoznih odredišta. Prosječna izvozna cijena za sve treće zemlje upotrijebljena je kao zamjena za izvoznu cijenu za Uniju u slučaju ukidanja mjera. |
| --- | --- |

(55)

S obzirom na to da nijedan indonezijski proizvođač izvoznik nije surađivao, za utvrđivanje izvoznih cijena trebalo je upotrijebiti druge dostupne podatke. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije gotovo je prestao uvoz iz Indonezije u Uniju. Uvoz utvrđen tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bio je zanemariv (oko 19 tona) i stoga se nisu mogli upotrijebiti statistički podaci o uvozu u Uniju iz članka 14. stavka 6. Umjesto toga su za utvrđivanje izvoznih cijena upotrijebljeni statistički podaci o indonezijskom izvozu. Utvrđeno je 12 izvoznih odredišta. Prosječna izvozna cijena za sve treće zemlje upotrijebljena je kao zamjena za izvoznu cijenu za Uniju u slučaju ukidanja mjera.

3.2.2.3.   Usporedba

| (56) | Komisija je usporedila izračunanu uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu indonezijskih izvoznika na temelju cijena franko tvornica. |
| --- | --- |

(56)

Komisija je usporedila izračunanu uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu indonezijskih izvoznika na temelju cijena franko tvornica.

| (57) | U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala primjerena usporedba Komisija je, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe, prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu kako bi u obzir uzela razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena. |
| --- | --- |

(57)

U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala primjerena usporedba Komisija je, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe, prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu kako bi u obzir uzela razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena.

| (58) | Izvršene su prilagodbe kako bi izvozne cijene FOB dosegle razinu franko tvornica. S obzirom na nedostatak preciznijih podataka te su prilagodbe temeljene na stvarnim podacima povezanima s društvima Fang Da u usporednom ispitnom postupku na temelju članka 5., koje Komisija smatra primjerenom referentnom vrijednošću za izračun prilagodbi. Odgovarajuće prilagodbe za troškove prijevoza, osiguranja, utovara i popratne troškove te bankovne naknade napravljene su kad se smatralo da su razumne, točne i potkrijepljene dokazima. |
| --- | --- |

(58)

Izvršene su prilagodbe kako bi izvozne cijene FOB dosegle razinu franko tvornica. S obzirom na nedostatak preciznijih podataka te su prilagodbe temeljene na stvarnim podacima povezanima s društvima Fang Da u usporednom ispitnom postupku na temelju članka 5., koje Komisija smatra primjerenom referentnom vrijednošću za izračun prilagodbi. Odgovarajuće prilagodbe za troškove prijevoza, osiguranja, utovara i popratne troškove te bankovne naknade napravljene su kad se smatralo da su razumne, točne i potkrijepljene dokazima.

3.2.2.4.   Dampinška marža

| (59) | Dampinška marža izračunana je kao iznos za koji je uobičajena vrijednost izračunana u uvodnoj izjavi 54. premašivala izvoznu cijenu utvrđenu u uvodnoj izjavi 55. Rezultat toga bila je dampinška marža od 33,6 %, što je više od najviše dampinške marže utvrđene u početnom ispitnom postupku (18,1 %). To upućuje na činjenicu da se, iako je izvoz predmetnog proizvoda u Uniju gotovo zaustavljen, damping koji indonezijska društva vrše u trećim zemljama nastavio na razini koja je viša od one utvrđene u početnom ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(59)

Dampinška marža izračunana je kao iznos za koji je uobičajena vrijednost izračunana u uvodnoj izjavi 54. premašivala izvoznu cijenu utvrđenu u uvodnoj izjavi 55. Rezultat toga bila je dampinška marža od 33,6 %, što je više od najviše dampinške marže utvrđene u početnom ispitnom postupku (18,1 %). To upućuje na činjenicu da se, iako je izvoz predmetnog proizvoda u Uniju gotovo zaustavljen, damping koji indonezijska društva vrše u trećim zemljama nastavio na razini koja je viša od one utvrđene u početnom ispitnom postupku.

3.2.3.   Razvoj uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage

Razvoj uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage

| (60) | Komisija je analizirala postoji li vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera. Analizirani su sljedeći elementi: izvozna cijena za druga odredišta, proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Indoneziji te kapacitet apsorpcije tržišta ostalih trećih zemalja. |
| --- | --- |

(60)

Komisija je analizirala postoji li vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera. Analizirani su sljedeći elementi: izvozna cijena za druga odredišta, proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Indoneziji te kapacitet apsorpcije tržišta ostalih trećih zemalja.

3.2.3.1.   Neiskorišteni kapacitet

| (61) | S obzirom na nedostatak suradnje Komisija se morala služiti podacima dostupnima u zahtjevu za reviziju, bazi podataka Eurostata i statističkim podacima o indonezijskom izvozu. Na temelju podataka dostupnih za jednog indonezijskog proizvođača izvoznika procjenjuje se da kapacitet Indonezije iznosi najmanje 10 000 tona. S pomoću statističkih podataka o indonezijskom izvozu moglo se utvrditi da je indonezijski izvoz u treće zemlje iznosio 4 700 tona tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Na temelju toga slobodan kapacitet Indonezije za njezino domaće tržište i tržište Unije može se konzervativno procijeniti na 5 300 tona. Potrebno je napomenuti da je u prethodnoj reviziji nakon isteka mjera (11) ukupan kapacitet Indonezije za 2008. procijenjen na 18 000 tona. |
| --- | --- |

(61)

S obzirom na nedostatak suradnje Komisija se morala služiti podacima dostupnima u zahtjevu za reviziju, bazi podataka Eurostata i statističkim podacima o indonezijskom izvozu. Na temelju podataka dostupnih za jednog indonezijskog proizvođača izvoznika procjenjuje se da kapacitet Indonezije iznosi najmanje 10 000 tona. S pomoću statističkih podataka o indonezijskom izvozu moglo se utvrditi da je indonezijski izvoz u treće zemlje iznosio 4 700 tona tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Na temelju toga slobodan kapacitet Indonezije za njezino domaće tržište i tržište Unije može se konzervativno procijeniti na 5 300 tona. Potrebno je napomenuti da je u prethodnoj reviziji nakon isteka mjera (11) ukupan kapacitet Indonezije za 2008. procijenjen na 18 000 tona.

11

| (62) | Budući da nisu dostupni podaci o domaćoj prodaji dvaju indonezijskih proizvođača, slobodan (dostupan) kapacitet koji se mogao usmjeriti na tržište Unije mogao se samo okvirno procijeniti. Međutim, na temelju podataka iz prethodne revizije zbog predstojećeg isteka mjera, domaća prodaja dvaju indonezijskih proizvođača iznosila je oko 2 000 tona, što znači da bi u trenutačnom procijenjenom kapacitetu preostao slobodan kapacitet od još 3 300 tona za tržište Unije. To bi predstavljalo više od 80 % tržišta Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(62)

Budući da nisu dostupni podaci o domaćoj prodaji dvaju indonezijskih proizvođača, slobodan (dostupan) kapacitet koji se mogao usmjeriti na tržište Unije mogao se samo okvirno procijeniti. Međutim, na temelju podataka iz prethodne revizije zbog predstojećeg isteka mjera, domaća prodaja dvaju indonezijskih proizvođača iznosila je oko 2 000 tona, što znači da bi u trenutačnom procijenjenom kapacitetu preostao slobodan kapacitet od još 3 300 tona za tržište Unije. To bi predstavljalo više od 80 % tržišta Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

3.2.3.2.   Izvozne cijene za treće zemlje

| (63) | Na temelju statističkih podataka o indonezijskom izvozu u ostale treće zemlje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije može se primijetiti da su prosječne prodajne cijene na dvama glavnim izvoznim tržištima, tj. Pakistanu i Filipinima (koji predstavljaju više od 50 % izvozne prodaje Indonezije u trećim zemljama), znatno niže od prosječne prodajne cijene u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 55. do 59., dampinška marža od 33,6 % utvrđena je kad se indonezijska izvozna cijena temeljila na svim cijenama izvozne prodaje za treće zemlje. Stoga bi Unija u slučaju isteka mjera bila privlačno tržište za indonezijske proizvođače izvoznike. |
| --- | --- |

(63)

Na temelju statističkih podataka o indonezijskom izvozu u ostale treće zemlje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije može se primijetiti da su prosječne prodajne cijene na dvama glavnim izvoznim tržištima, tj. Pakistanu i Filipinima (koji predstavljaju više od 50 % izvozne prodaje Indonezije u trećim zemljama), znatno niže od prosječne prodajne cijene u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 55. do 59., dampinška marža od 33,6 % utvrđena je kad se indonezijska izvozna cijena temeljila na svim cijenama izvozne prodaje za treće zemlje. Stoga bi Unija u slučaju isteka mjera bila privlačno tržište za indonezijske proizvođače izvoznike.

3.2.3.3.   Apsorpcija tržišta trećih zemalja

| (64) | Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 48. i 49., kapacitet apsorpcije tržišta koja nisu tržište Unije smatra se niskim. Zbog nedostatka suradnje u spisu nema podataka o domaćoj potrošnji predmetnog proizvoda u Indoneziji, ali uz procijenjen slobodan kapacitet od 5 300 tona za indonezijsko tržište i tržište Unije i s obzirom na nizak kapacitet apsorpcije drugih tržišta jasno je da bi Indonezija imala dovoljno slobodnog kapaciteta za pokrivanje tržišta Unije. |
| --- | --- |

(64)

Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 48. i 49., kapacitet apsorpcije tržišta koja nisu tržište Unije smatra se niskim. Zbog nedostatka suradnje u spisu nema podataka o domaćoj potrošnji predmetnog proizvoda u Indoneziji, ali uz procijenjen slobodan kapacitet od 5 300 tona za indonezijsko tržište i tržište Unije i s obzirom na nizak kapacitet apsorpcije drugih tržišta jasno je da bi Indonezija imala dovoljno slobodnog kapaciteta za pokrivanje tržišta Unije.

| (65) | Posljedično, ne može se očekivati da bi višak kapaciteta Indonezije u znatnoj mjeri bio usmjeren na druga tržišta osim tržišta Unije. |
| --- | --- |

(65)

Posljedično, ne može se očekivati da bi višak kapaciteta Indonezije u znatnoj mjeri bio usmjeren na druga tržišta osim tržišta Unije.

3.2.4.   Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga

Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga

| (66) | Procjena prethodno navedenih čimbenika pokazala je da izvoz Indonezije na tržišta koja nisu tržište Unije izvršen po cijenama koje su daleko ispod prosječne razine cijena u Uniji. S obzirom na velik slobodno dostupan kapacitet indonezijskih izvoznika i nedostatak drugih velikih tržišta za takav kapacitet vjerojatno je da će indonezijski proizvođači izvoznici na tržište Unije usmjeriti velik obujam po dampinškim cijenama u slučaju stavljanja mjera izvan snage. |
| --- | --- |

(66)

Procjena prethodno navedenih čimbenika pokazala je da izvoz Indonezije na tržišta koja nisu tržište Unije izvršen po cijenama koje su daleko ispod prosječne razine cijena u Uniji. S obzirom na velik slobodno dostupan kapacitet indonezijskih izvoznika i nedostatak drugih velikih tržišta za takav kapacitet vjerojatno je da će indonezijski proizvođači izvoznici na tržište Unije usmjeriti velik obujam po dampinškim cijenama u slučaju stavljanja mjera izvan snage.

| (67) | Nakon razmatranja navedenih podataka i informacija zaključuje se da će se damping iz Indonezije vjerojatno ponoviti ako se dopusti istek mjera. |
| --- | --- |

(67)

Nakon razmatranja navedenih podataka i informacija zaključuje se da će se damping iz Indonezije vjerojatno ponoviti ako se dopusti istek mjera.

4.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA ŠTETE

VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA ŠTETE

4.1.   Uvodna napomena

Uvodna napomena

| (68) | Budući da se industrija Unije sastoji od samo jednog proizvođača i da se dampinški uvoz odnosi na ograničen broj kineskih i indonezijskih proizvođača izvoznika, pokazatelji štete i podaci o uvozu morali su se indeksirati kako bi se osigurala povjerljivost poslovno osjetljivih podataka. |
| --- | --- |

(68)

Budući da se industrija Unije sastoji od samo jednog proizvođača i da se dampinški uvoz odnosi na ograničen broj kineskih i indonezijskih proizvođača izvoznika, pokazatelji štete i podaci o uvozu morali su se indeksirati kako bi se osigurala povjerljivost poslovno osjetljivih podataka.

4.2.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

| (69) | Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije istovjetni proizvod proizvodio je samo jedan proizvođač iz Unije, koji stoga čini „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(69)

Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije istovjetni proizvod proizvodio je samo jedan proizvođač iz Unije, koji stoga čini „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

4.3.   Potrošnja u Uniji

Potrošnja u Uniji

| (70) | Natrijev ciklamat proizvodi se samo u Uniji, NRK-u i Indoneziji. Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije, uvećanog za obujam uvoza natrijeva ciklamata iz NRK-a i Indonezije, utvrđen kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 73. |
| --- | --- |

(70)

Natrijev ciklamat proizvodi se samo u Uniji, NRK-u i Indoneziji. Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije, uvećanog za obujam uvoza natrijeva ciklamata iz NRK-a i Indonezije, utvrđen kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 73.

| (71) | Potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

  Tablica 1.


  Potrošnja u Uniji












  Indeks (2011. = 100) | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupna potrošnja u Uniji | 100 | 103 | 93 | 97 | 101 |
| Izvor: Podaci industrije Unije, baza podataka iz članka 14. stavka 6. |

(71)

Potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

Tablica 1.

Tablica 1.

Potrošnja u Uniji

Potrošnja u Uniji

Indeks (2011. = 100)

Indeks (2011. = 100)

2011.

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Ukupna potrošnja u Uniji

100

103

93

97

101

Izvor: Podaci industrije Unije, baza podataka iz članka 14. stavka 6.

Izvor:

| (72) | Potrošnja natrijeva ciklamata u Uniji najprije se smanjila za 7 % od 2011. do 2013. te se povećala u sljedećem razdoblju. Potrošnja tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije dosegnula je manje-više istu razinu kao 2011. |
| --- | --- |

(72)

Potrošnja natrijeva ciklamata u Uniji najprije se smanjila za 7 % od 2011. do 2013. te se povećala u sljedećem razdoblju. Potrošnja tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije dosegnula je manje-više istu razinu kao 2011.

4.4.   Uvoz iz predmetnih zemalja

Uvoz iz predmetnih zemalja

| (73) | Za potrebe ovog ispitnog postupka uvoz iz NRK-a ukupan je uvoz iz NRK-a, isključujući uvoz društava Fang Da koji ne podliježe ovoj reviziji. Uvoz društava Fang Da uzet je u obzir samo za izračun ukupne potrošnje Unije. S obzirom na to da kineski i indonezijski proizvođači izvoznici nisu surađivali u ovom ispitnom postupku, Komisija je upotrijebila statističke podatke dostupne u bazi podataka iz članka 14. stavka 6. kako bi utvrdila obujam i cijene uvoza iz tih dviju zemalja tijekom razmatranog razdoblja jer su sadržavali dostatno detaljne podatke na razini deseteroznamenkastih oznaka TARIC i dodatnih oznaka TARIC. |
| --- | --- |

(73)

Za potrebe ovog ispitnog postupka uvoz iz NRK-a ukupan je uvoz iz NRK-a, isključujući uvoz društava Fang Da koji ne podliježe ovoj reviziji. Uvoz društava Fang Da uzet je u obzir samo za izračun ukupne potrošnje Unije. S obzirom na to da kineski i indonezijski proizvođači izvoznici nisu surađivali u ovom ispitnom postupku, Komisija je upotrijebila statističke podatke dostupne u bazi podataka iz članka 14. stavka 6. kako bi utvrdila obujam i cijene uvoza iz tih dviju zemalja tijekom razmatranog razdoblja jer su sadržavali dostatno detaljne podatke na razini deseteroznamenkastih oznaka TARIC i dodatnih oznaka TARIC.

| (74) | S obzirom na to da je obujam uvoza iz Indonezije zanemariv u smislu članka 3. stavka 4. Osnovne uredbe, uvoz iz predmetnih zemalja odvojeno se procjenjivao. |
| --- | --- |

(74)

S obzirom na to da je obujam uvoza iz Indonezije zanemariv u smislu članka 3. stavka 4. Osnovne uredbe, uvoz iz predmetnih zemalja odvojeno se procjenjivao.

4.4.1.   NRK

NRK

4.4.1.1.   Obujam i tržišni udjel

Tablica 2.

Tablica 2.

Obujam uvoza i tržišni udjel

Obujam uvoza i tržišni udjel

| Indeks (2011. = 100) | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam uvoza | 100 | 114 | 73 | 71 | 77 |
| Tržišni udjel | 100 | 110 | 79 | 73 | 77 |
| Izvor: Baza podataka iz članka 14. stavka 6. |

Indeks (2011. = 100)

Indeks (2011. = 100)

2011.

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Obujam uvoza

100

114

73

71

77

Tržišni udjel

100

110

79

73

77

Izvor: Baza podataka iz članka 14. stavka 6.

Izvor:

| (75) | Obujam uvoza iz NRK-a smanjio se za 23 % tijekom razmatranog razdoblja. Najprije se povećao od 2011. do 2012., a zatim je znatno pao, posebno uz izrazito nagli pad od 41 indeksnog boda od 2012. do 2013. Od 2013. do 2014. došlo je do daljnjeg blagog smanjenja, nakon čega je uslijedilo povećanje za 6 indeksnih bodova od 2014. do razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(75)

Obujam uvoza iz NRK-a smanjio se za 23 % tijekom razmatranog razdoblja. Najprije se povećao od 2011. do 2012., a zatim je znatno pao, posebno uz izrazito nagli pad od 41 indeksnog boda od 2012. do 2013. Od 2013. do 2014. došlo je do daljnjeg blagog smanjenja, nakon čega je uslijedilo povećanje za 6 indeksnih bodova od 2014. do razdoblja ispitnog postupka revizije.

| (76) | Odgovarajući tržišni udjel tijekom razmatranog razdoblja slično se kretao te je isto tako zabilježio ukupno smanjenje od 23 %. |
| --- | --- |

(76)

Odgovarajući tržišni udjel tijekom razmatranog razdoblja slično se kretao te je isto tako zabilježio ukupno smanjenje od 23 %.

4.4.1.2.   Uvozne cijene

| (77) | Utvrđeno je kretanje kineskih uvoznih cijena te je odvojeno analizirano uz uključivanje antidampinških pristojbi i bez njih. U ovom je predmetu to učinjeno jer je razina tih pristojbi izmijenjena 2012., kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 1., a prikaz kretanja cijena uz uključene antidampinške pristojbe omogućio je bolju predodžbu učinka tih izmjena.

  Tablica 3.


  Indeks uvoznih cijena (EUR/kg)












  Indeks (2011. = 100) | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Isključujući antidampinšku pristojbu | 100 | 105 | 105 | 101 | 104 |
| Uključujući antidampinšku pristojbu | 100 | 109 | 112 | 108 | 111 |
| Izvor: Baza podataka iz članka 14. stavka 6. |

(77)

Utvrđeno je kretanje kineskih uvoznih cijena te je odvojeno analizirano uz uključivanje antidampinških pristojbi i bez njih. U ovom je predmetu to učinjeno jer je razina tih pristojbi izmijenjena 2012., kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 1., a prikaz kretanja cijena uz uključene antidampinške pristojbe omogućio je bolju predodžbu učinka tih izmjena.

Tablica 3.

Tablica 3.

Indeks uvoznih cijena (EUR/kg)

Indeks uvoznih cijena (EUR/kg)

Indeks (2011. = 100)

Indeks (2011. = 100)

2011.

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Isključujući antidampinšku pristojbu

100

105

105

101

104

Uključujući antidampinšku pristojbu

100

109

112

108

111

Izvor: Baza podataka iz članka 14. stavka 6.

Izvor:

| (78) | Tijekom razmatranog razdoblja prosječne cijene CIF na granici Unije (cijene bez antidampinških pristojbi) za uvoz iz NRK-a od proizvođača koji nisu Fang Da povećale su se za 4 %. |
| --- | --- |

(78)

Tijekom razmatranog razdoblja prosječne cijene CIF na granici Unije (cijene bez antidampinških pristojbi) za uvoz iz NRK-a od proizvođača koji nisu Fang Da povećale su se za 4 %.

| (79) | Kad se uzme u obzir učinak antidampinških pristojbi, uvozne cijene povećale su se za 11 % tijekom razmatranog razdoblja. Trebalo bi podsjetiti na to da su se u svibnju 2012. antidampinške pristojbe i više nego udvostručile za kineske proizvođače izvoznike koji pripadaju grupaciji Rainbow Rich, što se odražava u povećanju prosječnih uvoznih cijena (uključujući antidampinške pristojbe) od 2011. do 2012. |
| --- | --- |

(79)

Kad se uzme u obzir učinak antidampinških pristojbi, uvozne cijene povećale su se za 11 % tijekom razmatranog razdoblja. Trebalo bi podsjetiti na to da su se u svibnju 2012. antidampinške pristojbe i više nego udvostručile za kineske proizvođače izvoznike koji pripadaju grupaciji Rainbow Rich, što se odražava u povećanju prosječnih uvoznih cijena (uključujući antidampinške pristojbe) od 2011. do 2012.

4.4.1.3.   Sniženje cijena

| (80) | S obzirom na to da nije surađivao nijedan kineski proizvođač izvoznik koji podliježe ovoj reviziji, Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije utvrdila usporedbom ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije koja je naplaćena nezavisnim kupcima na tržištu Unije, prilagođene razini franko tvornica, i prosječne kineske uvozne cijene na temelju baze podataka iz članka 14. stavka 6. Budući da nije bilo dostupnih podataka u pogledu oblika (vrste proizvoda) kineskog uvoza, za izračun prosječne kineske izvozne cijene upotrijebljen je jednostavan prosjek. |
| --- | --- |

(80)

S obzirom na to da nije surađivao nijedan kineski proizvođač izvoznik koji podliježe ovoj reviziji, Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije utvrdila usporedbom ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije koja je naplaćena nezavisnim kupcima na tržištu Unije, prilagođene razini franko tvornica, i prosječne kineske uvozne cijene na temelju baze podataka iz članka 14. stavka 6. Budući da nije bilo dostupnih podataka u pogledu oblika (vrste proizvoda) kineskog uvoza, za izračun prosječne kineske izvozne cijene upotrijebljen je jednostavan prosjek.

| (81) | Usporedbom se pokazalo da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije prosječna marža sniženja cijena, izražena kao postotak prodajnih cijena industrije Unije, iznosila 22,8 %, uzimajući u obzir učinak antidampinških pristojbi primijenjenih na kineski uvoz. Ako bi se odbile antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na kineske proizvođače izvoznike koji podliježu mjerama, marža sniženja cijena iznosila bi 32,3 %. |
| --- | --- |

(81)

Usporedbom se pokazalo da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije prosječna marža sniženja cijena, izražena kao postotak prodajnih cijena industrije Unije, iznosila 22,8 %, uzimajući u obzir učinak antidampinških pristojbi primijenjenih na kineski uvoz. Ako bi se odbile antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na kineske proizvođače izvoznike koji podliježu mjerama, marža sniženja cijena iznosila bi 32,3 %.

4.4.2.   Indonezija

Indonezija

4.4.2.1.   Obujam i tržišni udjel

Tablica 4.

Tablica 4.

Obujam uvoza i tržišni udjel

Obujam uvoza i tržišni udjel

| Indeks (2011. = 100) | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam uvoza | 100 | 225 | 31 | 18 | 9 |
| Tržišni udjel | 100 | 218 | 34 | 19 | 9 |
| Izvor: Baza podataka iz članka 14. stavka 6. |

Indeks (2011. = 100)

Indeks (2011. = 100)

2011.

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Obujam uvoza

100

225

31

18

9

Tržišni udjel

100

218

34

19

9

Izvor: Baza podataka iz članka 14. stavka 6.

Izvor:

| (82) | Tijekom razmatranog razdoblja obujam i tržišni udjel uvoza natrijeva ciklamata iz Indonezije u Uniju smanjili su se za 91 %. Trebalo bi napomenuti da je apsolutni obujam uvoza iz Indonezije bio na niskoj razini 2011. i 2012., na vrlo niskoj razini 2013. i neznatnoj razini tijekom 2014. i razdoblja ispitnog postupka. Iako se indonezijski uvoz znatno mijenjao tijekom razmatranog razdoblja, njegov se utjecaj na industriju Unije može smatrati vrlo ograničenim od 2011. do 2012., a od 2013. do razdoblja ispitnog postupka revizije čak i neznatnim. |
| --- | --- |

(82)

Tijekom razmatranog razdoblja obujam i tržišni udjel uvoza natrijeva ciklamata iz Indonezije u Uniju smanjili su se za 91 %. Trebalo bi napomenuti da je apsolutni obujam uvoza iz Indonezije bio na niskoj razini 2011. i 2012., na vrlo niskoj razini 2013. i neznatnoj razini tijekom 2014. i razdoblja ispitnog postupka. Iako se indonezijski uvoz znatno mijenjao tijekom razmatranog razdoblja, njegov se utjecaj na industriju Unije može smatrati vrlo ograničenim od 2011. do 2012., a od 2013. do razdoblja ispitnog postupka revizije čak i neznatnim.

4.4.2.2.   Uvozne cijene

Tablica 5.

Tablica 5.

Indeks uvoznih cijena (EUR/kg)

Indeks uvoznih cijena (EUR/kg)

| Indeks (2011. = 100) | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Isključujući antidampinšku pristojbu | 100 | 104 | 107 | 105 | 106 |
| Izvor: Baza podataka iz članka 14. stavka 6. |

Indeks (2011. = 100)

Indeks (2011. = 100)

2011.

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Isključujući antidampinšku pristojbu

100

104

107

105

106

Izvor: Baza podataka iz članka 14. stavka 6.

Izvor:

| (83) | Tijekom razmatranog razdoblja prosječne indonezijske uvozne cijene CIF na granici Unije povećale su se za 6 %. |
| --- | --- |

(83)

Tijekom razmatranog razdoblja prosječne indonezijske uvozne cijene CIF na granici Unije povećale su se za 6 %.

4.4.2.3.   Sniženje cijena

| (84) | S obzirom na to da nijedan indonezijski proizvođač izvoznik nije surađivao, Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije utvrdila usporedbom ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije koja je naplaćena nezavisnim kupcima na tržištu Unije, prilagođene razini franko tvornica, i prosječne indonezijske uvozne cijene na temelju baze podataka iz članka 14. stavka 6. Budući da nije bilo dostupnih podataka u pogledu oblika (vrste proizvoda) indonezijskog uvoza, za izračun prosječne indonezijske izvozne cijene upotrijebljen je jednostavan prosjek. |
| --- | --- |

(84)

S obzirom na to da nijedan indonezijski proizvođač izvoznik nije surađivao, Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije utvrdila usporedbom ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije koja je naplaćena nezavisnim kupcima na tržištu Unije, prilagođene razini franko tvornica, i prosječne indonezijske uvozne cijene na temelju baze podataka iz članka 14. stavka 6. Budući da nije bilo dostupnih podataka u pogledu oblika (vrste proizvoda) indonezijskog uvoza, za izračun prosječne indonezijske izvozne cijene upotrijebljen je jednostavan prosjek.

| (85) | Usporedbom se pokazalo da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ponderirana prosječna marža sniženja cijena, izražena kao postotak prodajnih cijena industrije Unije, iznosila 24,1 %. Ako bi se odbile antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na indonezijske proizvođače izvoznike koji podliježu mjerama, marža sniženja cijena iznosila bi 33,6 %. |
| --- | --- |

(85)

Usporedbom se pokazalo da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ponderirana prosječna marža sniženja cijena, izražena kao postotak prodajnih cijena industrije Unije, iznosila 24,1 %. Ako bi se odbile antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na indonezijske proizvođače izvoznike koji podliježu mjerama, marža sniženja cijena iznosila bi 33,6 %.

4.5.   Gospodarsko stanje industrije Unije

Gospodarsko stanje industrije Unije

4.5.1.   Opće napomene

Opće napomene

| (86) | Proizvodnja natrijeva ciklamata sastoji se od dviju glavnih faza proizvodnje. Tijekom prve faze, za koju je potrebna upotreba reaktora, sirovine se pretvaraju u sirovi (nečisti) natrijev ciklamat. Tijekom druge faze proizvodnje sirovi natrijev ciklamat mora se pročistiti prije nego što ga, s obzirom na relevantna regulatorna pravila, mogu upotrijebiti industrije hrane, pića ili farmaceutskih proizvoda na kraju proizvodnog lanca. |
| --- | --- |

(86)

Proizvodnja natrijeva ciklamata sastoji se od dviju glavnih faza proizvodnje. Tijekom prve faze, za koju je potrebna upotreba reaktora, sirovine se pretvaraju u sirovi (nečisti) natrijev ciklamat. Tijekom druge faze proizvodnje sirovi natrijev ciklamat mora se pročistiti prije nego što ga, s obzirom na relevantna regulatorna pravila, mogu upotrijebiti industrije hrane, pića ili farmaceutskih proizvoda na kraju proizvodnog lanca.

| (87) | Zbog tehničkog incidenta iz srpnja 2011. (eksplozija u tvornici) industrija Unije od kolovoza 2011. do svibnja 2012. nije mogla obavljati prvu fazu proizvodnje, odnosno proces reakcije, i morala se privremeno oslanjati na uvezeni natrijev ciklamat koji je dodatno pročišćavala kako bi mogla nastaviti svoje komercijalne djelatnosti. |
| --- | --- |

(87)

Zbog tehničkog incidenta iz srpnja 2011. (eksplozija u tvornici) industrija Unije od kolovoza 2011. do svibnja 2012. nije mogla obavljati prvu fazu proizvodnje, odnosno proces reakcije, i morala se privremeno oslanjati na uvezeni natrijev ciklamat koji je dodatno pročišćavala kako bi mogla nastaviti svoje komercijalne djelatnosti.

| (88) | Budući da proizvođač iz Unije nije imao drugog izbora, nego se privremeno oslanjati na uvoz, i s obzirom na ograničeno trajanje i obujam uvoza tijekom razmatranog razdoblja, zbog tog incidenta i njegovih posljedica prethodni zaključci u pogledu definicije industrije Unije nisu nevaljani. Međutim, on je znatno utjecao na gospodarsko stanje industrije Unije u razdoblju 2011. – 2012., tj. na početku razmatranog razdoblja, posebno u pogledu kapaciteta, obujma proizvodnje i prodaje te pokazatelja profitabilnosti. Utjecao je, iako u manjoj mjeri, i na razvoj uvoza. Ti su elementi uzeti u obzir pri analizi razvoja pokazatelja štete. |
| --- | --- |

(88)

Budući da proizvođač iz Unije nije imao drugog izbora, nego se privremeno oslanjati na uvoz, i s obzirom na ograničeno trajanje i obujam uvoza tijekom razmatranog razdoblja, zbog tog incidenta i njegovih posljedica prethodni zaključci u pogledu definicije industrije Unije nisu nevaljani. Međutim, on je znatno utjecao na gospodarsko stanje industrije Unije u razdoblju 2011. – 2012., tj. na početku razmatranog razdoblja, posebno u pogledu kapaciteta, obujma proizvodnje i prodaje te pokazatelja profitabilnosti. Utjecao je, iako u manjoj mjeri, i na razvoj uvoza. Ti su elementi uzeti u obzir pri analizi razvoja pokazatelja štete.

| (89) | U tom kontekstu i u skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i ocjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je gospodarske pokazatelje ocijenila na temelju podataka koji se odnose na jedinog proizvođača iz Unije koji čini industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(89)

U tom kontekstu i u skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i ocjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je gospodarske pokazatelje ocijenila na temelju podataka koji se odnose na jedinog proizvođača iz Unije koji čini industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

| (90) | Gospodarski pokazatelji jedinog proizvođača iz Unije, koje je Komisija ocijenila, sljedeći su: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost, troškovi rada, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga, prosječne jedinične cijene, jedinični troškovi, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. |
| --- | --- |

(90)

Gospodarski pokazatelji jedinog proizvođača iz Unije, koje je Komisija ocijenila, sljedeći su: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost, troškovi rada, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga, prosječne jedinične cijene, jedinični troškovi, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

4.5.2.   Pokazatelji štete

Pokazatelji štete

4.5.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

| (91) | Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 6.


  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta












  Indeks (2011. = 100) | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam proizvodnje | 100 | 104 | 189 | 159 | 157 |
| Proizvodni kapacitet | 100 | 114 | 171 | 171 | 171 |
| Iskorištenost kapaciteta | 100 | 91 | 110 | 93 | 92 |
| Izvor: Podaci industrije Unije |

(91)

Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 6.

Tablica 6.

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

Indeks (2011. = 100)

Indeks (2011. = 100)

2011.

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Obujam proizvodnje

100

104

189

159

157

Proizvodni kapacitet

100

114

171

171

171

Iskorištenost kapaciteta

100

91

110

93

92

Izvor: Podaci industrije Unije

Izvor:

| (92) | Proizvodnja se tijekom razmatranog razdoblja općenito povećala za 57 %. Kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 87. i uvodnoj izjavi 93. u nastavku razina proizvodnje industrije Unije bila je neuobičajeno niska u razdoblju 2011. – 2012. Od 2013. do razdoblja ispitnog postupka revizije razina proizvodnje naglo se smanjila za 32 indeksna boda. |
| --- | --- |

(92)

Proizvodnja se tijekom razmatranog razdoblja općenito povećala za 57 %. Kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 87. i uvodnoj izjavi 93. u nastavku razina proizvodnje industrije Unije bila je neuobičajeno niska u razdoblju 2011. – 2012. Od 2013. do razdoblja ispitnog postupka revizije razina proizvodnje naglo se smanjila za 32 indeksna boda.

| (93) | Tijekom razmatranog razdoblja znatno se povećao i proizvodni kapacitet (za 71 %), no to se kretanje ponovno objašnjava neuobičajeno niskom razinom 2011. i 2012. koja je bila rezultat tehničkog incidenta u proizvodnim postrojenjima. Kapacitet je izračunan na temelju mjeseci tijekom kojih je industrija Unije mogla proizvesti vlastiti natrijev ciklamat, odnosno samo sedam mjeseci u 2011., osam mjeseci u 2012. i 12 mjeseci za ostala razdoblja. Od 2013. razina proizvodnog kapaciteta ostala je stabilna do razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(93)

Tijekom razmatranog razdoblja znatno se povećao i proizvodni kapacitet (za 71 %), no to se kretanje ponovno objašnjava neuobičajeno niskom razinom 2011. i 2012. koja je bila rezultat tehničkog incidenta u proizvodnim postrojenjima. Kapacitet je izračunan na temelju mjeseci tijekom kojih je industrija Unije mogla proizvesti vlastiti natrijev ciklamat, odnosno samo sedam mjeseci u 2011., osam mjeseci u 2012. i 12 mjeseci za ostala razdoblja. Od 2013. razina proizvodnog kapaciteta ostala je stabilna do razdoblja ispitnog postupka revizije.

| (94) | Stopa iskorištenosti kapaciteta smanjila se za 8 % od 2011. do razdoblja ispitnog postupka revizije, ali je zabilježila znatno silazno kretanje od 2013., u skladu sa smanjenjem obujma proizvodnje. |
| --- | --- |

(94)

Stopa iskorištenosti kapaciteta smanjila se za 8 % od 2011. do razdoblja ispitnog postupka revizije, ali je zabilježila znatno silazno kretanje od 2013., u skladu sa smanjenjem obujma proizvodnje.

4.5.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udjel

| (95) | Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udjel tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 7.


  Obujam prodaje i tržišni udjel












  Indeks (2011. = 100) | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam prodaje | 100 | 69 | 146 | 108 | 104 |
| Tržišni udjel | 100 | 67 | 157 | 111 | 104 |
| Izvor: Podaci industrije Unije i baza podataka iz članka 14. stavka 6. |

(95)

Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udjel tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 7.

Tablica 7.

Obujam prodaje i tržišni udjel

Obujam prodaje i tržišni udjel

Indeks (2011. = 100)

Indeks (2011. = 100)

2011.

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Obujam prodaje

100

69

146

108

104

Tržišni udjel

100

67

157

111

104

Izvor: Podaci industrije Unije i baza podataka iz članka 14. stavka 6.

Izvor:

| (96) | Obujam prodaje na tržištu Unije i odgovarajući tržišni udjel zabilježili su jednako kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Općenito su se povećali za 4 %. |
| --- | --- |

(96)

Obujam prodaje na tržištu Unije i odgovarajući tržišni udjel zabilježili su jednako kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Općenito su se povećali za 4 %.

| (97) | Budući da se u oba podatka odražava samo prodaja natrijeva ciklamata koji je industrija Unije sama proizvela, razine za 2011. i 2012. bile su neuobičajeno niske zbog razloga navedenih u uvodnim izjavama 87. i 93. Od 2013., kad je proizvodnja vlastitog natrijeva ciklamata već bila trajno ponovno uspostavljena, prodaja industrije Unije smanjila se za 42 indeksna boda kao rezultat gubitka narudžbi. |
| --- | --- |

(97)

Budući da se u oba podatka odražava samo prodaja natrijeva ciklamata koji je industrija Unije sama proizvela, razine za 2011. i 2012. bile su neuobičajeno niske zbog razloga navedenih u uvodnim izjavama 87. i 93. Od 2013., kad je proizvodnja vlastitog natrijeva ciklamata već bila trajno ponovno uspostavljena, prodaja industrije Unije smanjila se za 42 indeksna boda kao rezultat gubitka narudžbi.

| (98) | Od 2013. do razdoblja ispitnog postupka revizije znatno se smanjio i tržišni udjel. To je u suprotnosti s razvojem potrošnje u Uniji, koja se povećala za 8 indeksnih bodova. |
| --- | --- |

(98)

Od 2013. do razdoblja ispitnog postupka revizije znatno se smanjio i tržišni udjel. To je u suprotnosti s razvojem potrošnje u Uniji, koja se povećala za 8 indeksnih bodova.

4.5.2.3.   Rast

| (99) | Stanje industrije Unije poboljšalo se od 2011. do 2013. kad je mogla povećati svoju proizvodnju, proizvodni kapacitet, prodaju i tržišni udjel. To je povećanje bilo rezultat dvaju čimbenika: i. povećanja antidampinških pristojbi za određene proizvođače izvoznike iz NRK-a, koje su udvostručene u svibnju 2012. i ii. činjenice da je industrija Unije ponovno mogla proizvoditi vlastiti natrijev ciklamat tijekom 12 mjeseci u 2013., za razliku od samo sedam mjeseci u 2011. i osam mjeseci u 2012. |
| --- | --- |

(99)

Stanje industrije Unije poboljšalo se od 2011. do 2013. kad je mogla povećati svoju proizvodnju, proizvodni kapacitet, prodaju i tržišni udjel. To je povećanje bilo rezultat dvaju čimbenika: i. povećanja antidampinških pristojbi za određene proizvođače izvoznike iz NRK-a, koje su udvostručene u svibnju 2012. i ii. činjenice da je industrija Unije ponovno mogla proizvoditi vlastiti natrijev ciklamat tijekom 12 mjeseci u 2013., za razliku od samo sedam mjeseci u 2011. i osam mjeseci u 2012.

| (100) | Da nije došlo do eksplozije u srpnju 2011., podaci za proizvodnju, iskorištenost kapaciteta, prodaju i tržišne udjele bili bi znatno bolji u 2011. i 2012. jer bi industrija Unije mogla opskrbiti svoje kupce vlastitim natrijevim ciklamatom umjesto uvoznog koji je dodatno prerađivala (pročišćavala) od kolovoza 2011. do svibnja 2012. Kao rezultat toga, povećanje proizvodnje, prodaje i tržišnih udjela od 2011. do 2013. bilo bi znatno manje, dok bi proizvodni kapacitet čak ostao na svojoj razini iz 2013. tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Od 2013. do razdoblja ispitnog postupka revizije sva prethodno navedena kretanja povezana s obujmom, osim proizvodnog kapaciteta, potpuno su se preokrenula. De facto, iako je potrošnja u Uniji bilježila uzlazno kretanje od 2013., industrija Unije ušla je u fazu gospodarskog pada. Istovremeno je profitabilnost industrije Unije ostala izrazito negativna tijekom cijelog razmatranog razdoblja, čime su onemogućeni izgledi za rast. |
| --- | --- |

(100)

Da nije došlo do eksplozije u srpnju 2011., podaci za proizvodnju, iskorištenost kapaciteta, prodaju i tržišne udjele bili bi znatno bolji u 2011. i 2012. jer bi industrija Unije mogla opskrbiti svoje kupce vlastitim natrijevim ciklamatom umjesto uvoznog koji je dodatno prerađivala (pročišćavala) od kolovoza 2011. do svibnja 2012. Kao rezultat toga, povećanje proizvodnje, prodaje i tržišnih udjela od 2011. do 2013. bilo bi znatno manje, dok bi proizvodni kapacitet čak ostao na svojoj razini iz 2013. tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Od 2013. do razdoblja ispitnog postupka revizije sva prethodno navedena kretanja povezana s obujmom, osim proizvodnog kapaciteta, potpuno su se preokrenula. De facto, iako je potrošnja u Uniji bilježila uzlazno kretanje od 2013., industrija Unije ušla je u fazu gospodarskog pada. Istovremeno je profitabilnost industrije Unije ostala izrazito negativna tijekom cijelog razmatranog razdoblja, čime su onemogućeni izgledi za rast.

De facto

4.5.2.4.   Zaposlenost i produktivnost

| (101) | Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 8.


  Zaposlenost i produktivnost












  Indeks (2011. = 100) | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zaposlenika | 100 | 100 | 105 | 105 | 105 |
| Produktivnost (obujam proizvodnje s obzirom na broj zaposlenika) | 100 | 104 | 180 | 151 | 150 |
| Izvor: Podaci industrije Unije |

(101)

Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 8.

Tablica 8.

Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

Indeks (2011. = 100)

Indeks (2011. = 100)

2011.

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Broj zaposlenika

100

100

105

105

105

Produktivnost (obujam proizvodnje s obzirom na broj zaposlenika)

100

104

180

151

150

Izvor: Podaci industrije Unije

Izvor:

| (102) | Iako od kolovoza 2011. do svibnja 2012. nije mogla proizvoditi vlastiti natrijev ciklamat, industrija Unije odlučila je zadržati razinu zaposlenosti jer se smatralo da je svako smanjenje preskupo i nepotrebno. Iako je jedan zaposlenik otpušten 2012., razina zaposlenosti nije se promijenila od 2011. do 2012. jer je industrija Unije zaposlila novog zaposlenika iste godine. Broj zaposlenika blago se povećao 2013., a zatim je ostao stabilan do razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(102)

Iako od kolovoza 2011. do svibnja 2012. nije mogla proizvoditi vlastiti natrijev ciklamat, industrija Unije odlučila je zadržati razinu zaposlenosti jer se smatralo da je svako smanjenje preskupo i nepotrebno. Iako je jedan zaposlenik otpušten 2012., razina zaposlenosti nije se promijenila od 2011. do 2012. jer je industrija Unije zaposlila novog zaposlenika iste godine. Broj zaposlenika blago se povećao 2013., a zatim je ostao stabilan do razdoblja ispitnog postupka revizije.

| (103) | Zbog eksplozije u tvornici produktivnost industrije Unije bila je pogođena na sličan način kao ostali prethodno prikazani gospodarski pokazatelji. Kao i proizvodnja, i produktivnosti je bila na iznimno niskoj razini 2011. i 2012., a zatim se naglo povećala za 80 indeksnih bodova 2013. Međutim, od tada se, zbog gubitka narudžbi, u 2014. smanjila za 30 indeksnih bodova i ostala na toj razini do razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(103)

Zbog eksplozije u tvornici produktivnost industrije Unije bila je pogođena na sličan način kao ostali prethodno prikazani gospodarski pokazatelji. Kao i proizvodnja, i produktivnosti je bila na iznimno niskoj razini 2011. i 2012., a zatim se naglo povećala za 80 indeksnih bodova 2013. Međutim, od tada se, zbog gubitka narudžbi, u 2014. smanjila za 30 indeksnih bodova i ostala na toj razini do razdoblja ispitnog postupka revizije.

4.5.2.5.   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

| (104) | Antidampinške mjere u pogledu uvoza indonezijskih proizvođača izvoznika i svih kineskih proizvođača izvoznika osim društava Fang Da na snazi su od 2004. |
| --- | --- |

(104)

Antidampinške mjere u pogledu uvoza indonezijskih proizvođača izvoznika i svih kineskih proizvođača izvoznika osim društava Fang Da na snazi su od 2004.

| (105) | Kako je prethodno navedeno, dampinške marže indonezijskih i kineskih proizvođača, osim društava Fang Da, tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bile su znatno više od razine de minimis. Učinak na gospodarsko stanje industrije Unije znatan je, s obzirom na neprekidan uvoz znatnog obujma natrijeva ciklamata po dampinškim cijenama od kineskih proizvođača. |
| --- | --- |

(105)

Kako je prethodno navedeno, dampinške marže indonezijskih i kineskih proizvođača, osim društava Fang Da, tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bile su znatno više od razine de minimis. Učinak na gospodarsko stanje industrije Unije znatan je, s obzirom na neprekidan uvoz znatnog obujma natrijeva ciklamata po dampinškim cijenama od kineskih proizvođača.

de minimis

4.5.2.6.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (106) | Prosječne jedinične prodajne cijene jedinog proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 9.


  Prodajne cijene u Uniji












  Indeks (2011. = 100) | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna jedinična prodajna cijena | 100 | 105 | 103 | 107 | 106 |
| Prosječni jedinični trošak proizvodnje | 100 | 107 | 97 | 95 | 96 |
| Izvor: Podaci industrije Unije |

(106)

Prosječne jedinične prodajne cijene jedinog proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 9.

Tablica 9.

Prodajne cijene u Uniji

Prodajne cijene u Uniji

Indeks (2011. = 100)

Indeks (2011. = 100)

2011.

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Prosječna jedinična prodajna cijena

100

105

103

107

106

Prosječni jedinični trošak proizvodnje

100

107

97

95

96

Izvor: Podaci industrije Unije

Izvor:

| (107) | Prosječna jedinična prodajna cijena industrije Unije povećala se za 6 % tijekom razmatranog razdoblja. Najprije se povećala za 5 indeksnih bodova od 2011. do 2012., a zatim je ostala stabilna do razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(107)

Prosječna jedinična prodajna cijena industrije Unije povećala se za 6 % tijekom razmatranog razdoblja. Najprije se povećala za 5 indeksnih bodova od 2011. do 2012., a zatim je ostala stabilna do razdoblja ispitnog postupka revizije.

| (108) | Prosječni jedinični trošak proizvodnje industrije Unije povećao se za 7 indeksnih bodova od 2011. do 2012., a zatim se smanjio za 10 indeksnih bodova u 2013. u usporedbi s 2011. Od 2013. ostao je stabilan do razdoblja ispitnog postupka revizije. Te su promjene uglavnom bile rezultat fluktuacije troškova sirovina. |
| --- | --- |

(108)

Prosječni jedinični trošak proizvodnje industrije Unije povećao se za 7 indeksnih bodova od 2011. do 2012., a zatim se smanjio za 10 indeksnih bodova u 2013. u usporedbi s 2011. Od 2013. ostao je stabilan do razdoblja ispitnog postupka revizije. Te su promjene uglavnom bile rezultat fluktuacije troškova sirovina.

| (109) | U odnosu na prethodno navedeno trebalo bi napomenuti da industrija Unije nije mogla točno odijeliti troškove pročišćavanja od ukupnih troškova proizvodnje. Kao rezultat toga u indeksima za 2011. i 2012., za razliku od indeksa za 2013., 2014. i razdoblje ispitnog postupka revizije, odražavaju se i troškovi pročišćavanja natrijeva ciklamata koji je uvezla industrija Unije. |
| --- | --- |

(109)

U odnosu na prethodno navedeno trebalo bi napomenuti da industrija Unije nije mogla točno odijeliti troškove pročišćavanja od ukupnih troškova proizvodnje. Kao rezultat toga u indeksima za 2011. i 2012., za razliku od indeksa za 2013., 2014. i razdoblje ispitnog postupka revizije, odražavaju se i troškovi pročišćavanja natrijeva ciklamata koji je uvezla industrija Unije.

| (110) | S obzirom na prethodno navedeno trebalo bi pažljivo tumačiti kretanja u razdoblju 2011. – 2012. i razdobljima nakon toga jer je njihov razvoj bio pod utjecajem drugih čimbenika, iako u manjoj mjeri, zbog činjenice da su se indeksi za razdoblje 2011. – 2012. temeljili na različitim skupovima podataka. |
| --- | --- |

(110)

S obzirom na prethodno navedeno trebalo bi pažljivo tumačiti kretanja u razdoblju 2011. – 2012. i razdobljima nakon toga jer je njihov razvoj bio pod utjecajem drugih čimbenika, iako u manjoj mjeri, zbog činjenice da su se indeksi za razdoblje 2011. – 2012. temeljili na različitim skupovima podataka.

| (111) | U svakom slučaju, tijekom cijelog razmatranog razdoblja prosječne jedinične prodajne cijene uvijek su bile niže od prosječnih jediničnih troškova proizvodnje industrije Unije iskazanih u prethodnoj tablici. |
| --- | --- |

(111)

U svakom slučaju, tijekom cijelog razmatranog razdoblja prosječne jedinične prodajne cijene uvijek su bile niže od prosječnih jediničnih troškova proizvodnje industrije Unije iskazanih u prethodnoj tablici.

4.5.2.7.   Troškovi rada

| (112) | Prosječni troškovi rada jedinog proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 10.


  Prosječni troškovi rada po zaposleniku












  Indeks (2011. = 100) | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječni troškovi rada po zaposleniku | 100 | 127 | 115 | 102 | 95 |
| Izvor: Podaci industrije Unije |

(112)

Prosječni troškovi rada jedinog proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 10.

Tablica 10.

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

Indeks (2011. = 100)

Indeks (2011. = 100)

2011.

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

100

127

115

102

95

Izvor: Podaci industrije Unije

Izvor:

| (113) | Prosječni troškovi rada smanjili su se tijekom razmatranog razdoblja za 5 %. Međutim, troškovi su se najprije povećali 2012. za 27 %, uglavnom zbog naknada isplaćenih otpuštenom zaposleniku, a zatim su se stalno smanjivali do razdoblja ispitnog postupka revizije kad su pali 5 % ispod svoje razine iz 2011. |
| --- | --- |

(113)

Prosječni troškovi rada smanjili su se tijekom razmatranog razdoblja za 5 %. Međutim, troškovi su se najprije povećali 2012. za 27 %, uglavnom zbog naknada isplaćenih otpuštenom zaposleniku, a zatim su se stalno smanjivali do razdoblja ispitnog postupka revizije kad su pali 5 % ispod svoje razine iz 2011.

4.5.2.8.   Zalihe

| (114) | Razine zaliha jedinog proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 11.


  Zalihe












  Indeks (2011. = 100) | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe | 100 | 258 | 339 | 406 | 708 |
| Završne zalihe kao postotak proizvodnje | 100 | 249 | 179 | 255 | 451 |
| Izvor: Podaci industrije Unije |

(114)

Razine zaliha jedinog proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 11.

Tablica 11.

Zalihe

Zalihe

Indeks (2011. = 100)

Indeks (2011. = 100)

2011.

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Završne zalihe

100

258

339

406

708

Završne zalihe kao postotak proizvodnje

100

249

179

255

451

Izvor: Podaci industrije Unije

Izvor:

| (115) | Završne zalihe izražene kao postotak proizvodnje znatno su se mijenjale tijekom razmatranog razdoblja. Najprije su se povećale od 2011. do 2012., zatim su se smanjile sljedeće godine i konačno su se znatno povećale do razdoblja ispitnog postupka revizije. Općenito su se tijekom razmatranog razdoblja povećale za 351 indeksni bod. To je povećanje djelomično bilo posljedica nemogućnosti proizvođača iz Unije da proda svoj proizvod zbog tržišnog natjecanja s jeftinim uvozom, ali i rezultat neuobičajeno niskih razina zaliha 2011. nakon tehničkog incidenta objašnjenog u prethodnoj uvodnoj izjavi 87. |
| --- | --- |

(115)

Završne zalihe izražene kao postotak proizvodnje znatno su se mijenjale tijekom razmatranog razdoblja. Najprije su se povećale od 2011. do 2012., zatim su se smanjile sljedeće godine i konačno su se znatno povećale do razdoblja ispitnog postupka revizije. Općenito su se tijekom razmatranog razdoblja povećale za 351 indeksni bod. To je povećanje djelomično bilo posljedica nemogućnosti proizvođača iz Unije da proda svoj proizvod zbog tržišnog natjecanja s jeftinim uvozom, ali i rezultat neuobičajeno niskih razina zaliha 2011. nakon tehničkog incidenta objašnjenog u prethodnoj uvodnoj izjavi 87.

4.5.2.9.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (116) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja jedinog proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 12.


  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja












  Indeks (2011. = 100) | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost | – 100 | – 111 | – 82 | – 61 | – 69 |
| Novčani tok | 100 | – 500 | – 1 107 | – 559 | – 766 |
| Ulaganja | 100 | 203 | 15 | 0 | 0 |
| Povrat ulaganja | – 100 | – 42 | – 104 | – 79 | – 77 |
| Izvor: Podaci industrije Unije |

(116)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja jedinog proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 12.

Tablica 12.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

Indeks (2011. = 100)

Indeks (2011. = 100)

2011.

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Profitabilnost

– 100

– 111

– 82

– 61

– 69

Novčani tok

100

– 500

– 1 107

– 559

– 766

Ulaganja

100

203

15

0

0

Povrat ulaganja

– 100

– 42

– 104

– 79

– 77

Izvor: Podaci industrije Unije

Izvor:

| (117) | Komisija je utvrdila profitabilnost industrije Unije iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje natrijeva ciklamata nepovezanim kupcima u Uniji kao postotka prometa od te prodaje. Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 109., trošak proizvodnje upotrijebljen za utvrđivanje razine dobiti/gubitaka za razdoblje 2011. – 2012. mogao se samo općenito utvrditi, tj. tako da uključuje i troškove povezane s uvezenim natrijevim ciklamatom. Na temelju toga analizom podataka o profitabilnosti pokazalo se da je industrija Unije tijekom cijelog razmatranog razdoblja bilježila znatne gubitke. Posebno su bili visoki u razdoblju 2011. – 2012., ali se stanje popravilo od 2013. |
| --- | --- |

(117)

Komisija je utvrdila profitabilnost industrije Unije iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje natrijeva ciklamata nepovezanim kupcima u Uniji kao postotka prometa od te prodaje. Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 109., trošak proizvodnje upotrijebljen za utvrđivanje razine dobiti/gubitaka za razdoblje 2011. – 2012. mogao se samo općenito utvrditi, tj. tako da uključuje i troškove povezane s uvezenim natrijevim ciklamatom. Na temelju toga analizom podataka o profitabilnosti pokazalo se da je industrija Unije tijekom cijelog razmatranog razdoblja bilježila znatne gubitke. Posebno su bili visoki u razdoblju 2011. – 2012., ali se stanje popravilo od 2013.

| (118) | Neto novčani tok sposobnost je industrije Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Kretanje neto novčanog toka, utvrđenog u odnosu na ukupnu prodaju (12) natrijeva ciklamata, prešlo je iz pozitivnog 2011. u izrazito negativno od 2012. do razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(118)

Neto novčani tok sposobnost je industrije Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Kretanje neto novčanog toka, utvrđenog u odnosu na ukupnu prodaju (12) natrijeva ciklamata, prešlo je iz pozitivnog 2011. u izrazito negativno od 2012. do razdoblja ispitnog postupka revizije.

12

| (119) | Jedina znatna ulaganja ostvarena su u razdoblju 2011. – 2013. i isključivo se odnose na zamjenu proizvodnih alata oštećenih u eksploziji 2011. Ta su ulaganja u cijelosti pokrivena policom osiguranja. |
| --- | --- |

(119)

Jedina znatna ulaganja ostvarena su u razdoblju 2011. – 2013. i isključivo se odnose na zamjenu proizvodnih alata oštećenih u eksploziji 2011. Ta su ulaganja u cijelosti pokrivena policom osiguranja.

| (120) | Povrat ulaganja sastoji se od dobiti izražene kao postotak neto knjigovodstvene vrijednosti dugotrajne imovine. Tijekom cijelog razmatranog razdoblja bio je izrazito negativan. |
| --- | --- |

(120)

Povrat ulaganja sastoji se od dobiti izražene kao postotak neto knjigovodstvene vrijednosti dugotrajne imovine. Tijekom cijelog razmatranog razdoblja bio je izrazito negativan.

| (121) | Uzimajući u obzir razinu gubitaka koje je zabilježila industrija Unije, njezina sposobnost prikupljanja kapitala bila je ozbiljno narušena. |
| --- | --- |

(121)

Uzimajući u obzir razinu gubitaka koje je zabilježila industrija Unije, njezina sposobnost prikupljanja kapitala bila je ozbiljno narušena.

4.5.3.   Zaključak o šteti

Zaključak o šteti

| (122) | Iako su se neki gospodarski pokazatelji koji se odnose na stanje industrije Unije, kao što su proizvodnja, proizvodni kapacitet, prodaja, tržišni udjel i produktivnosti, poboljšali u razdoblju 2011. – 2012. te 2013., na ta su kretanja samo djelomično utjecale stvarne promjene na tržištu koje su bile rezultat uvođenja viših antidampinških pristojbi za određene proizvođače izvoznike iz NRK-a u svibnju 2012. |
| --- | --- |

(122)

Iako su se neki gospodarski pokazatelji koji se odnose na stanje industrije Unije, kao što su proizvodnja, proizvodni kapacitet, prodaja, tržišni udjel i produktivnosti, poboljšali u razdoblju 2011. – 2012. te 2013., na ta su kretanja samo djelomično utjecale stvarne promjene na tržištu koje su bile rezultat uvođenja viših antidampinških pristojbi za određene proizvođače izvoznike iz NRK-a u svibnju 2012.

| (123) | De facto, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 99., ta se poboljšanja u znatnoj mjeri mogu objasniti i sljedećim: i. eksplozijom u tvornici u srpnju 2011., ii. činjenicom da industrija Unije od kolovoza 2011. do svibnja 2012. nije mogla proizvoditi vlastiti natrijev ciklamat kao rezultat te eksplozije i iii. njezinim povratom na puni 12-mjesečni proizvodni proces 2013. nakon zamjene uništenih proizvodnih linija. Jasno je da bi povećanje tih pokazatelja do 2013. bilo znatno niže da nije bilo te eksplozije. |
| --- | --- |

(123)

De facto, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 99., ta se poboljšanja u znatnoj mjeri mogu objasniti i sljedećim: i. eksplozijom u tvornici u srpnju 2011., ii. činjenicom da industrija Unije od kolovoza 2011. do svibnja 2012. nije mogla proizvoditi vlastiti natrijev ciklamat kao rezultat te eksplozije i iii. njezinim povratom na puni 12-mjesečni proizvodni proces 2013. nakon zamjene uništenih proizvodnih linija. Jasno je da bi povećanje tih pokazatelja do 2013. bilo znatno niže da nije bilo te eksplozije.

De facto

| (124) | Pozitivan razvoj prethodno navedenih kretanja jasno se promijenio od 2013. jer su se proizvodnja, prodaja, produktivnost te tržišni udjel industrije Unije znatno pogoršali. |
| --- | --- |

(124)

Pozitivan razvoj prethodno navedenih kretanja jasno se promijenio od 2013. jer su se proizvodnja, prodaja, produktivnost te tržišni udjel industrije Unije znatno pogoršali.

| (125) | Osim toga, tijekom cijelog razmatranog razdoblja financijsko stanje industrije Unije stalno je bilo nestabilno. Točnije, pokazatelji industrije Unije, kao što su profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja, općenito su zabilježili vrlo negativne rezultate. |
| --- | --- |

(125)

Osim toga, tijekom cijelog razmatranog razdoblja financijsko stanje industrije Unije stalno je bilo nestabilno. Točnije, pokazatelji industrije Unije, kao što su profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja, općenito su zabilježili vrlo negativne rezultate.

| (126) | Na temelju svega navedenog Komisija je zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(126)

Na temelju svega navedenog Komisija je zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

4.6.   Vjerojatnost nastavka štete

Vjerojatnost nastavka štete

4.6.1.   Uvodna napomena

Uvodna napomena

| (127) | Kako je zaključeno u prethodnim uvodnim izjavama od 122. do 126., industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Iako je razina kineskog uvoza ostala znatna, uvoz iz Indonezije gotovo i nije postojao tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(127)

Kako je zaključeno u prethodnim uvodnim izjavama od 122. do 126., industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Iako je razina kineskog uvoza ostala znatna, uvoz iz Indonezije gotovo i nije postojao tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

| (128) | Kako bi se procijenila vjerojatnost nastavka štete ako se dopusti istek mjera, stvaran i mogući utjecaj kineskog uvoza s jedne strane i indonezijskog uvoza s druge strane na industriju Unije analizirao se u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Mogući učinak uvoza na stanje industrije Unije utvrđen je na temelju i. raspoloživosti rezervnog kapaciteta izvoznikâ, ii. vjerojatnom razvoju obujma dampinškog izvoza i iii. razini cijena kineskog i indonezijskog uvoza. |
| --- | --- |

(128)

Kako bi se procijenila vjerojatnost nastavka štete ako se dopusti istek mjera, stvaran i mogući utjecaj kineskog uvoza s jedne strane i indonezijskog uvoza s druge strane na industriju Unije analizirao se u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Mogući učinak uvoza na stanje industrije Unije utvrđen je na temelju i. raspoloživosti rezervnog kapaciteta izvoznikâ, ii. vjerojatnom razvoju obujma dampinškog izvoza i iii. razini cijena kineskog i indonezijskog uvoza.

4.6.2.   NRK

NRK

| (129) | Čak i ako se uvoz iz NRK-a smanjio tijekom razmatranog razdoblja (vidi prethodnu tablicu 2.), ostao je na znatnoj razini s tržišnim udjelom u rasponu od 40 % do 60 %. Kako je spomenuto u prethodnoj uvodnoj izjavi 81., odgovarajućim cijenama znatno se snižavaju cijene Unije, tj. za 23 % ako se uzme u obzir učinak antidampinških mjera koje su trenutačno na snazi. Nema sumnje da uz takav obujam uvoza po cijeni na toj razini kineski dampinški uvoz ima učinak smanjenja cijena na tržištu Unije, čime se pridonosi i šteti koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(129)

Čak i ako se uvoz iz NRK-a smanjio tijekom razmatranog razdoblja (vidi prethodnu tablicu 2.), ostao je na znatnoj razini s tržišnim udjelom u rasponu od 40 % do 60 %. Kako je spomenuto u prethodnoj uvodnoj izjavi 81., odgovarajućim cijenama znatno se snižavaju cijene Unije, tj. za 23 % ako se uzme u obzir učinak antidampinških mjera koje su trenutačno na snazi. Nema sumnje da uz takav obujam uvoza po cijeni na toj razini kineski dampinški uvoz ima učinak smanjenja cijena na tržištu Unije, čime se pridonosi i šteti koju je pretrpjela industrija Unije.

| (130) | U pogledu mogućeg učinka kineskog uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage najprije bi trebalo napomenuti da se prethodnom analizom raspoloživih kapaciteta u NRK-u (vidi prethodnu uvodnu izjavu 45.) pokazalo da je slobodno dostupan proizvodni kapacitet društava obuhvaćenih revizijom u PRK-u najmanje triput veći od tržišta Unije. Nadalje, zaključeno je da je Unija i dalje privlačno tržište za kineske izvoznike – što potvrđuje i trenutačna razina uvoza – i da bi se u slučaju stavljanja mjera izvan snage barem dio dodatnog viška kapaciteta izvozio u Uniju. |
| --- | --- |

(130)

U pogledu mogućeg učinka kineskog uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage najprije bi trebalo napomenuti da se prethodnom analizom raspoloživih kapaciteta u NRK-u (vidi prethodnu uvodnu izjavu 45.) pokazalo da je slobodno dostupan proizvodni kapacitet društava obuhvaćenih revizijom u PRK-u najmanje triput veći od tržišta Unije. Nadalje, zaključeno je da je Unija i dalje privlačno tržište za kineske izvoznike – što potvrđuje i trenutačna razina uvoza – i da bi se u slučaju stavljanja mjera izvan snage barem dio dodatnog viška kapaciteta izvozio u Uniju.

| (131) | S obzirom na znatne razine dampinga i snižavanja cijena – posebno kad se odbije učinak antidampinških pristojbi koje su na snazi – prethodno spomenuti dodatni obujam izvoza u Uniju vršio bi se po dampinškim cijenama i bio bi znatno niži od cijena i troškova proizvođača iz Unije. |
| --- | --- |

(131)

S obzirom na znatne razine dampinga i snižavanja cijena – posebno kad se odbije učinak antidampinških pristojbi koje su na snazi – prethodno spomenuti dodatni obujam izvoza u Uniju vršio bi se po dampinškim cijenama i bio bi znatno niži od cijena i troškova proizvođača iz Unije.

| (132) | Zajedničkim učinkom tog obujma i cijena vjerojatno bi se nastavila, pa čak i povećala šteta industriji Unije, čije je stanje već nestabilno. |
| --- | --- |

(132)

Zajedničkim učinkom tog obujma i cijena vjerojatno bi se nastavila, pa čak i povećala šteta industriji Unije, čije je stanje već nestabilno.

4.6.3.   Indonezija

Indonezija

| (133) | Indonezijski uvoz gotovo i nije postojao na tržištu Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, zbog čega će analiza u nastavku biti usmjerena na vjerojatni razvoj uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage. |
| --- | --- |

(133)

Indonezijski uvoz gotovo i nije postojao na tržištu Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, zbog čega će analiza u nastavku biti usmjerena na vjerojatni razvoj uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage.

| (134) | Prethodnom analizom pokazalo se da bi Indonezija imala rezervni kapacitet koji odgovara gotovo cijelom tržištu Unije u pogledu natrijeva ciklamata. S obzirom na indonezijske izvozne cijene za tržišta trećih zemalja i činjenicu da je upotreba natrijeva ciklamata zabranjena u hrani, pićima i farmaceutskim proizvodima na brojnim tržištima trećih zemalja, vrlo je vjerojatno da bi u slučaju stavljanja mjera izvan snage Indonezija ponovno izvozila na tržište Unije. |
| --- | --- |

(134)

Prethodnom analizom pokazalo se da bi Indonezija imala rezervni kapacitet koji odgovara gotovo cijelom tržištu Unije u pogledu natrijeva ciklamata. S obzirom na indonezijske izvozne cijene za tržišta trećih zemalja i činjenicu da je upotreba natrijeva ciklamata zabranjena u hrani, pićima i farmaceutskim proizvodima na brojnim tržištima trećih zemalja, vrlo je vjerojatno da bi u slučaju stavljanja mjera izvan snage Indonezija ponovno izvozila na tržište Unije.

| (135) | U pogledu cijena ispitni je postupak pokazao da su indonezijske izvozne cijene za ostale treće zemlje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bile dampinške te da su te cijene općenito bile niske i znatno niže od cijena i troškova proizvođača iz Unije. |
| --- | --- |

(135)

U pogledu cijena ispitni je postupak pokazao da su indonezijske izvozne cijene za ostale treće zemlje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bile dampinške te da su te cijene općenito bile niske i znatno niže od cijena i troškova proizvođača iz Unije.

| (136) | Na temelju prethodno navedenoga može se zaključiti da je u slučaju stavljanja mjera izvan snage vrlo vjerojatno da bi Indonezija ponovno izvozila znatne količine natrijeva ciklamata u Uniju po dampinškim i niskim cijenama, čime bi se snizila cijena industrije Unije. Iz toga bi najvjerojatnije proizišao nastavak materijalne štete koju trenutačno trpi industrija Unije te bi se njezino stanje čak i pogoršalo. |
| --- | --- |

(136)

Na temelju prethodno navedenoga može se zaključiti da je u slučaju stavljanja mjera izvan snage vrlo vjerojatno da bi Indonezija ponovno izvozila znatne količine natrijeva ciklamata u Uniju po dampinškim i niskim cijenama, čime bi se snizila cijena industrije Unije. Iz toga bi najvjerojatnije proizišao nastavak materijalne štete koju trenutačno trpi industrija Unije te bi se njezino stanje čak i pogoršalo.

4.7.   Zaključak

Zaključak

| (137) | Na temelju prethodno navedenoga zaključuje se da u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji vjerojatnost nastavka štete. |
| --- | --- |

(137)

Na temelju prethodno navedenoga zaključuje se da u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji vjerojatnost nastavka štete.

5.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (138) | U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera na uvoz iz NRK-a i Indonezije bilo protivno interesu Unije u cjelini. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika/trgovaca i korisnika. |
| --- | --- |

(138)

U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera na uvoz iz NRK-a i Indonezije bilo protivno interesu Unije u cjelini. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika/trgovaca i korisnika.

| (139) | Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoja stajališta u skladu s člankom 21. stavkom 2. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(139)

Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoja stajališta u skladu s člankom 21. stavkom 2. Osnovne uredbe.

| (140) | Na temelju navedenoga Komisija je ispitala postoje li unatoč navedenim zaključcima uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje postojećih mjera nije u interesu Unije. |
| --- | --- |

(140)

Na temelju navedenoga Komisija je ispitala postoje li unatoč navedenim zaključcima uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje postojećih mjera nije u interesu Unije.

5.1.   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (141) | Ispitnim postupkom utvrđeno je da je tijekom cijelog razmatranog razdoblja unatoč postojećim mjerama protiv Indonezije i NRK-a (uz iznimku društava Fang Da) industrija Unije i dalje ostvarivala gubitke te gubila proizvodnju, obujam prodaje i tržišni udjel na tržištu Unije. Tijekom istog razdoblja uvoz iz NRK-a ostao je znatan i zbog njega su se snižavale cijene industrije Unije. Kako je prethodno objašnjeno, u slučaju stavljanja mjera izvan snage vrlo je vjerojatno da će se kineski uvoz, osim onog od društava Fang Da, povećavati, a indonezijski uvoz ponovno će se uspostaviti po dampinškim i niskim cijenama. Prethodno je utvrđeno da bi istek postojećih mjera vjerojatno doveo do daljnjeg pogoršanja već nestabilnog stanja industrije Unije, čime bi se možda konačno prisililo industriju Unije da prekine cjelokupnu proizvodnju natrijeva ciklamata, što bi dovelo do gubitka radnih mjesta i drugih izvora opskrbe u Uniji. |
| --- | --- |

(141)

Ispitnim postupkom utvrđeno je da je tijekom cijelog razmatranog razdoblja unatoč postojećim mjerama protiv Indonezije i NRK-a (uz iznimku društava Fang Da) industrija Unije i dalje ostvarivala gubitke te gubila proizvodnju, obujam prodaje i tržišni udjel na tržištu Unije. Tijekom istog razdoblja uvoz iz NRK-a ostao je znatan i zbog njega su se snižavale cijene industrije Unije. Kako je prethodno objašnjeno, u slučaju stavljanja mjera izvan snage vrlo je vjerojatno da će se kineski uvoz, osim onog od društava Fang Da, povećavati, a indonezijski uvoz ponovno će se uspostaviti po dampinškim i niskim cijenama. Prethodno je utvrđeno da bi istek postojećih mjera vjerojatno doveo do daljnjeg pogoršanja već nestabilnog stanja industrije Unije, čime bi se možda konačno prisililo industriju Unije da prekine cjelokupnu proizvodnju natrijeva ciklamata, što bi dovelo do gubitka radnih mjesta i drugih izvora opskrbe u Uniji.

| (142) | U slučaju zadržavanja mjera očekuje se da bi industrija Unije mogla povećati svoje cijene, proizvodnju i obujam te postupno ponovno početi ostvarivati dobit. |
| --- | --- |

(142)

U slučaju zadržavanja mjera očekuje se da bi industrija Unije mogla povećati svoje cijene, proizvodnju i obujam te postupno ponovno početi ostvarivati dobit.

| (143) | Komisija je stoga zaključila da bi zadržavanje mjera protiv NRK-a i Indonezije na snazi bilo u interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(143)

Komisija je stoga zaključila da bi zadržavanje mjera protiv NRK-a i Indonezije na snazi bilo u interesu industrije Unije.

5.2.   Interes uvoznika/trgovaca

Interes uvoznika/trgovaca

| (144) | Nije uspostavljena suradnja s uvoznicima/trgovcima. S obzirom na taj nedostatak suradnje, razumno je pretpostaviti da predmetni proizvod ne predstavlja velik udio u prometu uvoznika/trgovca i da nema čimbenika koji bi upućivali na zaključak da bi uvoznici/trgovci bili nerazmjerno pogođeni u slučaju zadržavanja mjera. |
| --- | --- |

(144)

Nije uspostavljena suradnja s uvoznicima/trgovcima. S obzirom na taj nedostatak suradnje, razumno je pretpostaviti da predmetni proizvod ne predstavlja velik udio u prometu uvoznika/trgovca i da nema čimbenika koji bi upućivali na zaključak da bi uvoznici/trgovci bili nerazmjerno pogođeni u slučaju zadržavanja mjera.

5.3.   Interes korisnika

Interes korisnika

| (145) | Uspostavljena je samo djelomična suradnja s jednim korisnikom u ovom ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(145)

Uspostavljena je samo djelomična suradnja s jednim korisnikom u ovom ispitnom postupku.

| (146) | Glavni su krajnji korisnici predmetnog proizvoda u Uniji industrije hrane, pića i farmaceutskih proizvoda. U prethodnim ispitnim postupcima u pogledu uvoza natrijeva ciklamata utvrđeno je da je natrijev ciklamat imao toliko malen udio u troškovima proizvodnje da je učinak uvođenja antidampinških pristojbi bio neznatan. To je potvrđeno djelomičnim odgovorom na upitnik koji je Komisija primila od navedenog korisnika. Budući da u ovom ispitnom postupku nisu dobivene druge izjave industrija hrane, pića i farmaceutskih proizvoda, razumno je pretpostaviti da produljenje mjera ne bi imalo znatan učinak na korisnike. |
| --- | --- |

(146)

Glavni su krajnji korisnici predmetnog proizvoda u Uniji industrije hrane, pića i farmaceutskih proizvoda. U prethodnim ispitnim postupcima u pogledu uvoza natrijeva ciklamata utvrđeno je da je natrijev ciklamat imao toliko malen udio u troškovima proizvodnje da je učinak uvođenja antidampinških pristojbi bio neznatan. To je potvrđeno djelomičnim odgovorom na upitnik koji je Komisija primila od navedenog korisnika. Budući da u ovom ispitnom postupku nisu dobivene druge izjave industrija hrane, pića i farmaceutskih proizvoda, razumno je pretpostaviti da produljenje mjera ne bi imalo znatan učinak na korisnike.

| (147) | S obzirom na prethodno opažanje da bi, ako mjere izostanu, industrija Unije možda bila prisiljena prekinuti proizvodnju natrijeva ciklamata te uzimajući u obzir da u svijetu postoji samo nekoliko proizvođača natrijeva ciklamata, mjere će čak vjerojatnije koristiti korisnicima jer se njima čuva proizvodnja natrijeva ciklamata u Uniji i mogućnost nabave ciklamata koji proizvode različiti konkurentni proizvođači. |
| --- | --- |

(147)

S obzirom na prethodno opažanje da bi, ako mjere izostanu, industrija Unije možda bila prisiljena prekinuti proizvodnju natrijeva ciklamata te uzimajući u obzir da u svijetu postoji samo nekoliko proizvođača natrijeva ciklamata, mjere će čak vjerojatnije koristiti korisnicima jer se njima čuva proizvodnja natrijeva ciklamata u Uniji i mogućnost nabave ciklamata koji proizvode različiti konkurentni proizvođači.

5.4.   Zaključak o interesu Unije

Zaključak o interesu Unije

| (148) | S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi u interesu Unije protiv proširenja trenutačnih antidampinških mjera na uvoz iz NRK-a i Indonezije. |
| --- | --- |

(148)

S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi u interesu Unije protiv proširenja trenutačnih antidampinških mjera na uvoz iz NRK-a i Indonezije.

6.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

ANTIDAMPINŠKE MJERE

| (149) | Iz prethodno navedenih razmatranja slijedi da bi, na temelju članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe, trebalo zadržati antidampinške mjere primjenjive na uvoz natrijeva ciklamata podrijetlom iz NRK-a i Indonezije, uvedene Uredbom (EZ) br. 492/2010, kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 398/2012. Društva Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited i Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited trebalo bi izuzeti iz tih mjera jer za te uvoznike u početnom ispitnom postupku nije utvrđen damping. |
| --- | --- |

(149)

Iz prethodno navedenih razmatranja slijedi da bi, na temelju članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe, trebalo zadržati antidampinške mjere primjenjive na uvoz natrijeva ciklamata podrijetlom iz NRK-a i Indonezije, uvedene Uredbom (EZ) br. 492/2010, kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 398/2012. Društva Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited i Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited trebalo bi izuzeti iz tih mjera jer za te uvoznike u početnom ispitnom postupku nije utvrđen damping.

| (150) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, |
| --- | --- |

(150)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1225/2009,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Ovime se uvodi konačna antidampinška pristojba na uvoz natrijeva ciklamata trenutačno obuhvaćenog oznakom KN ex 2929 90 00 (oznaka TARIC 2929900010) podrijetlom iz NRK-a i Indonezije.

2.   Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku, jest sljedeća:

| Zemlja | Društvo | Stopa antidampinške pristojbe (EUR po kilogramu) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Narodna Republika Kina | Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Narodna Republika Kina; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd, No 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Narodna Republika Kina | 0,23 | A473 |
| Narodna Republika Kina | Sva ostala društva (osim duštava Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited – dodatna oznaka TARIC A471 i Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited – dodatna oznaka TARIC A472 ) | 0,26 | A999 |
| Indonezija | PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1- D2, Jalan Pakin No 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonezija | 0,24 | A502 |
| Indonezija | Sva ostala društva | 0,27 | A999 |

Zemlja

Društvo

Stopa antidampinške pristojbe (EUR po kilogramu)

Dodatna oznaka TARIC

Narodna Republika Kina

Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Narodna Republika Kina; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd, No 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Narodna Republika Kina

0,23

A473

Narodna Republika Kina

Sva ostala društva (osim duštava Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited – dodatna oznaka TARIC A471 i Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited – dodatna oznaka TARIC A472 )

0,26

A999

Indonezija

PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1- D2, Jalan Pakin No 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonezija

0,24

A502

Indonezija

Sva ostala društva

0,27

A999

3.   Primjena pojedinačnih stopa pristojbi utvrđenih za društva navedena u stavku 2. uvjetovana je podnošenjem valjanog trgovačkog računa carinskim tijelima država članica, na kojem se nalazi datirana izjava koju je potpisao službenik tijela koje je izdalo račun, uz navođenje njegova imena i funkcije, formulirana kako slijedi: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) natrijeva ciklamata prodan za izvoz u Europsku uniju i naveden na ovom računu proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u (predmetna zemlja). Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.” Ako se ne predoči takav račun, primjenjuje se stopa pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

4.   U slučajevima kad je roba oštećena prije puštanja u slobodni promet pa je, stoga, stvarno plaćena ili plativa cijena razdijeljena pri utvrđivanju carinske vrijednosti u skladu s člankom 131. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 (13) iznos antidampinške pristojbe, izračunan na temelju stavka 2. ovog članka, smanjuje se za postotak koji odgovara raspodjeli stvarno plaćene ili plative cijene.

5.   Osim ako je navedeno drukčije, primjenjuju se relevantne odredbe koje su na snazi u pogledu carinskih pristojbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 15. srpnja 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 435/2004 od 8. ožujka 2004. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i o konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz natrij ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Indonezije (SL L 72, 11.3.2004., str. 1.)

2

(3)  Provedbena Uredba Vijeća (EU) br. 492/2010 od 3. lipnja 2010. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz natrijevog ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Indonezije nakon revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 (SL L 140, 8.6.2010., str. 2.), Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 398/2012 od 7. svibnja 2012. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 492/2010 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz natrijevog ciklamata podrijetlom, među ostalim, iz Narodne Republike Kine (SL L 124, 11.5.2012., str. 1.).

3

(4)  Vidjeti bilješku 2.

4

(5)  
  SL C 374, 22.10.2014., str. 4.

5

(6)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na natrijev ciklamat podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Indonezije (SL C 189, 6.6.2015., str. 2.)

6

(7)  Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka koji se odnosi na uvoz natrijeva ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine i ograničen je na Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited i Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (SL C 264, 12.8.2015., str. 32.).

7

(8)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/262 оd 25. veljače 2016. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz aspartama podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 50, 26.2.2016., str. 4.).

8

(9)  Baza podataka iz članka 14. stavka 6. sadržava podatke o uvozu proizvoda koji podliježu antidampinškim ili antisubvencijskim mjerama ili ispitnim postupcima ne samo iz zemalja i od proizvođača izvoznika na koje se odnosi postupak nego i iz ostalih trećih zemalja i od ostalih proizvođača izvoznika, na razini deseteroznamenkastih oznaka TARIC i dodatnih oznaka TARIC.

9

(10)  http://www.rainbowrich.com/factory/index.html

10

(11)  Vidjeti bilješku 3.

11

(12)  Suprotno prodaji iskazanoj u tablici 7., ukupna prodaja iz ove uvodne izjave uključuje prodaju vlastitog natrijeva ciklamata industrije Unije i natrijeva ciklamata od materijala uvezenog 2011. i 2012. koja je ostvarena na tržištu Unije i na izvoznim tržištima.

12

(13)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 оd 24. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju Carinskog zakonika Unije (SL L 343, 29.12.2015., str. 558.).

13

---

| 16.7.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 192/71 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 192/71

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1161

оd 15. srpnja 2016.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 15. srpnja 2016.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  
  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | MA | 166,2 |
| ZZ | 166,2 |
| 0709 93 10 | TR | 136,9 |
| ZZ | 136,9 |
| 0805 50 10 | AR | 144,6 |
| BO | 217,8 |
| CL | 120,9 |
| UY | 200,2 |
| ZA | 176,3 |
| ZZ | 172,0 |
| 0808 10 80 | AR | 193,6 |
| BR | 92,6 |
| CL | 130,5 |
| CN | 102,6 |
| NZ | 147,2 |
| US | 117,0 |
| ZA | 111,6 |
| ZZ | 127,9 |
| 0808 30 90 | AR | 182,6 |
| CL | 112,1 |
| NZ | 156,3 |
| ZA | 137,7 |
| ZZ | 147,2 |
| 0809 10 00 | TR | 191,2 |
| ZZ | 191,2 |
| 0809 29 00 | TR | 281,0 |
| ZZ | 281,0 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

MA

166,2

ZZ

166,2

0709 93 10

TR

136,9

ZZ

136,9

0805 50 10

AR

144,6

BO

217,8

CL

120,9

UY

200,2

ZA

176,3

ZZ

172,0

0808 10 80

AR

193,6

BR

92,6

CL

130,5

CN

102,6

NZ

147,2

US

117,0

ZA

111,6

ZZ

127,9

0808 30 90

AR

182,6

CL

112,1

NZ

156,3

ZA

137,7

ZZ

147,2

0809 10 00

TR

191,2

ZZ

191,2

0809 29 00

TR

281,0

ZZ

281,0

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

ODLUKE

| 16.7.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 192/73 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 192/73

---

ODLUKA (EU) 2016/1162 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 30. lipnja 2016.

o otkrivanju povjerljivih informacija u okviru kaznenih istraga (ESB/2016/19)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 12. stavak 3.,

uzimajući u obzir Odluku ESB/2004/2 od 19. veljače 2004. o donošenju Poslovnika Europske središnje banke (1), a posebno njezine članke 23. i 23.a,

budući da:

| (1) | Uspostavom Jedinstvenog nadzornog mehanizma (SSM), Europska središnja banka (ESB) i nacionalna nadležna tijela mogli bi od nacionalnih tijela koja provode kaznene istrage primiti zahtjeve za otkrivanje povjerljivih informacija nastalih ili primljenih tijekom izvršavanja svojih nadzornih zadaća i dužnosti. |
| --- | --- |

(1)

Uspostavom Jedinstvenog nadzornog mehanizma (SSM), Europska središnja banka (ESB) i nacionalna nadležna tijela mogli bi od nacionalnih tijela koja provode kaznene istrage primiti zahtjeve za otkrivanje povjerljivih informacija nastalih ili primljenih tijekom izvršavanja svojih nadzornih zadaća i dužnosti.

| (2) | U skladu s člankom 136. Uredbe (EU) br. 468/2014 Europske središnje banke (ESB/2014/17) (2), ako u provođenju svojih zadaća temeljem Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 (3), ESB ima razloga sumnjati da je počinjeno kazneno djelo, tada će zahtijevati od odgovarajućeg nacionalnog nadležnog tijela da prepusti predmet odgovarajućim tijelima radi istrage i mogućeg kaznenog progona, u skladu s nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 136. Uredbe (EU) br. 468/2014 Europske središnje banke (ESB/2014/17) (2), ako u provođenju svojih zadaća temeljem Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 (3), ESB ima razloga sumnjati da je počinjeno kazneno djelo, tada će zahtijevati od odgovarajućeg nacionalnog nadležnog tijela da prepusti predmet odgovarajućim tijelima radi istrage i mogućeg kaznenog progona, u skladu s nacionalnim pravom.

| (3) | Između nacionalnih nadležnih tijela i nacionalnih tijela koja provode kaznene istrage postoji dugotrajna povijest suradnje kod postupanja u vezi s pristupom povjerljivim informacijama o nadziranim subjektima ili nadziranim grupama u smislu članka 2. točaka 20. i 21. Uredbe (EU) br. 468/2014 (ESB/2014/17), u skladu s nacionalnim pravom. Uvjeti za takvu suradnju i za otkrivanje povjerljivih informacija nacionalnim tijelima koja provode kaznene istrage uvelike su utvrđeni nacionalnim pravom. Međutim, pravo Unije na određeni način utječe na uvjete pod kojima se povjerljive informacije koje imaju nadležna tijela unutar SSM-a, uključujući ESB, mogu otkriti nacionalnim tijelima koja provode kaznene istrage na njihov zahtjev. Tim su odredbama prava Unije utvrđeni, na primjer, načelo lojalne suradnje, načela suradnje u dobroj vjeri i obveza razmjene informacija unutar SSM-a, obveza zaštite osobnih podataka i obveza čuvanja poslovne tajne. |
| --- | --- |

(3)

Između nacionalnih nadležnih tijela i nacionalnih tijela koja provode kaznene istrage postoji dugotrajna povijest suradnje kod postupanja u vezi s pristupom povjerljivim informacijama o nadziranim subjektima ili nadziranim grupama u smislu članka 2. točaka 20. i 21. Uredbe (EU) br. 468/2014 (ESB/2014/17), u skladu s nacionalnim pravom. Uvjeti za takvu suradnju i za otkrivanje povjerljivih informacija nacionalnim tijelima koja provode kaznene istrage uvelike su utvrđeni nacionalnim pravom. Međutim, pravo Unije na određeni način utječe na uvjete pod kojima se povjerljive informacije koje imaju nadležna tijela unutar SSM-a, uključujući ESB, mogu otkriti nacionalnim tijelima koja provode kaznene istrage na njihov zahtjev. Tim su odredbama prava Unije utvrđeni, na primjer, načelo lojalne suradnje, načela suradnje u dobroj vjeri i obveza razmjene informacija unutar SSM-a, obveza zaštite osobnih podataka i obveza čuvanja poslovne tajne.

| (4) | Pored primjene tih uvjeta na otkrivanje povjerljivih informacija vezanih uz zadaće dodijeljene ESB-u Uredbom (EU) br. 1024/2013, uključujući informacije koje ima nacionalno nadležno tijelo kod pružanja pomoći ESB-u u izvršavanju zadaća ESB-a na temelju te Uredbe, oni se načelno mogu također primjenjivati na otkrivanje povjerljivih informacija u vezi s monetarnom politikom i drugim zadaćama vezanim uz ESSB/Eurosustav. |
| --- | --- |

(4)

Pored primjene tih uvjeta na otkrivanje povjerljivih informacija vezanih uz zadaće dodijeljene ESB-u Uredbom (EU) br. 1024/2013, uključujući informacije koje ima nacionalno nadležno tijelo kod pružanja pomoći ESB-u u izvršavanju zadaća ESB-a na temelju te Uredbe, oni se načelno mogu također primjenjivati na otkrivanje povjerljivih informacija u vezi s monetarnom politikom i drugim zadaćama vezanim uz ESSB/Eurosustav.

| (5) | ESB bi trebao poštovati svoju obvezu čuvanja poslovne tajne i obvezu očuvanja svog funkcioniranja i neovisnost. Osim toga, ESB bi trebao i dalje poštovati javni interes i određene privatne interese što uključuje suzdržavanje od otkrivanja određenih dokumenata ili informacija ako bi takvo otkrivanje ugrozilo te interese. Međutim, te dužnosti ne bi trebale dovesti do apsolutne zabrane ESB-u da nacionalnim tijelima koja provode kaznene istrage otkriva povjerljive informacije obuhvaćene obvezom čuvanja poslovne tajne. |
| --- | --- |

(5)

ESB bi trebao poštovati svoju obvezu čuvanja poslovne tajne i obvezu očuvanja svog funkcioniranja i neovisnost. Osim toga, ESB bi trebao i dalje poštovati javni interes i određene privatne interese što uključuje suzdržavanje od otkrivanja određenih dokumenata ili informacija ako bi takvo otkrivanje ugrozilo te interese. Međutim, te dužnosti ne bi trebale dovesti do apsolutne zabrane ESB-u da nacionalnim tijelima koja provode kaznene istrage otkriva povjerljive informacije obuhvaćene obvezom čuvanja poslovne tajne.

| (6) | Pravo Unije propisuje da povjerljivost određenih informacija ili dokumenata, uključujući osobne podatke, mora biti zaštićena te uz određene iznimke, zabranjuje otkrivanje povjerljivih informacija ili dokumenata trećim osobama. Konkretno, u skladu s pravilima o čuvanju poslovne tajne sadržanim u Direktivi 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4), povjerljive informacije koje u obavljanju svojih dužnosti saznaju osobe koje rade ili su radile za nadležna tijela, kao i revizori ili stručnjaci koji djeluju u ime nadležnih tijela, smiju se priopćiti samo u sažetom ili skupnom obliku tako da nije moguće prepoznati pojedinu kreditnu instituciju, ne dovodeći u pitanje slučajeve koji su obuhvaćeni kaznenim pravom. |
| --- | --- |

(6)

Pravo Unije propisuje da povjerljivost određenih informacija ili dokumenata, uključujući osobne podatke, mora biti zaštićena te uz određene iznimke, zabranjuje otkrivanje povjerljivih informacija ili dokumenata trećim osobama. Konkretno, u skladu s pravilima o čuvanju poslovne tajne sadržanim u Direktivi 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4), povjerljive informacije koje u obavljanju svojih dužnosti saznaju osobe koje rade ili su radile za nadležna tijela, kao i revizori ili stručnjaci koji djeluju u ime nadležnih tijela, smiju se priopćiti samo u sažetom ili skupnom obliku tako da nije moguće prepoznati pojedinu kreditnu instituciju, ne dovodeći u pitanje slučajeve koji su obuhvaćeni kaznenim pravom.

| (7) | U skladu s člankom 37. stavkom 2. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, osobe koje imaju pristup podacima koji su obuhvaćeni zakonodavstvom Unije koje nameće obvezu čuvanja tajnosti trebale bi podlijegati tom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

(7)

U skladu s člankom 37. stavkom 2. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, osobe koje imaju pristup podacima koji su obuhvaćeni zakonodavstvom Unije koje nameće obvezu čuvanja tajnosti trebale bi podlijegati tom zakonodavstvu.

| (8) | Pravom Unije još nije uspostavljen postupovni okvir za postupanje sa zahtjevima koje ESB, nacionalna nadležna tijela ili nacionalne središnje banke prime od nacionalnih tijela koja provode kaznene istrage, a koji se odnose na povjerljive informacije u vezi sa zadaćama dodijeljenim ESB-u na temelju Uredbe (EU) br. 1024/2013, uključujući informacije koje ima nacionalno nadležno tijelo ili nacionalna središnja banka kod pružanja pomoći ESB-u u izvršavanju zadaća ESB-a na temelju Uredbe (EU) br. 1024/2013 ili u vezi s monetarnom politikom i drugim zadaćama vezanim uz ESSB/Eurosustav. Međutim, primjena nacionalnih postupovnih pravila, koja se primjenjuju na takve zahtjeve, trebala bi biti u skladu s općim načelima prava Unije, osobito s načelom lojalne suradnje te načelima suradnje u dobroj vjeri i obvezom razmjene informacija kako je propisano člankom 6. Uredbe (EU) br. 1024/2013. U tom bi pogledu, ESB u skladu s pravom Unije, pozdravio činjenicu da se s njim provede savjetovanje ili da ga se prema potrebi obavještava o zahtjevima za povjerljive informacije koje od nacionalnih tijela, koja provode kaznene istrage, primi nacionalno nadležno tijelo ili nacionalna središnja banka, kada se te informacije odnose na zadaće dodijeljene ESB-u na temelju Uredbe (EU) br. 1024/2013, uključujući informacije koje ima nacionalno nadležno tijelo ili nacionalna središnja banka kod pružanja pomoći ESB-u u izvršavanju zadaća ESB-a na temelju Uredbe (EU) br. 1024/2013 ili u vezi s monetarnom politikom i drugim zadaćama vezanim uz ESSB/Eurosustav. |
| --- | --- |

(8)

Pravom Unije još nije uspostavljen postupovni okvir za postupanje sa zahtjevima koje ESB, nacionalna nadležna tijela ili nacionalne središnje banke prime od nacionalnih tijela koja provode kaznene istrage, a koji se odnose na povjerljive informacije u vezi sa zadaćama dodijeljenim ESB-u na temelju Uredbe (EU) br. 1024/2013, uključujući informacije koje ima nacionalno nadležno tijelo ili nacionalna središnja banka kod pružanja pomoći ESB-u u izvršavanju zadaća ESB-a na temelju Uredbe (EU) br. 1024/2013 ili u vezi s monetarnom politikom i drugim zadaćama vezanim uz ESSB/Eurosustav. Međutim, primjena nacionalnih postupovnih pravila, koja se primjenjuju na takve zahtjeve, trebala bi biti u skladu s općim načelima prava Unije, osobito s načelom lojalne suradnje te načelima suradnje u dobroj vjeri i obvezom razmjene informacija kako je propisano člankom 6. Uredbe (EU) br. 1024/2013. U tom bi pogledu, ESB u skladu s pravom Unije, pozdravio činjenicu da se s njim provede savjetovanje ili da ga se prema potrebi obavještava o zahtjevima za povjerljive informacije koje od nacionalnih tijela, koja provode kaznene istrage, primi nacionalno nadležno tijelo ili nacionalna središnja banka, kada se te informacije odnose na zadaće dodijeljene ESB-u na temelju Uredbe (EU) br. 1024/2013, uključujući informacije koje ima nacionalno nadležno tijelo ili nacionalna središnja banka kod pružanja pomoći ESB-u u izvršavanju zadaća ESB-a na temelju Uredbe (EU) br. 1024/2013 ili u vezi s monetarnom politikom i drugim zadaćama vezanim uz ESSB/Eurosustav.

| (9) | Ova se Odluka ne bi trebala primjenjivati na zahtjeve za pristup informacijama u vezi s osobama koje su u radnom odnosu s ESB-om ili su u izravnom ili neizravnom ugovornom odnosu s ESB-om radi obavljanja radova, isporuke proizvoda ili pružanja usluga. |
| --- | --- |

(9)

Ova se Odluka ne bi trebala primjenjivati na zahtjeve za pristup informacijama u vezi s osobama koje su u radnom odnosu s ESB-om ili su u izravnom ili neizravnom ugovornom odnosu s ESB-om radi obavljanja radova, isporuke proizvoda ili pružanja usluga.

| (10) | Ovom bi se Odlukom stoga trebali utvrditi uvjeti koje ESB primjenjuje u pogledu otkrivanja povjerljivih informacija od strane nacionalnih nadležnih tijela ili nacionalnih središnjih banaka, koje su vezane uz zadaće dodijeljene ESB-u Uredbom (EU) br. 1024/2013 ili koje su vezane uz monetarnu politiku te druge zadaće ESB-a u vezi s ESSB-om/Eurosustavom, tijelima koja provode kaznene istrage, kao i s tim povezani postupovni okvir. |
| --- | --- |

(10)

Ovom bi se Odlukom stoga trebali utvrditi uvjeti koje ESB primjenjuje u pogledu otkrivanja povjerljivih informacija od strane nacionalnih nadležnih tijela ili nacionalnih središnjih banaka, koje su vezane uz zadaće dodijeljene ESB-u Uredbom (EU) br. 1024/2013 ili koje su vezane uz monetarnu politiku te druge zadaće ESB-a u vezi s ESSB-om/Eurosustavom, tijelima koja provode kaznene istrage, kao i s tim povezani postupovni okvir.

| (11) | ESB-ov Ured za pridržavanje i upravljanje djeluje unutar ESB-a kao koordinator zahtjeva za pristup dokumentima koji ulaze u područje primjene ove Odluke, |
| --- | --- |

(11)

ESB-ov Ured za pridržavanje i upravljanje djeluje unutar ESB-a kao koordinator zahtjeva za pristup dokumentima koji ulaze u područje primjene ove Odluke,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Definicije

Za potrebe ove Odluke primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „povjerljive informacije” znači sve povjerljive informacije, uključujući informacije obuhvaćene pravilima o zaštiti podataka, obvezom čuvanja poslovne tajne, pravilima o čuvanju poslovne tajne sadržanim u Direktivi 2013/36/EU ili dokumente s oznakom „ECB-CONFIDENTIAL” ili „ECB-SECRET” prema režimu zaštite podataka ESB-a, te isključujući sve informacije u vezi s osobama koje su u radnom odnosu s ESB-om ili su u izravnom ili neizravnom ugovornom odnosu s ESB-om radi obavljanja radova, isporuke proizvoda ili pružanja usluga; |
| --- | --- |

(a)

„povjerljive informacije” znači sve povjerljive informacije, uključujući informacije obuhvaćene pravilima o zaštiti podataka, obvezom čuvanja poslovne tajne, pravilima o čuvanju poslovne tajne sadržanim u Direktivi 2013/36/EU ili dokumente s oznakom „ECB-CONFIDENTIAL” ili „ECB-SECRET” prema režimu zaštite podataka ESB-a, te isključujući sve informacije u vezi s osobama koje su u radnom odnosu s ESB-om ili su u izravnom ili neizravnom ugovornom odnosu s ESB-om radi obavljanja radova, isporuke proizvoda ili pružanja usluga;

| (b) | „nacionalno tijelo koje provodi kaznene istrage” znači nacionalno tijelo koje ima nadležnost u području kaznenog prava; |
| --- | --- |

(b)

„nacionalno tijelo koje provodi kaznene istrage” znači nacionalno tijelo koje ima nadležnost u području kaznenog prava;

| (c) | „nacionalno nadležno tijelo” ima isto značenje kako je određeno u članku 2. stavku 2. Uredbe (EU) br. 1024/2013. Ovo značenje je bez utjecaja na sporazume prema nacionalnom pravu koji dodjeljuju određene nadzorne zadaće NSB-u koji nije imenovan kao nacionalno nadležno tijelo. U odnosu na takve sporazume, upućivanje na nacionalno nadležno tijelo u ovoj Odluci primjenjuje se također na NSB u odnosu na nadzorne zadaće koje su mu dodijeljene nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

(c)

„nacionalno nadležno tijelo” ima isto značenje kako je određeno u članku 2. stavku 2. Uredbe (EU) br. 1024/2013. Ovo značenje je bez utjecaja na sporazume prema nacionalnom pravu koji dodjeljuju određene nadzorne zadaće NSB-u koji nije imenovan kao nacionalno nadležno tijelo. U odnosu na takve sporazume, upućivanje na nacionalno nadležno tijelo u ovoj Odluci primjenjuje se također na NSB u odnosu na nadzorne zadaće koje su mu dodijeljene nacionalnim pravom.

Članak 2.

Zahtjevi koje ESB primi od nacionalnih tijela koja provode kaznene istrage

1.   Na zahtjev nacionalnog tijela koje provodi kaznene istrage, ESB može dostaviti povjerljive informacije koje drži i koje su vezane uz zadaće dodijeljene ESB-u Uredbom (EU) br. 1024/2013 ili uz monetarnu politiku ili druge zadaće vezane uz ESSB/Eurosustav, nacionalnom nadležnom tijelu ili NSB-u radi otkrivanja dotičnom nacionalnim tijelu koje provodi kaznene istrage, pod sljedećim uvjetima:

| (a) | kada se odgovarajuće nacionalno nadležno tijelo ili NSB, u odgovoru na takav zahtjev, obvezuje djelovati u ime ESB-a. |
| --- | --- |

(a)

kada se odgovarajuće nacionalno nadležno tijelo ili NSB, u odgovoru na takav zahtjev, obvezuje djelovati u ime ESB-a.

| (b) | ako i. na temelju prava Unije ili nacionalnog prava postoji izričita obveza otkrivanja takvih informacija nacionalnom tijelu koje provodi kaznene istrage; ili ii. je odgovarajućim pravnim okvirom dopušteno otkrivanje tih povjerljivih informacija, a ne postoje prevladavajući razlozi na temelju kojih bi se uskratilo otkrivanje tih informacija koje se odnose na potrebu da se zaštite interesi Unije ili izbjegne svako zadiranje u funkcioniranje i neovisnost ESB-a, osobito ono kojim bi se ugrozilo ostvarivanje njegovih zadaća. |
| --- | --- |

(b)

ako i. na temelju prava Unije ili nacionalnog prava postoji izričita obveza otkrivanja takvih informacija nacionalnom tijelu koje provodi kaznene istrage; ili ii. je odgovarajućim pravnim okvirom dopušteno otkrivanje tih povjerljivih informacija, a ne postoje prevladavajući razlozi na temelju kojih bi se uskratilo otkrivanje tih informacija koje se odnose na potrebu da se zaštite interesi Unije ili izbjegne svako zadiranje u funkcioniranje i neovisnost ESB-a, osobito ono kojim bi se ugrozilo ostvarivanje njegovih zadaća.

| (c) | Dotično nacionalno nadležno tijelo ili NSB obvezuju se da će od nacionalnog tijela koje provodi istragu i koje je podnijelo zahtjev zatražiti da zajamči zaštitu priopćenih povjerljivih informacija od javnog otkrivanja. |
| --- | --- |

(c)

Dotično nacionalno nadležno tijelo ili NSB obvezuju se da će od nacionalnog tijela koje provodi istragu i koje je podnijelo zahtjev zatražiti da zajamči zaštitu priopćenih povjerljivih informacija od javnog otkrivanja.

2.   Stavak 1. ne dovodi u pitanje posebne odredbe na temelju prava Unije ili nacionalnog prava koje su vezane uz otkrivanje tih povjerljivih informacija.

Članak 3.

Zahtjevi koje nacionalna nadležna tijela ili nacionalne središnje banke prime od nacionalnih tijela koja provode kaznene istrage

1.   ESB je obvezan zahtijevati od nacionalnih nadležnih tijela ili nacionalnih središnjih banaka da se suglase o tome da će se po primitku zahtjeva nacionalnog tijela koje provodi kaznenu istragu za otkrivanje povjerljivih informacija u vezi sa zadaćama dodijeljenim ESB-u na temelju Uredbe (EU) br. 1024/2013 ili monetarnom politikom ili drugim zadaćama ESB-a vezanim uz ESSB/Eurosustav, savjetovati s ESB-om, kada je to moguće, o tome kako će odgovoriti na zahtjev, neovisno o tome imaju li ESB, dotično nacionalno nadležno tijelo ili NCB, te informacije. ESB daje savjet o tome mogu li se te informacije otkriti i prema potrebi, postoje li prevladavajući razlozi vezani uz potrebu očuvanja interesa Unije ili izbjegavanje svakog zadiranja u funkcioniranje i neovisnosti ESB-a zbog odbijanja da otkrije dotične povjerljive informacije. ESB daje savjete nacionalnom nadležnom tijelu ili NSB-u pod uvjetom da je s ESB-om pravovremeno provedeno savjetovanje prije nego što nacionalno nadležno tijelo ili NSB donesu konačnu odluku i daju konačan odgovor na zahtjev.

2.   ESB je obvezan zahtijevati od nacionalnih nadležnih tijela da se suglase o tome da će pravovremeno, a u svakom slučaju prije davanja konačnog odgovora, obavijesti ESB o zahtjevima za povjerljive informacije koji su primljeni od nacionalnih tijela koja provode kaznene istrage u vezi s manje značajnim kreditnim institucijama koje izravno nadzire dotično nacionalno nadležno tijelo u obavljanju svojih nadzornih dužnosti na temelju Uredbe (EU) br. 1024/2013 kada to nacionalno nadležno tijelo smatra da su zatražene informacije bitne ili da otkrivanje može nepovoljno utjecati na ugled SSM-a. ESB će nastojati na najbolji mogući način dati odgovor u roku koji odredi dotično nacionalno nadležno tijelo pod uvjetom da se radi o razumnom, objektivno opravdanom roku, a koji ističe prije nego što nacionalno nadležno tijelo donese konačnu odluku i dostavi konačan odgovor nacionalnom tijelu koje provodi kaznene istrage.

3.   ESB je obvezan zahtijevati da se nacionalna nadležna tijela i nacionalne središnje banke suglase da će redovito obavještavati ESB o svim zahtjevima nacionalnih tijela koja provode kaznene istrage kada nije provedeno savjetovanje s ESB-om, u skladu sa stavkom 1. ili kada ESB nije obaviješten u skladu sa stavkom 2., iz razloga na koje nisu mogli utjecati te ako je moguće, o svim informacijama koje su otkrivene zbog tih zahtjeva.

Članak 4.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 30. lipnja 2016.

Predsjednik ESB-a

Mario DRAGHI

---

(1)  
  SL L 80, 18.3.2004., str. 33.

1

(2)  Uredba (EU) br. 468/2014 Europske središnje banke od 16. travnja 2014. o uspostavljanju okvira za suradnju unutar Jedinstvenog nadzornog mehanizma između Europske središnje banke i nacionalnih nadležnih tijela te s nacionalnim imenovanim tijelima (Okvirna uredba o SSM-u) (ESB/2014/17) (SL L 141, 14.5.2014., str. 1.).

2

(3)  Uredba Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (SL L 287, 29.10.2013., str. 63.).

3

(4)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

4

---

AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

| 16.7.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 192/77 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 192/77

---

ODLUKA br. 3/2016 ODBORA VELEPOSLANIKA AKP-EU

od 12. srpnja 2016.

u pogledu revizije Priloga III. Sporazumu o partnerstvu između AKP-a i EU-a [2016/1163]

ODBOR VELEPOSLANIKA AKP-EU,

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane (1) („Sporazum o partnerstvu AKP-EU”), a posebno njegov članak 100.,

budući da:

| (1) | U članku 100. Sporazuma o partnerstvu AKP-EU navodi se da Vijeće ministara AKP-EU može revidirati, pregledati i/ili izmijeniti njegove priloge I.a, I.b, II., III., IV. i VI. na temelju preporuke Odbora AKP-EU za suradnju u financiranju razvoja. |
| --- | --- |

(1)

U članku 100. Sporazuma o partnerstvu AKP-EU navodi se da Vijeće ministara AKP-EU može revidirati, pregledati i/ili izmijeniti njegove priloge I.a, I.b, II., III., IV. i VI. na temelju preporuke Odbora AKP-EU za suradnju u financiranju razvoja.

| (2) | U članku 15. stavku 4. Sporazuma o partnerstvu AKP-EU navodi se da Vijeće ministara AKP-EU može prenijeti svoje ovlasti na Odbor veleposlanika AKP-EU. |
| --- | --- |

(2)

U članku 15. stavku 4. Sporazuma o partnerstvu AKP-EU navodi se da Vijeće ministara AKP-EU može prenijeti svoje ovlasti na Odbor veleposlanika AKP-EU.

| (3) | Članak 2. Priloga III. Sporazumu o partnerstvu AKP-EU odnosi se na Centar za razvoj poduzetništva („CDE”). Prema članku 2. stavku 6. točki (a) tog Priloga III., Odbor veleposlanika AKP-EU imenuje se kao nadzorno tijelo CDE-a koje je, među ostalim, odgovorno za utvrđivanje statuta CDE-a koji je donesen Odlukom br. 8/2005 Odbora veleposlanika AKP-EZ (2) („Statut CDE-a”). Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Priloga III., izvršni odbor CDE-a odgovoran je, među ostalim, za donošenje financijskih pravila i pravila o ljudskim resursima CDE-a. |
| --- | --- |

(3)

Članak 2. Priloga III. Sporazumu o partnerstvu AKP-EU odnosi se na Centar za razvoj poduzetništva („CDE”). Prema članku 2. stavku 6. točki (a) tog Priloga III., Odbor veleposlanika AKP-EU imenuje se kao nadzorno tijelo CDE-a koje je, među ostalim, odgovorno za utvrđivanje statuta CDE-a koji je donesen Odlukom br. 8/2005 Odbora veleposlanika AKP-EZ (2) („Statut CDE-a”). Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Priloga III., izvršni odbor CDE-a odgovoran je, među ostalim, za donošenje financijskih pravila i pravila o ljudskim resursima CDE-a.

| (4) | U članku 1. Statuta CDE-a utvrđuje se načelo pravne osobnosti CDE-a. |
| --- | --- |

(4)

U članku 1. Statuta CDE-a utvrđuje se načelo pravne osobnosti CDE-a.

| (5) | U člancima 9. i 10. Statuta CDE-a utvrđuje se mandat i sastav izvršnog odbora CDE-a. |
| --- | --- |

(5)

U člancima 9. i 10. Statuta CDE-a utvrđuje se mandat i sastav izvršnog odbora CDE-a.

| (6) | Vijeće ministara AKP-EU na svojoj se 39. sjednici, održanoj 19. i 20. lipnja 2014. u Nairobiju u Keniji, u Zajedničkoj izjavi dogovorilo da se pristupi propisanom zatvaranju CDE-a i izmjeni Priloga III. Sporazumu o partnerstvu AKP-EU te da se u tu svrhu odobri prijenos ovlasti na Odbor veleposlanika AKP-EU kako bi poduzeo daljnje korake s ciljem donošenja potrebnih odluka, uključujući odgovarajuću izmjenu tog Priloga III. |
| --- | --- |

(6)

Vijeće ministara AKP-EU na svojoj se 39. sjednici, održanoj 19. i 20. lipnja 2014. u Nairobiju u Keniji, u Zajedničkoj izjavi dogovorilo da se pristupi propisanom zatvaranju CDE-a i izmjeni Priloga III. Sporazumu o partnerstvu AKP-EU te da se u tu svrhu odobri prijenos ovlasti na Odbor veleposlanika AKP-EU kako bi poduzeo daljnje korake s ciljem donošenja potrebnih odluka, uključujući odgovarajuću izmjenu tog Priloga III.

| (7) | Tom Zajedničkom izjavom Vijeća ministara AKP-EU osnovana je Zajednička radna skupina AKP-EU radi osiguravanja zatvaranja CDE-a pod najboljim mogućim uvjetima. |
| --- | --- |

(7)

Tom Zajedničkom izjavom Vijeća ministara AKP-EU osnovana je Zajednička radna skupina AKP-EU radi osiguravanja zatvaranja CDE-a pod najboljim mogućim uvjetima.

| (8) | Odbor veleposlanika AKP-EU u svojoj je Odluci br. 4/2014 (3) ovlastio izvršni odbor CDE-a da poduzme sve prikladne mjere radi pripreme zatvaranja CDE-a. Nakon toga, izvršni odbor CDE-a potpisao je ugovor s upraviteljem do 31. prosinca 2016. |
| --- | --- |

(8)

Odbor veleposlanika AKP-EU u svojoj je Odluci br. 4/2014 (3) ovlastio izvršni odbor CDE-a da poduzme sve prikladne mjere radi pripreme zatvaranja CDE-a. Nakon toga, izvršni odbor CDE-a potpisao je ugovor s upraviteljem do 31. prosinca 2016.

| (9) | U skladu s člankom 2. stavkom 3. Odluke br. 4/2014, planom zatvaranja predviđa se završetak likvidacije do 31. prosinca 2016. („faza zatvaranja”). Nakon što je izvršni odbor CDE-a 29. i 30. lipnja 2015. odobrio konačni plan zatvaranja, CDE je ušao u fazu zatvaranja. |
| --- | --- |

(9)

U skladu s člankom 2. stavkom 3. Odluke br. 4/2014, planom zatvaranja predviđa se završetak likvidacije do 31. prosinca 2016. („faza zatvaranja”). Nakon što je izvršni odbor CDE-a 29. i 30. lipnja 2015. odobrio konačni plan zatvaranja, CDE je ušao u fazu zatvaranja.

| (10) | Nakon faze zatvaranja trebala bi slijediti „pasivna faza” u kojoj će CDE postojati isključivo za potrebe svoje likvidacije. Pasivna faza, kojom upravlja upravitelj, može obuhvaćati administrativne zadaće, među ostalim, vođenje arhiva CDE-a, obavljanje svih administrativnih formalnosti ili upravljanje preostalim sudskim sporovima koji se nisu mogli riješiti tijekom faze zatvaranja. Pasivna faza trebala bi započeti dan nakon faze zatvaranja, to jest 1. siječnja 2017. Pasivna faza trebala bi završiti nakon četiri godine ili kada CDE podmiri sva potraživanja i unovči svu svoju imovinu, ovisno o tome što nastupi prije. |
| --- | --- |

(10)

Nakon faze zatvaranja trebala bi slijediti „pasivna faza” u kojoj će CDE postojati isključivo za potrebe svoje likvidacije. Pasivna faza, kojom upravlja upravitelj, može obuhvaćati administrativne zadaće, među ostalim, vođenje arhiva CDE-a, obavljanje svih administrativnih formalnosti ili upravljanje preostalim sudskim sporovima koji se nisu mogli riješiti tijekom faze zatvaranja. Pasivna faza trebala bi započeti dan nakon faze zatvaranja, to jest 1. siječnja 2017. Pasivna faza trebala bi završiti nakon četiri godine ili kada CDE podmiri sva potraživanja i unovči svu svoju imovinu, ovisno o tome što nastupi prije.

| (11) | Prema članku 26. stavku 1. Financijskog pravilnika CDE-a, donesenog Odlukom br. 5/2004 Odbora veleposlanika AKP-EZ-a (4), računi CDE-a trebali bi biti zatvoreni na kraju financijske godine kako bi se sastavili financijski izvještaji CDE-a. Stoga bi zakonska revizija za 2016. povezana s fazom zatvaranja trebala biti dovršena najkasnije 30. lipnja 2017. |
| --- | --- |

(11)

Prema članku 26. stavku 1. Financijskog pravilnika CDE-a, donesenog Odlukom br. 5/2004 Odbora veleposlanika AKP-EZ-a (4), računi CDE-a trebali bi biti zatvoreni na kraju financijske godine kako bi se sastavili financijski izvještaji CDE-a. Stoga bi zakonska revizija za 2016. povezana s fazom zatvaranja trebala biti dovršena najkasnije 30. lipnja 2017.

| (12) | Izmjene Priloga III. Sporazumu o partnerstvu AKP-EU odnose se na brisanje upućivanja na CDE. Ova Odluka predstavlja novi pravni okvir CDE-a od početka pasivne faze, to jest od 1. siječnja 2017. |
| --- | --- |

(12)

Izmjene Priloga III. Sporazumu o partnerstvu AKP-EU odnose se na brisanje upućivanja na CDE. Ova Odluka predstavlja novi pravni okvir CDE-a od početka pasivne faze, to jest od 1. siječnja 2017.

| (13) | Na temelju članka 95. stavka 1. Sporazuma o partnerstvu AKP-EU, Sporazum prestaje važiti 2020. Upravljačke strukture koje se primjenjuju na funkcioniranje CDE-a u pasivnoj fazi trebalo bi stoga utvrditi i za razdoblje nakon 29. veljače 2020., |
| --- | --- |

(13)

Na temelju članka 95. stavka 1. Sporazuma o partnerstvu AKP-EU, Sporazum prestaje važiti 2020. Upravljačke strukture koje se primjenjuju na funkcioniranje CDE-a u pasivnoj fazi trebalo bi stoga utvrditi i za razdoblje nakon 29. veljače 2020.,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Kako bi se odrazio prestanak aktivnosti CDE-a do 31. prosinca 2016., Prilog III. Sporazumu o partnerstvu AKP-EU mijenja se kako slijedi:

| 1. | Naslov Priloga III. zamjenjuje se sljedećim:


  „INSTITUCIONALNA POTPORA”. |
| --- | --- |

1.

Naslov Priloga III. zamjenjuje se sljedećim:

„INSTITUCIONALNA POTPORA”.

| 2. | Članak 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „Suradnjom se podupire institucionalni mehanizam kako bi se promicali poljoprivreda i ruralni razvoj. U tom kontekstu suradnja pomaže jačanju i učvršćivanju uloge Tehničkog centra za poljoprivrednu i ruralnu suradnju (CTA) u razvoju kapaciteta institucija država AKP-a, posebno upravljanja informacijama, kako bi se poboljšao pristup tehnologijama za povećanje poljoprivredne proizvodnje, komercijalizacije, sigurnosti opskrbe hranom i ruralnog razvoja.” |
| --- | --- |

2.

Članak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„Suradnjom se podupire institucionalni mehanizam kako bi se promicali poljoprivreda i ruralni razvoj. U tom kontekstu suradnja pomaže jačanju i učvršćivanju uloge Tehničkog centra za poljoprivrednu i ruralnu suradnju (CTA) u razvoju kapaciteta institucija država AKP-a, posebno upravljanja informacijama, kako bi se poboljšao pristup tehnologijama za povećanje poljoprivredne proizvodnje, komercijalizacije, sigurnosti opskrbe hranom i ruralnog razvoja.”

| 3. | Članak 2. briše se. |
| --- | --- |

3.

Članak 2. briše se.

| 4. | Članak 3. renumerira se u članak 2. |
| --- | --- |

4.

Članak 3. renumerira se u članak 2.

Članak 2.

1.   Prije kraja faze zatvaranja, to jest 31. prosinca 2016., Europska komisija sklapa ugovor s upraviteljem kako bi se osigurala provedba pasivne faze počevši od 1. siječnja 2017. za razdoblje od četiri godine ili dok CDE-e ne podmiri sva potraživanja i unovči svu svoju imovinu, ovisno o tome što nastupi ranije.

2.   Upravitelj je nadležan za provedbu pasivne faze. Upravitelj dostavlja godišnja izvješća Odboru veleposlanika AKP-EU o napretku u provedbi pasivne faze.

Članak 3.

1.   Statut CDE-a, Financijski pravilnik CDE-a i Pravilnik o osoblju CDE-a ostaju na snazi do kraja faze zatvaranja.

Ova Odluka predstavlja novi pravni okvir CDE-a od 1. siječnja 2017.

2.   Od 1. siječnja 2017. pravna osobnost CDE-a, kako je definirana u članku 1. Statuta CDE-a, održava se isključivo za potrebe likvidacije CDE-a.

3.   Tijekom pasivne faze izvršni odbor CDE-a, kako je utvrđen u člancima 9. i 10. Statuta CDE-a, nastavit će postojati dok Odbor veleposlanika AKP-EU ne donese odluku o prijedlogu za davanje razrješnice na temelju članka 4. Odluke br. 4/2014.

Od početka pasivne faze zadaće izvršnog odbora CDE-a ograničavaju se na odobrenje završnog izvješća, prihvaćanje financijskih izvještaja koji se odnose na fazu zatvaranja i prijenos prijedloga za davanje razrješnice Odboru veleposlanika AKP-EU radi donošenja odluke. Od 1. siječnja 2017. izvršni odbor održava najviše jedan sastanak godišnje. Time se ne isključuje mogućnost da izvršni odbor CDE-a odluke donosi pisanim postupkom.

Ako Odbor veleposlanika AKP-EU ne odluči drukčije, razrješnica se smatra odobrenom tri mjeseca nakon datuma prijenosa prijedloga za davanje razrješnice ili do 31. prosinca 2017., ovisno o tome što nastupi prije.

4.   Troškovi povezani s pasivnom fazom financiraju se iz 11. Europskog razvojnog fonda.

5.   Prava CDE-a u odnosu na treće strane i prava trećih strana u odnosu na CDE podliježu roku zastare od tri godine počevši od 1. siječnja 2017.

Članak 4.

Angažman Zajedničke radne skupine AKP-EU u pogledu zatvaranja CDE-a, osnovane Zajedničkom izjavom Vijeća ministara AKP-EU od 19. i 20. lipnja 2014., završava odlukom Odbora veleposlanika AKP-EU o prijedlogu za davanje razrješnice na temelju članka 4. Odluke br. 4/2014.

Članak 5.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja, uz iznimku članka 1. koji stupa na snagu 1. siječnja 2017.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. srpnja 2016.

Za Odbor veleposlanika AKP-EU

Predsjednik

R.J. MENGA

---

(1)  Sporazum potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. (SL L 317, 15.12.2000., str. 3.), kako je izmijenjen Sporazumom potpisanim u Luxembourgu 25. lipnja 2005. (SL L 209, 11.8.2005., str. 27.) i Sporazumom potpisanim u Ouagadougouu 22. lipnja 2010. (SL L 287, 4.11.2010., str. 3.).

1

(2)  Odluka br. 8/2005 Odbora veleposlanika AKP-EZ od 20. srpnja 2005. o statutu i poslovniku Centra za razvoj poduzetništva (SL L 66, 8.3.2006., str. 16.).

2

(3)  Odluka br. 4/2014 Odbora veleposlanika AKP-EU od 23. listopada 2014. o mandatu koji treba dati izvršnom odboru Centra za razvoj poduzetništva (CDE) (SL L 330, 15.11.2014., str. 61.).

3

(4)  Odluka br. 5/2004 Odbora veleposlanika AKP-EZ od 17. prosinca 2004. u pogledu Financijskog pravilnika Centra za razvoj poduzetništva (SL L 70, 9.3.2006., str. 52.).

4

---