# Euroopa Liidu L 97/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.097.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 97 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide16. aprill 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.097.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 97

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide16. aprill 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 305/2009, 15. aprill 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 306/2009, 15. aprill 2009, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2008/2009. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 945/2008 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 307/2009, 15. aprill 2009, millega määratakse kindlaks alates 16. aprillist 2009 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 308/2009, 15. aprill 2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1013/2006 (jäätmesaadetiste kohta) IIIA ja VI lisa, et kohandada neid teaduse ja tehnika arenguga (
  1
  ) | 8 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 309/2009, 15. aprill 2009, millega peatatakse lõssipulbri kindlaksmääratud hinnaga sekkumiskokkuost 31. augustini 2009 | 12 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 310/2009, 15. aprill 2009, millega avatakse lõssipulbri kokkuost pakkumismenetluse teel ajavahemikuks, mis lõpeb 31. augustil 2009 | 13 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 305/2009, 15. aprill 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 306/2009, 15. aprill 2009, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2008/2009. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 945/2008 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 307/2009, 15. aprill 2009, millega määratakse kindlaks alates 16. aprillist 2009 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

5

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 308/2009, 15. aprill 2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1013/2006 (jäätmesaadetiste kohta) IIIA ja VI lisa, et kohandada neid teaduse ja tehnika arenguga (
  1
  )

1

8

Komisjoni määrus (EÜ) nr 309/2009, 15. aprill 2009, millega peatatakse lõssipulbri kindlaksmääratud hinnaga sekkumiskokkuost 31. augustini 2009

12

Komisjoni määrus (EÜ) nr 310/2009, 15. aprill 2009, millega avatakse lõssipulbri kokkuost pakkumismenetluse teel ajavahemikuks, mis lõpeb 31. augustil 2009

13

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2009/325/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 26. november 2008, riigiabi C 3/2008 (ex NN 102/05) – Tšehhi Vabariik – avalike teenuste eest makstava hüvitise kohta Lõuna-Morava bussiettevõtjatele
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 7032 all)

   (
  1
  ) | 14 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2009/325/EÜ

*

Komisjoni otsus, 26. november 2008, riigiabi C 3/2008 (ex NN 102/05) – Tšehhi Vabariik – avalike teenuste eest makstava hüvitise kohta Lõuna-Morava bussiettevõtjatele
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 7032 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 7032 all)

1

14

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Avaldus nõukogu 26. veebruari 2009. aasta raamotsuse 2009/299/JSK (millega muudetakse raamotsuseid 2002/584/JSK, 2005/214/JSK, 2006/783/JSK, 2008/909/JSK ning 2008/947/JSK, edendades seeläbi isikute menetlusõigusi ja tõhustades selliste otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamist, mis tehakse, kui asjaomane isik ei viibi isiklikult kohtulikul arutelul) artikli 8 lõike 3 tähenduses | 26 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Avaldus nõukogu 26. veebruari 2009. aasta raamotsuse 2009/299/JSK (millega muudetakse raamotsuseid 2002/584/JSK, 2005/214/JSK, 2006/783/JSK, 2008/909/JSK ning 2008/947/JSK, edendades seeläbi isikute menetlusõigusi ja tõhustades selliste otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamist, mis tehakse, kui asjaomane isik ei viibi isiklikult kohtulikul arutelul) artikli 8 lõike 3 tähenduses

26

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 17. märtsi 2008. aasta määruse (EÜ) nr 261/2008 (millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit kompressorite impordi suhtes) parandused (ELT L 81, 20.3.2008) | 27 |

Parandused

*

Nõukogu 17. märtsi 2008. aasta määruse (EÜ) nr 261/2008 (millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit kompressorite impordi suhtes) parandused (ELT L 81, 20.3.2008)

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 16.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 97/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 97/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 305/2009,

15. aprill 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. aprillil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. aprill 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | JO | 93,2 |
| MA | 78,8 |
| TN | 137,2 |
| TR | 109,4 |
| ZZ | 104,7 |
| 0707 00 05 | MA | 51,1 |
| TR | 150,4 |
| ZZ | 100,8 |
| 0709 90 70 | MA | 54,2 |
| TR | 102,2 |
| ZZ | 78,2 |
| 0805 10 20 | EG | 45,2 |
| IL | 62,1 |
| MA | 40,2 |
| TN | 47,5 |
| TR | 69,3 |
| ZZ | 52,9 |
| 0805 50 10 | TR | 47,7 |
| ZZ | 47,7 |
| 0808 10 80 | AR | 85,8 |
| BR | 74,3 |
| CA | 89,6 |
| CL | 73,7 |
| CN | 80,7 |
| MK | 22,1 |
| NZ | 117,5 |
| US | 130,0 |
| UY | 40,3 |
| ZA | 83,1 |
| ZZ | 79,7 |
| 0808 20 50 | AR | 74,1 |
| CL | 106,4 |
| CN | 64,3 |
| ZA | 93,2 |
| ZZ | 84,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

JO

93,2

MA

78,8

TN

137,2

TR

109,4

ZZ

104,7

0707 00 05

MA

51,1

TR

150,4

ZZ

100,8

0709 90 70

MA

54,2

TR

102,2

ZZ

78,2

0805 10 20

EG

45,2

IL

62,1

MA

40,2

TN

47,5

TR

69,3

ZZ

52,9

0805 50 10

TR

47,7

ZZ

47,7

0808 10 80

AR

85,8

BR

74,3

CA

89,6

CL

73,7

CN

80,7

MK

22,1

NZ

117,5

US

130,0

UY

40,3

ZA

83,1

ZZ

79,7

0808 20 50

AR

74,1

CL

106,4

CN

64,3

ZA

93,2

ZZ

84,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 16.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 97/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 97/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 306/2009,

15. aprill 2009,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2008/2009. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 945/2008 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2008/2009. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 945/2008. (3) Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 253/2009. (4) |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2008/2009. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 945/2008. (3) Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 253/2009. (4)

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EÜ) nr 945/2008 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2008/2009. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. aprillil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. aprill 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 258, 26.9.2008, lk 56.

3

(4)  ELT L 80, 26.3.2009, lk 3.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 16. aprillist 2009

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 25,96 | 3,50 |
| 1701 11 90 (1) | 25,96 | 8,55 |
| 1701 12 10 (1) | 25,96 | 3,36 |
| 1701 12 90 (1) | 25,96 | 8,12 |
| 1701 91 00 (2) | 29,52 | 10,47 |
| 1701 99 10 (2) | 29,52 | 5,95 |
| 1701 99 90 (2) | 29,52 | 5,95 |
| 1702 90 95 (3) | 0,30 | 0,35 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

25,96

3,50

1701 11 90 (1)

25,96

8,55

1701 12 10 (1)

25,96

3,36

1701 12 90 (1)

25,96

8,12

1701 91 00 (2)

29,52

10,47

1701 99 10 (2)

29,52

5,95

1701 99 90 (2)

29,52

5,95

1702 90 95 (3)

0,30

0,35

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

| 16.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 97/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 97/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 307/2009,

15. aprill 2009,

millega määratakse kindlaks alates 16. aprillist 2009 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96 nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 001001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 001001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 4 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 4 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine.

| (4) | Seepärast tuleks alates 16. aprill 2009 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks alates 16. aprill 2009 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse alates 16. aprill 2009 kindlaks käesoleva määruse I lisas II lisa teabe alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. aprillil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. aprill 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125.

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 16. aprillist 2009

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva NISU, kõrgekvaliteediline | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pehme NISU seemneks | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUKIS | 40,96 |
| 1005 10 90 | MAIS seemneks, v.a hübriidid | 16,50 |
| 1005 90 00 | MAIS, v.a seemneks (2) | 16,50 |
| 1007 00 90 | TERASORGO, v.a hübriidid seemneks | 40,96 |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

1001 90 91

Pehme NISU seemneks

0,00

ex 1001 90 99

Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

0,00

1002 00 00

RUKIS

40,96

1005 10 90

MAIS seemneks, v.a hübriidid

16,50

1005 90 00

MAIS, v.a seemneks (2)

16,50

1007 00 90

TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

40,96

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres,

| — | 2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

31.3.2009-14.4.2009

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) | Oder |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteering | 193,53 | 117,77 | — | — | — | — |
| FOB-hind USAs | — | — | 198,92 | 188,92 | 168,92 | 104,60 |
| Lahe lisatasu | — | 12,55 | — | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | 19,32 | — | — | — | — | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(EUR/t)

Pehme nisu (1)

Mais

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Oder

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteering

193,53

117,77

—

—

—

—

FOB-hind USAs

—

—

198,92

188,92

168,92

104,60

Lahe lisatasu

—

12,55

—

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

19,32

—

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 14,48 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | 15,75 EUR/t |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

14,48 EUR/t

Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

15,75 EUR/t

---

(1)  Lisatasu 14 EUR/t sisse arvestatud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

| 16.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 97/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 97/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 308/2009,

15. aprill 2009,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1013/2006 (jäätmesaadetiste kohta) IIIA ja VI lisa, et kohandada neid teaduse ja tehnika arenguga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta, (1) eriti selle artikli 58 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni osaliste konverentsi 27. novembrist kuni 1. detsembrini 2006 toimunud 8. istungil saavutatud kokkuleppe tõttu on vaja muuta määruse (EÜ) nr 1013/2006 (jäätmesaadetiste kohta) VI lisa. Muudatused hõlmavad mõõtühikute „kg” ja „liiter” asendamist mõõtühikuga „tonn (Mg)” eelneva nõusolekuga kaetud jäätmete üldkoguse puhul ning see on kooskõlas kõnealuse määruse IA, IB ja VII lisas kasutatud ühikutega. |
| --- | --- |

(1)

Ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni osaliste konverentsi 27. novembrist kuni 1. detsembrini 2006 toimunud 8. istungil saavutatud kokkuleppe tõttu on vaja muuta määruse (EÜ) nr 1013/2006 (jäätmesaadetiste kohta) VI lisa. Muudatused hõlmavad mõõtühikute „kg” ja „liiter” asendamist mõõtühikuga „tonn (Mg)” eelneva nõusolekuga kaetud jäätmete üldkoguse puhul ning see on kooskõlas kõnealuse määruse IA, IB ja VII lisas kasutatud ühikutega.

| (2) | Lisaks on liikmesriigid esitanud komisjonile määruse (EÜ) nr 1013/2006 artikli 58 lõike 1 punkti c kohaselt 29. veebruaril 2008, 10. märtsil 2008, 17. märtsil 2008 ja 29. aprillil 2008 taotlused kahe või enama III lisas loetletud jäätmeliigi segu nimetamise kohta IIIA lisas. |
| --- | --- |

(2)

Lisaks on liikmesriigid esitanud komisjonile määruse (EÜ) nr 1013/2006 artikli 58 lõike 1 punkti c kohaselt 29. veebruaril 2008, 10. märtsil 2008, 17. märtsil 2008 ja 29. aprillil 2008 taotlused kahe või enama III lisas loetletud jäätmeliigi segu nimetamise kohta IIIA lisas.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1013/2006 artikli 54 kohaselt määratud kontaktisikud leppisid kõnealuse määruse artikliga 57 kooskõlas toimunud koosolekul kokku, et koos iga taotlusega, mis käsitleb jäätmeliikide segu nimetamist IIIA lisas, esitatakse teatav teave, et oleks võimalik asjaomaseid segusid hinnata. Kõnealust teavet on hinnatud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1013/2006. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1013/2006 artikli 54 kohaselt määratud kontaktisikud leppisid kõnealuse määruse artikliga 57 kooskõlas toimunud koosolekul kokku, et koos iga taotlusega, mis käsitleb jäätmeliikide segu nimetamist IIIA lisas, esitatakse teatav teave, et oleks võimalik asjaomaseid segusid hinnata. Kõnealust teavet on hinnatud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1013/2006.

| (4) | Keskkonnaohutu jäätmekäitlus tähendab muu hulgas seda, et kasutatakse keskkonnakahju vähendavaid meetodeid ja tehnoloogiat, mis hõlmab selliseid protsesse ja materjale, mis tekitavad vähem potentsiaalselt kahjulikke aineid ning mille puhul kogutakse kahjulikud ained heitmetest enne nende keskkonda heitmist kokku või tootmisjääke kasutatakse ja võetakse ringlusse. Need riigid, kelle suhtes kohaldatakse OECD otsust, on kohustatud tagama, et nende riigi taaskasutuskohad kasutavad jäätmete taaskasutamisel kõige uuemaid meetodeid. Uusimate taaskasutusmeetodite kasutamine on eriti oluline eri liiki jäätmeid sisaldavate jäätmeliikide segude puhul, nagu näiteks väärismetallide ja vase töötlemisel tekkiv räbu. Ei ole tagatud, et need riigid, kelle suhtes OECD otsust ei kohaldata, järgivad kõnealuseid standardeid. Seepärast ei peaks väärismetallide ja vase töötlemisel tekkinud räbu sisaldavate jäätmeliikide segusid, mis on klassifitseeritud IIIA lisa OECD kandes GB040, kohaldama nende riikide suhtes, kelle suhtes ei kohaldata OECD otsust. |
| --- | --- |

(4)

Keskkonnaohutu jäätmekäitlus tähendab muu hulgas seda, et kasutatakse keskkonnakahju vähendavaid meetodeid ja tehnoloogiat, mis hõlmab selliseid protsesse ja materjale, mis tekitavad vähem potentsiaalselt kahjulikke aineid ning mille puhul kogutakse kahjulikud ained heitmetest enne nende keskkonda heitmist kokku või tootmisjääke kasutatakse ja võetakse ringlusse. Need riigid, kelle suhtes kohaldatakse OECD otsust, on kohustatud tagama, et nende riigi taaskasutuskohad kasutavad jäätmete taaskasutamisel kõige uuemaid meetodeid. Uusimate taaskasutusmeetodite kasutamine on eriti oluline eri liiki jäätmeid sisaldavate jäätmeliikide segude puhul, nagu näiteks väärismetallide ja vase töötlemisel tekkiv räbu. Ei ole tagatud, et need riigid, kelle suhtes OECD otsust ei kohaldata, järgivad kõnealuseid standardeid. Seepärast ei peaks väärismetallide ja vase töötlemisel tekkinud räbu sisaldavate jäätmeliikide segusid, mis on klassifitseeritud IIIA lisa OECD kandes GB040, kohaldama nende riikide suhtes, kelle suhtes ei kohaldata OECD otsust.

| (5) | Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1013/2006 IIIA ja VI lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1013/2006 IIIA ja VI lisa vastavalt muuta.

| (6) | Võib olla otstarbekas üle vaadata IIIA lisa jäätmeliikide segude loetelu, eelkõige need kanded, mida ei kohaldata selliste riikide suhtes, kelle suhtes ei kohaldata OECD otsust, võttes arvesse sellistest riikidest saadud teavet, kellel on tehnoloogiline suutlikkus jäätmeid taaskasutada ning kus toimub keskkonnaohutu jäätmekäitlus. |
| --- | --- |

(6)

Võib olla otstarbekas üle vaadata IIIA lisa jäätmeliikide segude loetelu, eelkõige need kanded, mida ei kohaldata selliste riikide suhtes, kelle suhtes ei kohaldata OECD otsust, võttes arvesse sellistest riikidest saadud teavet, kellel on tehnoloogiline suutlikkus jäätmeid taaskasutada ning kus toimub keskkonnaohutu jäätmekäitlus.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/12/EÜ (2) artikliga 18 asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/12/EÜ (2) artikliga 18 asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1013/2006 IIIA ja VI lisa asendatakse käesoleva määruse lisas oleva tekstiga.

Artikkel 2

Vajaduse korral vaadatakse IIIA lisa läbi 12 kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist, eelkõige selleks, et võtta arvesse sellistest riikidest saadud teavet, kelle suhtes ei kohaldata OECD otsust ning kellel on tehnoloogiline suutlikkus jäätmeid taaskasutada ning kes tõendavad, et jäätmekäitlus toimub samadel tingimustel kui nendes riikides, kelle suhtes kohaldatakse OECD otsust.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. aprill 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  ELT L 190, 12.7.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 114, 27.4.2006, lk 9.

2

---

LISA

| 1) | Määruse (EÜ) nr 1013/2006 IIIA lisa asendatakse järgmise tekstiga:

  „IIIA LISA

  III LISAS LOETLETUD KAHE VÕI ENAMA JÄÄTMELIIGI SEGUD, MIS EI OLE LIIGITATUD ÜHEGI ARTIKLI 3 LÕIKES 2 OSUTATUD KANDE KOHASELT







  1. | Olenemata sellest, kas jäätmeliikide segud on käesolevas nimekirjas nimetatud, ei või nende suhtes kohaldada artiklis 18 sätestatud üldnõudeid, kui nad on teiste ainetega saastunud nii, et






  a) | jäätmetega seotud oht suureneb piisavalt, et nende suhtes võiks kohaldada eelneva kirjaliku etteteatamise ja nõusoleku menetlust, kui võtta arvesse direktiivi 91/689/EMÜ III lisas loetletud ohtlikud omadused, või |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Määruse (EÜ) nr 1013/2006 IIIA lisa asendatakse järgmise tekstiga:

„IIIA LISA

III LISAS LOETLETUD KAHE VÕI ENAMA JÄÄTMELIIGI SEGUD, MIS EI OLE LIIGITATUD ÜHEGI ARTIKLI 3 LÕIKES 2 OSUTATUD KANDE KOHASELT

1.

Olenemata sellest, kas jäätmeliikide segud on käesolevas nimekirjas nimetatud, ei või nende suhtes kohaldada artiklis 18 sätestatud üldnõudeid, kui nad on teiste ainetega saastunud nii, et

a)

jäätmetega seotud oht suureneb piisavalt, et nende suhtes võiks kohaldada eelneva kirjaliku etteteatamise ja nõusoleku menetlust, kui võtta arvesse direktiivi 91/689/EMÜ III lisas loetletud ohtlikud omadused, või

| b) | jäätmete taaskasutamine keskkonnaohutul viisil ei ole võimalik. |
| --- | --- |

b)

jäätmete taaskasutamine keskkonnaohutul viisil ei ole võimalik.

| 2. | Käesolevas lisas on nimetatud järgmiste jäätmeliikide segud:






  a) | Baseli konventsiooni kannete B1010 ja B1050 alla klassifitseeritud jäätmeliikide segud; |
| --- | --- | --- |

2.

Käesolevas lisas on nimetatud järgmiste jäätmeliikide segud:

a)

Baseli konventsiooni kannete B1010 ja B1050 alla klassifitseeritud jäätmeliikide segud;

| b) | Baseli konventsiooni kannete B1010 ja B1070 alla klassifitseeritud jäätmeliikide segud; |
| --- | --- |

b)

Baseli konventsiooni kannete B1010 ja B1070 alla klassifitseeritud jäätmeliikide segud;

| c) | OECD kande GB040 ja Baseli konventsiooni kande B1100 alla klassifitseeritud jäätmeliikide segud järgmiste piirangutega: kõva tehniline tsink, tsinki sisaldav dross, alumiiniumiriibed, välja arvatud soolaräbu, ning vase väljasulatamisel tekkivate tulekindlate vooderdiste, sealhulgas tiiglite jäätmed; |
| --- | --- |

c)

OECD kande GB040 ja Baseli konventsiooni kande B1100 alla klassifitseeritud jäätmeliikide segud järgmiste piirangutega: kõva tehniline tsink, tsinki sisaldav dross, alumiiniumiriibed, välja arvatud soolaräbu, ning vase väljasulatamisel tekkivate tulekindlate vooderdiste, sealhulgas tiiglite jäätmed;

| d) | OECD kande GB040, Baseli konventsiooni kande B1070 ja Baseli konventsiooni kande B1100 alla klassifitseeritud jäätmeliikide segud järgmiste piirangutega: vase väljasulatamisel tekkivate tulekindlate vooderdiste, sealhulgas tiiglite jäätmed. |
| --- | --- |

d)

OECD kande GB040, Baseli konventsiooni kande B1070 ja Baseli konventsiooni kande B1100 alla klassifitseeritud jäätmeliikide segud järgmiste piirangutega: vase väljasulatamisel tekkivate tulekindlate vooderdiste, sealhulgas tiiglite jäätmed.

Punktides c ja d osutatud kandeid ei kohaldata ekspordi suhtes nendesse riikidesse, mille suhtes ei kohaldata OECD otsust.”

| 2) | Määruse (EÜ) nr 1013/2006 VI lisa asendatakse järgmise tekstiga:

  „VI LISA

  VORM EELNEVAT NÕUSOLEKUT KASUTAVATE JÄÄTMETE TAASKASUTUSKOHTADELE (ARTIKKEL 14)














  Pädev asutus | Taaskasutuskoht | Jäätmete tunnuskood | Kehtivusaeg | Eelneva nõusolekuga kaetud üldkogus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taaskasutuskoha nimi ja number | Aadress: | Taaskasutustoiming
  (+ R-kood) | Kasutatud tehnoloogia | (Kood) | Algus | Lõpp | (Tonni (Mg))” |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

2)

Määruse (EÜ) nr 1013/2006 VI lisa asendatakse järgmise tekstiga:

„VI LISA

VORM EELNEVAT NÕUSOLEKUT KASUTAVATE JÄÄTMETE TAASKASUTUSKOHTADELE (ARTIKKEL 14)

Pädev asutus

Taaskasutuskoht

Jäätmete tunnuskood

Kehtivusaeg

Eelneva nõusolekuga kaetud üldkogus

Taaskasutuskoha nimi ja number

Aadress:

Taaskasutustoiming

(+ R-kood)

Kasutatud tehnoloogia

(Kood)

Algus

Lõpp

(Tonni (Mg))”

---

| 16.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 97/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 97/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 309/2009,

15. aprill 2009,

millega peatatakse lõssipulbri kindlaksmääratud hinnaga sekkumiskokkuost 31. augustini 2009

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrust (EÜ) nr 214/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega lõssipulbriturul, (2) eriti selle artikli 9a lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liikmesriikide 15. aprillil 2009. aastal vastavalt määruse (EÜ) nr 214/2001 artikli 9a lõigetele 1 ja 2 esitatud teadete põhjal ületab kindlaksmääratud hinnaga sekkumiseks pakutava lõssipulbri kogus 1. märts 2009 määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 13 sätestatud piirkoguse 109 000 tonni. Seega tuleb kindlaksmääratud hinnaga lõssipulbri sekkumiskokkuost peatada kuni 31. augustini 2009 ja määrata kindlaks ühtne protsendimäär liikmesriikide pädevatelt asutustelt 14. aprillil 2009 saadud koguste kohta ja liikmesriikide pädevatelt asutustelt 15. aprillil 2009 või pärast seda saadud pakkumised tagasi lükata. |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriikide 15. aprillil 2009. aastal vastavalt määruse (EÜ) nr 214/2001 artikli 9a lõigetele 1 ja 2 esitatud teadete põhjal ületab kindlaksmääratud hinnaga sekkumiseks pakutava lõssipulbri kogus 1. märts 2009 määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 13 sätestatud piirkoguse 109 000 tonni. Seega tuleb kindlaksmääratud hinnaga lõssipulbri sekkumiskokkuost peatada kuni 31. augustini 2009 ja määrata kindlaks ühtne protsendimäär liikmesriikide pädevatelt asutustelt 14. aprillil 2009 saadud koguste kohta ja liikmesriikide pädevatelt asutustelt 15. aprillil 2009 või pärast seda saadud pakkumised tagasi lükata.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 214/2001 artikli 2 lõikele 6 tuleb sekkumiseks pakutud lõssipulber pakkida 25-kilogrammise netomassiga kottidesse. Seepärast tuleks lõssipulbri kogus, mida on korrutatud ühtse protsendimääraga, ümardada lähima 25 kg kordseni. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 214/2001 artikli 2 lõikele 6 tuleb sekkumiseks pakutud lõssipulber pakkida 25-kilogrammise netomassiga kottidesse. Seepärast tuleks lõssipulbri kogus, mida on korrutatud ühtse protsendimääraga, ümardada lähima 25 kg kordseni.

| (3) | Sekkumisametid peavad pärast ühtse protsendimäära avaldamist ja kindlaksmääratud hinnaga kokkuostu peatamist müüjaid võimalikult kiiresti sellest teavitama. Käesolev määrus peaks seepärast jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(3)

Sekkumisametid peavad pärast ühtse protsendimäära avaldamist ja kindlaksmääratud hinnaga kokkuostu peatamist müüjaid võimalikult kiiresti sellest teavitama. Käesolev määrus peaks seepärast jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kindlaksmääratud hinnaga lõssipulbri sekkumiskokkuost on peatatud kuni 31. augustini 2009.

Sekkumiseks pakutava lõssipulbri lõplik kogus, mis saadi erinevatelt müüjatelt liikmesriigi pädevate asutuste kaudu 14. aprillil 2009 vastavalt määruse (EÜ) nr 214/2001 artikli 9a lõikele 2, võetakse vastu ja korrutatakse ühtse protsendimääraga 64,2749 %, ning seejärel ümardatakse lähima 25 kg kordseni.

Liikmesriikide pädevatelt asutustelt 15. aprillil 2009 ja pärast seda, kuni 31. augustini 2009 saadud pakkumised lükatakse tagasi.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. aprill 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 37, 7.2.2001, lk 100.

2

---

| 16.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 97/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 97/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 310/2009,

15. aprill 2009,

millega avatakse lõssipulbri kokkuost pakkumismenetluse teel ajavahemikuks, mis lõpeb 31. augustil 2009

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3 ja artikli 18 lõike 2 punkti e koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 15. aprilli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 309/2009 (2) on peatatud ajavahemikuks 1. märtsist kuni 31. augustini 2009 kindlaksmääratud hinnaga lõssipulbri sekkumiskokkuost, kuna pakkumised on ületanud määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 13 lõike 1 punktis d sätestatud koguse 109 000 tonni. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 15. aprilli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 309/2009 (2) on peatatud ajavahemikuks 1. märtsist kuni 31. augustini 2009 kindlaksmääratud hinnaga lõssipulbri sekkumiskokkuost, kuna pakkumised on ületanud määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 13 lõike 1 punktis d sätestatud koguse 109 000 tonni.

| (2) | Lõssipulbrituru toetamise jätkamiseks tuleks avada pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(2)

Lõssipulbrituru toetamise jätkamiseks tuleks avada pakkumismenetlus.

| (3) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 214/2001 (3) artiklis 13 on sätestatud eeskirjad, mida tuleb järgida, kui komisjon otsustab, et kokkuost peab toimuma pakkumismenetluse teel. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 214/2001 (3) artiklis 13 on sätestatud eeskirjad, mida tuleb järgida, kui komisjon otsustab, et kokkuost peab toimuma pakkumismenetluse teel.

| (4) | Pidades silmas eriolukorda piimaturul ning süsteemi tõhustamiseks on asjakohane teha erand ja suurendada pakkumiste sagedust kahe korrani kuus. |
| --- | --- |

(4)

Pidades silmas eriolukorda piimaturul ning süsteemi tõhustamiseks on asjakohane teha erand ja suurendada pakkumiste sagedust kahe korrani kuus.

| (5) | Pakkumismenetluse teel toimuva lõssipulbri kokkuostu viivitamata alustamiseks pärast kindlaksmääratud hinnaga lõssipulbri sekkumiskokkuostu lõpetamist peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(5)

Pakkumismenetluse teel toimuva lõssipulbri kokkuostu viivitamata alustamiseks pärast kindlaksmääratud hinnaga lõssipulbri sekkumiskokkuostu lõpetamist peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 13 lõikes 1 sätestatud piiri ületamise korral avatakse pakkumismenetluse teel toimuv lõssipulbri kokkuost määruse (EÜ) nr 214/2001 II peatüki 4. jao ja käesoleva määruse tingimuste kohaselt kuni 31. augustini 2009.

Artikkel 2

Erandina määruse (EÜ) nr 214/2001 artikli 14 lõikest 2 on pakkumiste esitamistähtaeg vastuseks individuaalsetele pakkumiskutsetele iga kuu esimesel ja kolmandal teisipäeval kell 11.00 (Brüsseli aja järgi).

Augustis on kõnealune tähtaeg siiski neljandal teisipäeval kell 11.00 (Brüsseli aja järgi). Kui teisipäev on riigipüha, on tähtaeg eelmisel tööpäeval kell 11.00 (Brüsseli aja järgi).

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. aprill 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 97, 16.4.2009, lk 12.

2

(3)  EÜT L 37, 7.2.2001, lk 100.

3

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 16.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 97/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 97/14

---

KOMISJONI OTSUS,

26. november 2008,

riigiabi C 3/2008 (ex NN 102/05) – Tšehhi Vabariik – avalike teenuste eest makstava hüvitise kohta Lõuna-Morava bussiettevõtjatele

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 7032 all)

(Ainult tšehhikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/325/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

võttes arvesse nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 14,

olles kutsunud huvitatud kolmandaid isikuid esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (2)

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 28. juuni 2005. aasta kirjas sai komisjon kaebuse Tšehhi ettevõtjalt ČAS – SERVICE a.s. (edaspidi „kaebuse esitaja”). Kaebuses käsitletakse riigiabi, mida piirkondlikud ametiasutused väidetavalt andsid kaebuse esitaja mitmele konkurendile ajavahemikul 2003–2005. |
| --- | --- |

(1)

28. juuni 2005. aasta kirjas sai komisjon kaebuse Tšehhi ettevõtjalt ČAS – SERVICE a.s. (edaspidi „kaebuse esitaja”). Kaebuses käsitletakse riigiabi, mida piirkondlikud ametiasutused väidetavalt andsid kaebuse esitaja mitmele konkurendile ajavahemikul 2003–2005.

| (2) | Komisjon palus 20. juuli 2005. aasta, 14. märtsi 2006. aasta ja 7. detsembri 2006. aasta kirjadega Tšehhi ametiasutustelt lisateavet kaebuse esitaja tõstatatud küsimuste kohta. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon palus 20. juuli 2005. aasta, 14. märtsi 2006. aasta ja 7. detsembri 2006. aasta kirjadega Tšehhi ametiasutustelt lisateavet kaebuse esitaja tõstatatud küsimuste kohta.

| (3) | Tšehhi ametiasutused vastasid 14. septembril 2005, 2. juunil 2006, 6. veebruaril 2007 ja 18. oktoobril 2007. |
| --- | --- |

(3)

Tšehhi ametiasutused vastasid 14. septembril 2005, 2. juunil 2006, 6. veebruaril 2007 ja 18. oktoobril 2007.

| (4) | 15. jaanuari 2008. aasta kirjas teavitas komisjon Tšehhi ametiasutusi otsusest algatada abiga seoses EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus. Tšehhi ametiasutused esitasid oma märkused abi kohta 18. veebruari 2008. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(4)

15. jaanuari 2008. aasta kirjas teavitas komisjon Tšehhi ametiasutusi otsusest algatada abiga seoses EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus. Tšehhi ametiasutused esitasid oma märkused abi kohta 18. veebruari 2008. aasta kirjas.

| (5) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas16. veebruaril 2008 (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama märkusi kõnealuse abi kohta. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas16. veebruaril 2008 (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama märkusi kõnealuse abi kohta.

| (6) | 14. märtsil 2008 sai komisjon märkused kaebuse esitajalt kolmanda isikuna. 17. aprillil 2008 edastati kõnealused märkused Tšehhi ametiasutustele, kellel paluti esitada märkused kolmanda isiku seisukohtade kohta. 13. mail 2008 palusid Tšehhi ametiasutused märkuste esitamise tähtaja pikendamist, millega komisjon nõustus. 17. juunil 2008 esitasid Tšehhi ametiasutused oma tähelepanekud kolmanda isiku märkuste kohta. |
| --- | --- |

(6)

14. märtsil 2008 sai komisjon märkused kaebuse esitajalt kolmanda isikuna. 17. aprillil 2008 edastati kõnealused märkused Tšehhi ametiasutustele, kellel paluti esitada märkused kolmanda isiku seisukohtade kohta. 13. mail 2008 palusid Tšehhi ametiasutused märkuste esitamise tähtaja pikendamist, millega komisjon nõustus. 17. juunil 2008 esitasid Tšehhi ametiasutused oma tähelepanekud kolmanda isiku märkuste kohta.

2.   ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

| (7) | Kaebuse esitaja on aktsiaselts, mis tegutseb regulaarbussivedude, tšartervedude, liinibussivedude valdkonnas Znojmo piirkonnas ja rahvusvaheliste vedude valdkonnas. |
| --- | --- |

(7)

Kaebuse esitaja on aktsiaselts, mis tegutseb regulaarbussivedude, tšartervedude, liinibussivedude valdkonnas Znojmo piirkonnas ja rahvusvaheliste vedude valdkonnas.

| (8) | Kuni 2004. aasta septembrini oli kaebuse esitaja peamine tegevusala piirkondliku avaliku bussiveoteenuse osutamine Lõuna-Moravas, eelkõige piirkondlike ametiasutustega sõlmitud lepingute alusel. Teenuseid osutati Lõuna-Morava piirkonnas (Znojmo ja Moravský Krumlovi ringkonnas). |
| --- | --- |

(8)

Kuni 2004. aasta septembrini oli kaebuse esitaja peamine tegevusala piirkondliku avaliku bussiveoteenuse osutamine Lõuna-Moravas, eelkõige piirkondlike ametiasutustega sõlmitud lepingute alusel. Teenuseid osutati Lõuna-Morava piirkonnas (Znojmo ja Moravský Krumlovi ringkonnas).

| (9) | Kaebuse esitaja väidab, et Lõuna-Morava ametiasutused andsid ajavahemikul 2003–2005 ebaseaduslikku riigiabi ettevõtjatele Bítešská Dopravní Společnost s.r.o. (edaspidi „Bítešská”), BK Bus s.r.o. (edaspidi „BK Bus”), Břežanská dopravní společnost s.r.o. (edaspidi „Břežanská společnost”), Znojemská dopravnì společnost - PSOTA s.r.o. (edaspidi „PSOTA”) ja TREDOS, spol. s.r.o. (edaspidi „TREDOS”). See tulenevat tegevuslubade andmisest, mis ei olevat ei läbipaistev ega objektiivne. |
| --- | --- |

(9)

Kaebuse esitaja väidab, et Lõuna-Morava ametiasutused andsid ajavahemikul 2003–2005 ebaseaduslikku riigiabi ettevõtjatele Bítešská Dopravní Společnost s.r.o. (edaspidi „Bítešská”), BK Bus s.r.o. (edaspidi „BK Bus”), Břežanská dopravní společnost s.r.o. (edaspidi „Břežanská společnost”), Znojemská dopravnì společnost - PSOTA s.r.o. (edaspidi „PSOTA”) ja TREDOS, spol. s.r.o. (edaspidi „TREDOS”). See tulenevat tegevuslubade andmisest, mis ei olevat ei läbipaistev ega objektiivne.

| (10) | Tšehhi ametiasutuste sõnul on tegevusluba luba, mille ametiasutused on andnud avaliku regulaarveoteenuse osutamiseks. Tegevusloa eesmärk on tagada, et bussivedusid korraldavad üksnes vedajad, kes vastavad teatavatele kvaliteedinõuetele. Antud kontekstis, vastavalt seaduse nr 111/1994 maanteevedude kohta (edaspidi „maanteevedude seadus”) (4) lõikele 18 hõlmavad kõnealused nõuded eelkõige kohustust osutada teenuseid vastavalt heakskiidetud sõiduplaanile, tagada reisijate teatav ohutuse tase ning avaldada sõiduplaanid ja märgistada bussid liinide nimedega. |
| --- | --- |

(10)

Tšehhi ametiasutuste sõnul on tegevusluba luba, mille ametiasutused on andnud avaliku regulaarveoteenuse osutamiseks. Tegevusloa eesmärk on tagada, et bussivedusid korraldavad üksnes vedajad, kes vastavad teatavatele kvaliteedinõuetele. Antud kontekstis, vastavalt seaduse nr 111/1994 maanteevedude kohta (edaspidi „maanteevedude seadus”) (4) lõikele 18 hõlmavad kõnealused nõuded eelkõige kohustust osutada teenuseid vastavalt heakskiidetud sõiduplaanile, tagada reisijate teatav ohutuse tase ning avaldada sõiduplaanid ja märgistada bussid liinide nimedega.

| (11) | Maanteevedude seaduse lõikes 19 sätestatakse, et avaliku teenindamise kohustus on „vedaja kohustus avalikes huvides, millega vedaja vastasel korral üldse või osaliselt ei nõustuks majanduslikult ebasoodsamasse olukorda sattumise tõttu. Avaliku teenindamise kohustuses on valitsus leppinud kokku vedajaga ja valitsus peab samuti hüvitama vedajale tõendatava kahju, mis on tekkinud selle kohustuse täitmisel. Avaliku teenindamise kohustus koosneb kohustusest tegutseda [...], vedamise kohustusest [...], tariifikohustusest [...]. Avaliku teenindamise kohustus avalike liinivedude valdkonnas tuleneb kirjalikust lepingust” (mis on sõlmitud asjaomaste ametiasutuste ja ettevõtja vahel) (5). |
| --- | --- |

(11)

Maanteevedude seaduse lõikes 19 sätestatakse, et avaliku teenindamise kohustus on „vedaja kohustus avalikes huvides, millega vedaja vastasel korral üldse või osaliselt ei nõustuks majanduslikult ebasoodsamasse olukorda sattumise tõttu. Avaliku teenindamise kohustuses on valitsus leppinud kokku vedajaga ja valitsus peab samuti hüvitama vedajale tõendatava kahju, mis on tekkinud selle kohustuse täitmisel. Avaliku teenindamise kohustus koosneb kohustusest tegutseda [...], vedamise kohustusest [...], tariifikohustusest [...]. Avaliku teenindamise kohustus avalike liinivedude valdkonnas tuleneb kirjalikust lepingust” (mis on sõlmitud asjaomaste ametiasutuste ja ettevõtja vahel) (5).

| (12) | Lisaks on maanteevedude seaduse lõike 19 punkti b teises ja neljandas lõigus ette nähtud, et „esialgne eksperdihinnang tõendatud kahju kohta perioodil, mille jooksul kehtib avaliku teenindamise kohustus, on avaliku teenindamise kohustuse lepingu kohustuslik lahutamatu osa.” Pädevad asutused „peavad hüvitama tõendatud kahju kõnealuse esialgse eksperdihinnangu maksimaalsel tasemel, millele lisanduvad üksnes ettenägematud kulud. [...] Kui vedaja osutab avaliku teenindamise kohustusest erinevaid veoteenuseid või muid teenuseid, peab ta pidama eraldi arvestust avaliku teenindamise kohustuse üle.” |
| --- | --- |

(12)

Lisaks on maanteevedude seaduse lõike 19 punkti b teises ja neljandas lõigus ette nähtud, et „esialgne eksperdihinnang tõendatud kahju kohta perioodil, mille jooksul kehtib avaliku teenindamise kohustus, on avaliku teenindamise kohustuse lepingu kohustuslik lahutamatu osa.” Pädevad asutused „peavad hüvitama tõendatud kahju kõnealuse esialgse eksperdihinnangu maksimaalsel tasemel, millele lisanduvad üksnes ettenägematud kulud. [...] Kui vedaja osutab avaliku teenindamise kohustusest erinevaid veoteenuseid või muid teenuseid, peab ta pidama eraldi arvestust avaliku teenindamise kohustuse üle.”

| (13) | Maanteevedude seaduse lõike 19 punkti b viienda lõigu kohaselt on „rakendusmäärusega kindlaks määratud tõendatava kahju kindlaksmääramine, tõendatava kahju esialgse eksperdihinnangu arvutusmeetod, asjakohastest eelarvetest rahaliste vahendite eraldamise eeskirjad, dokumendid, millele on tuginetud tõendatava kahju arvutamisel ning valitsuse professionaalse järelevalve teostamise meetod veoteenuste rahastamise üle”. Kõnealuse määrusega – transpordi- ja sideministeeriumi 13. märtsi 1998. aasta määrus nr 50/1998 tõendatava kahju kohta reisijate liinivedude valdkonnas (edaspidi „määrus”) – määratletakse tõendatav kahju reisijate liinivedude valdkonnas kui „majanduslikult tõendatud kulude ja piisava kasumi summa ning teenitud tulu vahe” (edaspidi „kahju”). |
| --- | --- |

(13)

Maanteevedude seaduse lõike 19 punkti b viienda lõigu kohaselt on „rakendusmäärusega kindlaks määratud tõendatava kahju kindlaksmääramine, tõendatava kahju esialgse eksperdihinnangu arvutusmeetod, asjakohastest eelarvetest rahaliste vahendite eraldamise eeskirjad, dokumendid, millele on tuginetud tõendatava kahju arvutamisel ning valitsuse professionaalse järelevalve teostamise meetod veoteenuste rahastamise üle”. Kõnealuse määrusega – transpordi- ja sideministeeriumi 13. märtsi 1998. aasta määrus nr 50/1998 tõendatava kahju kohta reisijate liinivedude valdkonnas (edaspidi „määrus”) – määratletakse tõendatav kahju reisijate liinivedude valdkonnas kui „majanduslikult tõendatud kulude ja piisava kasumi summa ning teenitud tulu vahe” (edaspidi „kahju”).

| (14) | Piisav kasum on määruse kohaselt „summa, mis pärast maksustamist [...] ei ületa 1/8 selliste busside hinnast, mida tavaliselt kasutatakse reisijate liiniveoteenuste osutamisel avaliku teenindamise kohustuse täitmiseks; sellest summast lahutatakse busside tegeliku amortisatsiooni summa ja reisijate liiniveoteenuste osutamiseks tehtud investeeringute summa, eeldusel, et pädev asutus on investeeringu lisamise tõendatava kahju arvutamisse heaks kiitnud”. |
| --- | --- |

(14)

Piisav kasum on määruse kohaselt „summa, mis pärast maksustamist [...] ei ületa 1/8 selliste busside hinnast, mida tavaliselt kasutatakse reisijate liiniveoteenuste osutamisel avaliku teenindamise kohustuse täitmiseks; sellest summast lahutatakse busside tegeliku amortisatsiooni summa ja reisijate liiniveoteenuste osutamiseks tehtud investeeringute summa, eeldusel, et pädev asutus on investeeringu lisamise tõendatava kahju arvutamisse heaks kiitnud”.

| (15) | Alates 1. jaanuarist 2003 vastutavad piirkondlikud ametiasutused, sealhulgas Lõuna-Morava ametiasutused, Tšehhi Vabariigis lepingute sõlmimise eest vedajatega avaliku transporditeenuse osutamiseks. Lõuna-Morava ametiasutused võrdlesid kaebuse esitaja avaliku transporditeenuse osutamise kulusid bussiveoteenuste osutamise keskmiste kuludega Tšehhi Vabariigis, mis on pärit statistilistest uuringutest. Nad jõudsid järeldusele, et kaebuse esitaja kulud olid keskmistest kuludest suuremad. |
| --- | --- |

(15)

Alates 1. jaanuarist 2003 vastutavad piirkondlikud ametiasutused, sealhulgas Lõuna-Morava ametiasutused, Tšehhi Vabariigis lepingute sõlmimise eest vedajatega avaliku transporditeenuse osutamiseks. Lõuna-Morava ametiasutused võrdlesid kaebuse esitaja avaliku transporditeenuse osutamise kulusid bussiveoteenuste osutamise keskmiste kuludega Tšehhi Vabariigis, mis on pärit statistilistest uuringutest. Nad jõudsid järeldusele, et kaebuse esitaja kulud olid keskmistest kuludest suuremad.

| (16) | 24. märtsil 2003, arvestades ülalmainitud hinnangut ja pärast ebaõnnestunud läbirääkimisi kaebuse esitajaga, otsustasid Lõuna-Morava ametiasutused korraldada läbirääkimised veoteenuste osutamiseks teiste ettevõtjatega. Nad pöördusid Lõuna-Morava piirkonnas tegutsevate tuntud vedajate poole palvega esitada pakkumised avaliku transporditeenuse osutamiseks Znojmo territooriumil. Kutse pakkumiste esitamiseks saadeti 41 vedajale, sealhulgas kaebuse esitajale. Kutses oli ette nähtud, et piirkondlikud ametiasutused on valmis ettevõtjatele maksma teenuse osutamise eest maksimaalselt 26 Tšehhi krooni kilomeetri kohta. Lisaks oli kutses ette nähtud nõue, et ettevõtjatel peab olema elektrooniline töötlussüsteem ja nende juhtimine peab olema hästi korraldatud. |
| --- | --- |

(16)

24. märtsil 2003, arvestades ülalmainitud hinnangut ja pärast ebaõnnestunud läbirääkimisi kaebuse esitajaga, otsustasid Lõuna-Morava ametiasutused korraldada läbirääkimised veoteenuste osutamiseks teiste ettevõtjatega. Nad pöördusid Lõuna-Morava piirkonnas tegutsevate tuntud vedajate poole palvega esitada pakkumised avaliku transporditeenuse osutamiseks Znojmo territooriumil. Kutse pakkumiste esitamiseks saadeti 41 vedajale, sealhulgas kaebuse esitajale. Kutses oli ette nähtud, et piirkondlikud ametiasutused on valmis ettevõtjatele maksma teenuse osutamise eest maksimaalselt 26 Tšehhi krooni kilomeetri kohta. Lisaks oli kutses ette nähtud nõue, et ettevõtjatel peab olema elektrooniline töötlussüsteem ja nende juhtimine peab olema hästi korraldatud.

| (17) | Piirkondlikud ametiasutused said vastuse üheksalt vedajalt, kes seejärel kutsuti kohtumisele piirkondliku ametiasutusega. Pakkumisi hindas Lõuna-Morava piirkonnanõukogu poolt ametisse määratud valimiskomisjon hindas. Komisjon soovitas sõlmida lepingud veoteenuste osutamiseks kuue vedajaga, sealhulgas kaebuse esitajaga: Bítešská, BK Bus, Břežanská společnost, PSOTA, TREDOS ja kaebuse esitaja (ČAS-Service a.s.). |
| --- | --- |

(17)

Piirkondlikud ametiasutused said vastuse üheksalt vedajalt, kes seejärel kutsuti kohtumisele piirkondliku ametiasutusega. Pakkumisi hindas Lõuna-Morava piirkonnanõukogu poolt ametisse määratud valimiskomisjon hindas. Komisjon soovitas sõlmida lepingud veoteenuste osutamiseks kuue vedajaga, sealhulgas kaebuse esitajaga: Bítešská, BK Bus, Břežanská společnost, PSOTA, TREDOS ja kaebuse esitaja (ČAS-Service a.s.).

| (18) | Kriteeriumid, mida valimiskomisjon pakkumiste hindamisel arvesse võttis, olid selgus ja terviklikkus. Lisaks võtsid Lõuna-Morava ametiasutused muu hulgas arvesse tehniliste töökilomeetrite arvu vähendamise kriteeriumi ning valitud territooriumi terviklikkust. |
| --- | --- |

(18)

Kriteeriumid, mida valimiskomisjon pakkumiste hindamisel arvesse võttis, olid selgus ja terviklikkus. Lisaks võtsid Lõuna-Morava ametiasutused muu hulgas arvesse tehniliste töökilomeetrite arvu vähendamise kriteeriumi ning valitud territooriumi terviklikkust.

| (19) | Tšehhi ametiasutuste sõnul vastas kaebuse esitaja valikukriteeriumidele üksnes mööndustega, kuna ei täpsustanud oma veoteenuste hinda. Järgmistel kohtumistel väitis kaebuse esitaja, et ei lepi hüvitise määraga, mille Lõuna-Morava ametiasutused nägid ette pakkumiste esitamise kutses. |
| --- | --- |

(19)

Tšehhi ametiasutuste sõnul vastas kaebuse esitaja valikukriteeriumidele üksnes mööndustega, kuna ei täpsustanud oma veoteenuste hinda. Järgmistel kohtumistel väitis kaebuse esitaja, et ei lepi hüvitise määraga, mille Lõuna-Morava ametiasutused nägid ette pakkumiste esitamise kutses.

| (20) | Selle tulemusel tegid piirkondlikud ametiasutused kindlaks, et kaebuse esitaja ei vasta valikumenetluse tingimustele ning temaga ei ole võimalik sõlmida avaliku transporditeenuse osutamise lepingut. |
| --- | --- |

(20)

Selle tulemusel tegid piirkondlikud ametiasutused kindlaks, et kaebuse esitaja ei vasta valikumenetluse tingimustele ning temaga ei ole võimalik sõlmida avaliku transporditeenuse osutamise lepingut.

| (21) | Lepingud sõlmiti nende ettevõtjatega, kes nõustusid, et avaliku transporditeenuse osutamise eest makstakse maksimaalselt 26 Tšehhi krooni kilomeetri kohta. Tšehhi ametiasutuste sõnul tähendas see, et hästi korraldatud juhtimise ja nõuetekohase varustusega ettevõte, mille kulud on 23 959 Tšehhi krooni kilomeetri kohta, oleks teeninud kasumit kuni 2 041 Tšehhi krooni kilomeetri kohta. Kulu 23 959 Tšehhi krooni kilomeetri kohta saadi statistilistest uuringutest, mida korraldas vastavalt seadusele nr 89/1995 riiklik statistikaamet. Kõnealused uuringud vaatlesid avaliku bussiveoteenuse osutamist Tšehhi Vabariigi territooriumil 2002. aastal. |
| --- | --- |

(21)

Lepingud sõlmiti nende ettevõtjatega, kes nõustusid, et avaliku transporditeenuse osutamise eest makstakse maksimaalselt 26 Tšehhi krooni kilomeetri kohta. Tšehhi ametiasutuste sõnul tähendas see, et hästi korraldatud juhtimise ja nõuetekohase varustusega ettevõte, mille kulud on 23 959 Tšehhi krooni kilomeetri kohta, oleks teeninud kasumit kuni 2 041 Tšehhi krooni kilomeetri kohta. Kulu 23 959 Tšehhi krooni kilomeetri kohta saadi statistilistest uuringutest, mida korraldas vastavalt seadusele nr 89/1995 riiklik statistikaamet. Kõnealused uuringud vaatlesid avaliku bussiveoteenuse osutamist Tšehhi Vabariigi territooriumil 2002. aastal.

| (22) | Hinnangulist kilomeetrihinda (mis ei ületanud 26 Tšehhi krooni kilomeetri kohta) täpsustati iga ettevõtjaga sõlmitud lepingus. Selle eesmärk oli määrata kindlaks kogutulu (kilomeetrihind korrutatud kilomeetrite arvuga), mida ettevõtjale makstakse teenuse osutamise eest. Kõnealusest summast lahutati tegelik tulu, et määrata kindlaks kahju (6). |
| --- | --- |

(22)

Hinnangulist kilomeetrihinda (mis ei ületanud 26 Tšehhi krooni kilomeetri kohta) täpsustati iga ettevõtjaga sõlmitud lepingus. Selle eesmärk oli määrata kindlaks kogutulu (kilomeetrihind korrutatud kilomeetrite arvuga), mida ettevõtjale makstakse teenuse osutamise eest. Kõnealusest summast lahutati tegelik tulu, et määrata kindlaks kahju (6).

| (23) | Ettevõtja pidi ametiasutusele esitama tõendavad dokumendid tegelike tulude kohta pärast teenuse osutamist. Alles siis oli võimalik määrata kindlaks kahju lõplik summa ja maksta hüvitist. |
| --- | --- |

(23)

Ettevõtja pidi ametiasutusele esitama tõendavad dokumendid tegelike tulude kohta pärast teenuse osutamist. Alles siis oli võimalik määrata kindlaks kahju lõplik summa ja maksta hüvitist.

| (24) | Lisaks maanteevedude seaduses vedajatele kehtestatud üldistele nõuetele ning arvestades asjaolu, et kõnealustel ettevõtjatel olid olemas tegevusload, määrati kõigile ettevõtjatele lepingutes konkreetsemad kohustused, nimelt kohustus osutada veoteenust konkreetsetel liinidel ja kindlaksmääratud aegadel, samuti lepingu muutmise tingimused ja sanktsioonid lepingu rikkumise korral. |
| --- | --- |

(24)

Lisaks maanteevedude seaduses vedajatele kehtestatud üldistele nõuetele ning arvestades asjaolu, et kõnealustel ettevõtjatel olid olemas tegevusload, määrati kõigile ettevõtjatele lepingutes konkreetsemad kohustused, nimelt kohustus osutada veoteenust konkreetsetel liinidel ja kindlaksmääratud aegadel, samuti lepingu muutmise tingimused ja sanktsioonid lepingu rikkumise korral.

| (25) | Tšehhi ametiasutused teavitasid komisjoni, et pärast 2003. aastat nõustusid Lõuna-Morava ametiasutused sõlmima samade ettevõtjatega veoteenuste osutamise lepingud ka 2004. ja 2005. aastaks. |
| --- | --- |

(25)

Tšehhi ametiasutused teavitasid komisjoni, et pärast 2003. aastat nõustusid Lõuna-Morava ametiasutused sõlmima samade ettevõtjatega veoteenuste osutamise lepingud ka 2004. ja 2005. aastaks.

| (26) | Tšehhi ametiasutused tunnistasid, et nende ettevõtjate valimiseks, kes võiksid 2004. ja 2005. aastal osutada veoteenuseid, erimenetlust ei algatatud. |
| --- | --- |

(26)

Tšehhi ametiasutused tunnistasid, et nende ettevõtjate valimiseks, kes võiksid 2004. ja 2005. aastal osutada veoteenuseid, erimenetlust ei algatatud.

| (27) | Järgmises tabelis on toodud andmed hüvitise suuruse kohta, mis on ette nähtud 2004. aastaks sõlmitud lepingutes (tabel 1).







  Ettevõtja nimi | Lepingu kuupäev | Lepingus ette nähtud hüvitise maksimaalne suurus (Tšehhi kroonides) |
| --- | --- | --- | --- |
| TREDOS | 21/01/2004 | 7 364 733 |
| Muudetud: | |
| 31/08/2004 | 7 399 733 |
| BK Bus | 22/01/2004 | 4 349 779 |
| Bítešská | 21/01/2004 | 4 780 000 |
| PSOTA | 20/01/2004 | 18 924 849 |
| Muudetud: | |
| 31/08/2004 | 18 956 769 |
| 17/09/2004 | 18 979 733 |
| Břežanská společnost | 26/01/2004 | 10 615 611 |

(27)

Järgmises tabelis on toodud andmed hüvitise suuruse kohta, mis on ette nähtud 2004. aastaks sõlmitud lepingutes (tabel 1).

Ettevõtja nimi

Lepingu kuupäev

Lepingus ette nähtud hüvitise maksimaalne suurus (Tšehhi kroonides)

TREDOS

21/01/2004

7 364 733

Muudetud:

31/08/2004

7 399 733

BK Bus

22/01/2004

4 349 779

Bítešská

21/01/2004

4 780 000

PSOTA

20/01/2004

18 924 849

Muudetud:

31/08/2004

18 956 769

17/09/2004

18 979 733

Břežanská společnost

26/01/2004

10 615 611

| (28) | Lisaks pikendati 2004. aasta suhtes sõlmitud lepinguid 2005. aastaks (tabel 2).







  Ettevõtja nimi | Lepingu kuupäev | Lepingus ette nähtud hüvitise maksimaalne suurus (Tšehhi kroonides) |
| --- | --- | --- | --- |
| TREDOS | 04/03/2005 | 11 457 527 |
| Muudetud: | |
| 31/03/2005 | 11 593 799 |
| BK Bus | 04/03/2005 | 5 244 124 |
| Bítešská | 04/03/2005 | 6 000 000 |
| PSOTA | 04/03/2005 | 20 999 640 |
| Břežanská společnost | 04/03/2005 | 11 953 423 |

(28)

Lisaks pikendati 2004. aasta suhtes sõlmitud lepinguid 2005. aastaks (tabel 2).

Ettevõtja nimi

Lepingu kuupäev

Lepingus ette nähtud hüvitise maksimaalne suurus (Tšehhi kroonides)

TREDOS

04/03/2005

11 457 527

Muudetud:

31/03/2005

11 593 799

BK Bus

04/03/2005

5 244 124

Bítešská

04/03/2005

6 000 000

PSOTA

04/03/2005

20 999 640

Břežanská společnost

04/03/2005

11 953 423

| (29) | Tšehhi ametiasutuste sõnul ei saanud eespool nimetatud ettevõtjad veoteenuste osutamise kontekstis Lõuna-Morava piirkonnas ajavahemikul 2004–2005 muid soodustusi riigilt ega riigi vahenditest. |
| --- | --- |

(29)

Tšehhi ametiasutuste sõnul ei saanud eespool nimetatud ettevõtjad veoteenuste osutamise kontekstis Lõuna-Morava piirkonnas ajavahemikul 2004–2005 muid soodustusi riigilt ega riigi vahenditest.

3.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (30) | Komisjon otsustas algatada menetluse põhjustel, mis on kirjas põhjendustes 31–38. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon otsustas algatada menetluse põhjustel, mis on kirjas põhjendustes 31–38.

3.1.   Abi olemasolu

| (31) | Komisjon kahtles, kas Altmarki kohtuotsuses (7) ette nähtud kolmas tingimus on täidetud. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon kahtles, kas Altmarki kohtuotsuses (7) ette nähtud kolmas tingimus on täidetud.

| (32) | Kuna hüvitis arvutati eelnevalt kindlaksmääratud parameetrite alusel (26 Tšehhi krooni kilomeetri kohta) ja lõplik tasu põhines tegelikult tekkinud kahju tõendamisel, mis ei tohtinud ületada lepingutes eelnevalt kindlaksmääratud summat, asus komisjon esialgsele seisukohale, et hüvitise suurus ei saanud olla suurem tegelikust kahjust. Lisaks pidas komisjon kasumit, mis sisaldus summas 26 Tšehhi krooni kilomeetri kohta, mõistlikuks. |
| --- | --- |

(32)

Kuna hüvitis arvutati eelnevalt kindlaksmääratud parameetrite alusel (26 Tšehhi krooni kilomeetri kohta) ja lõplik tasu põhines tegelikult tekkinud kahju tõendamisel, mis ei tohtinud ületada lepingutes eelnevalt kindlaksmääratud summat, asus komisjon esialgsele seisukohale, et hüvitise suurus ei saanud olla suurem tegelikust kahjust. Lisaks pidas komisjon kasumit, mis sisaldus summas 26 Tšehhi krooni kilomeetri kohta, mõistlikuks.

| (33) | Siiski väljendas komisjon kahtlust Tšehhi õigusaktides sisalduva ettenägematute kulude mõiste suhtes, mida võiks kasutada õigustusena hüvitise ülempiiri erakorralisel suurendamisel. |
| --- | --- |

(33)

Siiski väljendas komisjon kahtlust Tšehhi õigusaktides sisalduva ettenägematute kulude mõiste suhtes, mida võiks kasutada õigustusena hüvitise ülempiiri erakorralisel suurendamisel.

| (34) | Lisaks järeldas komisjon, et samuti ei olnud täidetud Altmarki kohtuotsuses sätestatud neljas tingimus. Komisjon oli seisukohal, et Tšehhi ametiasutuste kohaldatud menetlust ei saa pidada riigihankemenetluseks ega menetluseks, mis tagab, et hüvitise suurus määrati kindlaks selliste kulude analüüsi alusel, mis oleksid tekkinud keskmisele hästi korraldatud juhtimise ja nõuetekohaste transpordivahenditega ettevõtjale, nagu on nõutud Altmarki kohtuotsuses. |
| --- | --- |

(34)

Lisaks järeldas komisjon, et samuti ei olnud täidetud Altmarki kohtuotsuses sätestatud neljas tingimus. Komisjon oli seisukohal, et Tšehhi ametiasutuste kohaldatud menetlust ei saa pidada riigihankemenetluseks ega menetluseks, mis tagab, et hüvitise suurus määrati kindlaks selliste kulude analüüsi alusel, mis oleksid tekkinud keskmisele hästi korraldatud juhtimise ja nõuetekohaste transpordivahenditega ettevõtjale, nagu on nõutud Altmarki kohtuotsuses.

| (35) | Seega oli komisjon seisukohal, et puuduvad selged tõendid, et hüvitis ei andnud valikulist eelist ning et seetõttu, kui olid täidetud EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 ülejäänud tingimused, ei olnud tegu riigiabiga kõnealuse sätte tähenduses. |
| --- | --- |

(35)

Seega oli komisjon seisukohal, et puuduvad selged tõendid, et hüvitis ei andnud valikulist eelist ning et seetõttu, kui olid täidetud EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 ülejäänud tingimused, ei olnud tegu riigiabiga kõnealuse sätte tähenduses.

3.2.   Kokkusobivus

| (36) | Komisjon märkis, et kõnealuse riigiabi ühisturuga kokkusobivuse hindamisel tuleks arvestada üldiseid põhimõtteid, mis tulenevad EÜ asutamislepingust, Euroopa Kohtu ja Esimese Astme Kohtu pädevusest ja komisjoni otsustest muudes valdkondades kui avalik transport (8). |
| --- | --- |

(36)

Komisjon märkis, et kõnealuse riigiabi ühisturuga kokkusobivuse hindamisel tuleks arvestada üldiseid põhimõtteid, mis tulenevad EÜ asutamislepingust, Euroopa Kohtu ja Esimese Astme Kohtu pädevusest ja komisjoni otsustest muudes valdkondades kui avalik transport (8).

| (37) | Pärast olemasoleva teabe hindamist oli komisjon seisukohal, et käesoleva juhtumi puhul on täidetud põhimõtted, millest juhindutakse riigiabi kokkusobivuse hindamisel. Hüvitise riiklikel statistilistel analüüsidel põhineva maksimaalse suuruse eelnev kindlaksmääramine valikumenetluses tagas, et ettevõtjatele ei maksta ülemäära suurt hüvitist. |
| --- | --- |

(37)

Pärast olemasoleva teabe hindamist oli komisjon seisukohal, et käesoleva juhtumi puhul on täidetud põhimõtted, millest juhindutakse riigiabi kokkusobivuse hindamisel. Hüvitise riiklikel statistilistel analüüsidel põhineva maksimaalse suuruse eelnev kindlaksmääramine valikumenetluses tagas, et ettevõtjatele ei maksta ülemäära suurt hüvitist.

| (38) | Kuna käesoleval juhul ei korraldatud riigihankemenetlust ja kaebuse esitaja väidab, et ettevõtjad Bítešská, BK Bus, Břežanská společnost, PSOTA ja TREDOS said ebaseaduslikku riigiabi, leiab komisjon, et kaebuse esitajale ja kolmandatele isikutele tuleb anda võimalus esitada märkusi Lõuna-Morava ametiasutuste kasutatud metoodika kohta hüvitise suuruse kehtestamisel, enne kui saab kindlalt järeldada, et abi on kooskõlas EÜ asutamislepingu artikliga 73 vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 14. |
| --- | --- |

(38)

Kuna käesoleval juhul ei korraldatud riigihankemenetlust ja kaebuse esitaja väidab, et ettevõtjad Bítešská, BK Bus, Břežanská společnost, PSOTA ja TREDOS said ebaseaduslikku riigiabi, leiab komisjon, et kaebuse esitajale ja kolmandatele isikutele tuleb anda võimalus esitada märkusi Lõuna-Morava ametiasutuste kasutatud metoodika kohta hüvitise suuruse kehtestamisel, enne kui saab kindlalt järeldada, et abi on kooskõlas EÜ asutamislepingu artikliga 73 vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 14.

4.   MÄRKUSED TŠEHHI AMETIASUTUSTELT

| (39) | Tšehhi Vabariik väitis, et ettenägematute kulude mõiste lähtub maanteevedude seadusest seoses esialgse eksperdihinnanguga tõendatava kahju kohta perioodil, mille kohta on sõlmitud avaliku teenindamise kohustuse leping. Kõnealune hinnang, mille esitab vedaja, on avaliku teenindamise lepingu kohustuslik osa. |
| --- | --- |

(39)

Tšehhi Vabariik väitis, et ettenägematute kulude mõiste lähtub maanteevedude seadusest seoses esialgse eksperdihinnanguga tõendatava kahju kohta perioodil, mille kohta on sõlmitud avaliku teenindamise kohustuse leping. Kõnealune hinnang, mille esitab vedaja, on avaliku teenindamise lepingu kohustuslik osa.

| (40) | Kõnealuse seaduse lõike 19 punkti b kolmanda lõiguga nähakse ette, et piirkond peab seega korvama tõendatava kahju summas, mis ei ületa eksperdihinnangut, millele lisanduvad üksnes ettenägematud tõendatavad kulud. Maanteevedude seadus ei sisalda siiski ettenägematute tõendatavate kulude üksikasjalikku määratlust ning kõnealune mõiste on jäetud veoteenuste ostjate määratleda. |
| --- | --- |

(40)

Kõnealuse seaduse lõike 19 punkti b kolmanda lõiguga nähakse ette, et piirkond peab seega korvama tõendatava kahju summas, mis ei ületa eksperdihinnangut, millele lisanduvad üksnes ettenägematud tõendatavad kulud. Maanteevedude seadus ei sisalda siiski ettenägematute tõendatavate kulude üksikasjalikku määratlust ning kõnealune mõiste on jäetud veoteenuste ostjate määratleda.

| (41) | Tšehhi Vabariik tuletas meelde, et avaliku teenindamise lepingutega, mis sõlmiti Lõuna-Morava piirkonnaga, oli ette nähtud kahju esialgne hinnang. Kui tegeliku tõendatava kahju suurus kõnealusel perioodil oli suurem tõendatava kahju esialgsest eksperdihinnangust, hüvitas Lõuna-Morava piirkond tõendatava kahju üksnes esialgse eksperdihinnangu ulatuses. Seega kandsid tõendatava kahju esialgse hinnanguga võrreldes suuremate tegelike kulude ja väiksema tegeliku tulu riski ettevõtjad, välja arvatud ettenägematud tõendatud kulud. |
| --- | --- |

(41)

Tšehhi Vabariik tuletas meelde, et avaliku teenindamise lepingutega, mis sõlmiti Lõuna-Morava piirkonnaga, oli ette nähtud kahju esialgne hinnang. Kui tegeliku tõendatava kahju suurus kõnealusel perioodil oli suurem tõendatava kahju esialgsest eksperdihinnangust, hüvitas Lõuna-Morava piirkond tõendatava kahju üksnes esialgse eksperdihinnangu ulatuses. Seega kandsid tõendatava kahju esialgse hinnanguga võrreldes suuremate tegelike kulude ja väiksema tegeliku tulu riski ettevõtjad, välja arvatud ettenägematud tõendatud kulud.

| (42) | Ettenägematute kulude mõiste oli üksikasjalikumalt sätestatud avaliku teenindamise lepingutes, mille Lõuna-Morava piirkond sõlmis üksikute veoettevõtjatega. Ettenägematud kulud viitavad olukordadele, mis ei sõltu ettevõtte juhtimisest, näiteks loodusõnnetused, riigi sekkumine hindadesse, häired või aktsiisimäärade, käibemaksu jms muutumine. Tšehhi Vabariik edastas komisjonile avaliku teenindamise lepingutes sisalduvad mõisted. |
| --- | --- |

(42)

Ettenägematute kulude mõiste oli üksikasjalikumalt sätestatud avaliku teenindamise lepingutes, mille Lõuna-Morava piirkond sõlmis üksikute veoettevõtjatega. Ettenägematud kulud viitavad olukordadele, mis ei sõltu ettevõtte juhtimisest, näiteks loodusõnnetused, riigi sekkumine hindadesse, häired või aktsiisimäärade, käibemaksu jms muutumine. Tšehhi Vabariik edastas komisjonile avaliku teenindamise lepingutes sisalduvad mõisted.

5.   KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED JA TŠEHHI AMETIASUTUSTE ARVAMUSED

| (43) | Kaebuse esitaja oli ainus kolmas isik, kes esitas märkused pärast komisjoni otsust menetluse algatamise kohta. |
| --- | --- |

(43)

Kaebuse esitaja oli ainus kolmas isik, kes esitas märkused pärast komisjoni otsust menetluse algatamise kohta.

| (44) | Kaebuse esitaja märkused hõlmasid järgmist:






  — | väide, et asjaomaste transpordilepingute sõlmimine ei põhinenud avaliku teenindamise lepingutel, vaid lähtus avaliku teenindamise kohustuse mõistest, mis tuleneb maanteevedude seadusest; |
| --- | --- | --- |

(44)

Kaebuse esitaja märkused hõlmasid järgmist:

—

väide, et asjaomaste transpordilepingute sõlmimine ei põhinenud avaliku teenindamise lepingutel, vaid lähtus avaliku teenindamise kohustuse mõistest, mis tuleneb maanteevedude seadusest;

| — | väide, et kõnealuse juhtumi puhul ei oleks tohtinud kohaldada Altmarki kohtuotsust; |
| --- | --- |

—

väide, et kõnealuse juhtumi puhul ei oleks tohtinud kohaldada Altmarki kohtuotsust;

| — | vastuseis arvamusele, et 26 Tšehhi krooni kilomeetri kohta on veoteenuse osutamise eest kõrgeim hind, millest hüvitise kindlaksmääramisel lähtuda. Kaebuse esitaja oli tõepoolest seisukohal, et kõnealune summa on pigem üksnes osa esialgsest eksperdihinnangust, mille kohaselt tuleks tõendatav kahju hüvitada vedajale kooskõlas maanteevedude seadusega; |
| --- | --- |

—

vastuseis arvamusele, et 26 Tšehhi krooni kilomeetri kohta on veoteenuse osutamise eest kõrgeim hind, millest hüvitise kindlaksmääramisel lähtuda. Kaebuse esitaja oli tõepoolest seisukohal, et kõnealune summa on pigem üksnes osa esialgsest eksperdihinnangust, mille kohaselt tuleks tõendatav kahju hüvitada vedajale kooskõlas maanteevedude seadusega;

| — | väide, et veoteenuse osutamise eest mastava hinna (26 Tšehhi krooni kilomeetri kohta) määramisel ei võetud arvesse avaliku regulaarveoteenuse osutamise kohalikke tingimusi. Kui kõnealuseid kohalikke tingimusi oleks arvesse võetud, oleks tulemuseks saadud suurem summa; |
| --- | --- |

—

väide, et veoteenuse osutamise eest mastava hinna (26 Tšehhi krooni kilomeetri kohta) määramisel ei võetud arvesse avaliku regulaarveoteenuse osutamise kohalikke tingimusi. Kui kõnealuseid kohalikke tingimusi oleks arvesse võetud, oleks tulemuseks saadud suurem summa;

| — | avaliku teenindamise hüvitis oli teiste vedajate jaoks vahend sõidukipargi väljavahetamiseks; |
| --- | --- |

—

avaliku teenindamise hüvitis oli teiste vedajate jaoks vahend sõidukipargi väljavahetamiseks;

| — | komisjon oleks pidanud hindama kaebust ka perioodi suhtes, mis eelnes 1. maile 2004; |
| --- | --- |

—

komisjon oleks pidanud hindama kaebust ka perioodi suhtes, mis eelnes 1. maile 2004;

| — | väide, et avaliku teenindamise lepingud tõid endaga kaasa olukorra, kus subsideeritud veod konkureerivad subsideerimata vedudega, millega moonutatakse konkurentsi. |
| --- | --- |

—

väide, et avaliku teenindamise lepingud tõid endaga kaasa olukorra, kus subsideeritud veod konkureerivad subsideerimata vedudega, millega moonutatakse konkurentsi.

| (45) | Kaebuse esitaja ei esitanud märkusi ettenägematute kulude mõiste kohta. Samuti ei esitanud kaebuse esitaja märkusi asjaolu kohta, et hüvitise maksimaalse hinna eelnev kindlaksmääramine, mis põhineb riiklikel statistilistel analüüsidel, võib tagada selle, et vedajatele ei maksta liiga suurt hüvitist. Kaebuse esitaja väitis seevastu, et võrdlussummat (26 Tšehhi krooni kilomeetri kohta) ei oleks Tšehhi ametiasutused tohtinud pidada maksimaalseks veohinnaks. |
| --- | --- |

(45)

Kaebuse esitaja ei esitanud märkusi ettenägematute kulude mõiste kohta. Samuti ei esitanud kaebuse esitaja märkusi asjaolu kohta, et hüvitise maksimaalse hinna eelnev kindlaksmääramine, mis põhineb riiklikel statistilistel analüüsidel, võib tagada selle, et vedajatele ei maksta liiga suurt hüvitist. Kaebuse esitaja väitis seevastu, et võrdlussummat (26 Tšehhi krooni kilomeetri kohta) ei oleks Tšehhi ametiasutused tohtinud pidada maksimaalseks veohinnaks.

| (46) | Seetõttu ei käsitlenud kaebuse esitaja märkused täpsemalt kahtlusi, mida komisjon väljendas otsuses menetluse algatamise kohta. Lisaks esitas Tšehhi Vabariik komisjonile oma arvamused kaebuse esitaja märkuste kohta. Kõnealused arvamused kinnitasid komisjoni hinnangut kaebuse esitaja tõstatatud küsimuste suhtes. |
| --- | --- |

(46)

Seetõttu ei käsitlenud kaebuse esitaja märkused täpsemalt kahtlusi, mida komisjon väljendas otsuses menetluse algatamise kohta. Lisaks esitas Tšehhi Vabariik komisjonile oma arvamused kaebuse esitaja märkuste kohta. Kõnealused arvamused kinnitasid komisjoni hinnangut kaebuse esitaja tõstatatud küsimuste suhtes.

| (47) | Seega ei muutnud kaebuse esitaja märkused komisjoni õiguslikku hinnangut, mis oli välja töötatud otsuses menetluse algatamise kohta. |
| --- | --- |

(47)

Seega ei muutnud kaebuse esitaja märkused komisjoni õiguslikku hinnangut, mis oli välja töötatud otsuses menetluse algatamise kohta.

6.   ÕIGUSLIK HINNANG

6.1.   Komisjoni pädevus uurida Euroopa Liiduga 1. mail 2004 ühinenud riikide võetud meetmeid

| (48) | 2003. aasta ühinemisakti IV lisa 3. peatüki sätted moodustavad õigusliku raamistiku nende meetmete hindamiseks, mida ühinevad liikmesriigid olid võtnud enne ühinemist Euroopa Liiduga ja mida kohaldati ka pärast ühinemist. |
| --- | --- |

(48)

2003. aasta ühinemisakti IV lisa 3. peatüki sätted moodustavad õigusliku raamistiku nende meetmete hindamiseks, mida ühinevad liikmesriigid olid võtnud enne ühinemist Euroopa Liiduga ja mida kohaldati ka pärast ühinemist.

| (49) | Viidates eelkõige transpordisektorile, nähakse IV lisa sätetega ette, et „EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 1 tähenduses [loetakse] olemasolevaks abiks abiprogramme ja individuaalset abi, [...] mis on uues liikmesriigis jõustatud enne ühinemiskuupäeva ja mida rakendatakse veel pärast nimetatud kuupäeva, arvestades järgmisi tingimusi: abimeetmetest tuleb komisjonile teatada nelja kuu jooksul pärast ühinemiskuupäeva”. |
| --- | --- |

(49)

Viidates eelkõige transpordisektorile, nähakse IV lisa sätetega ette, et „EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 1 tähenduses [loetakse] olemasolevaks abiks abiprogramme ja individuaalset abi, [...] mis on uues liikmesriigis jõustatud enne ühinemiskuupäeva ja mida rakendatakse veel pärast nimetatud kuupäeva, arvestades järgmisi tingimusi: abimeetmetest tuleb komisjonile teatada nelja kuu jooksul pärast ühinemiskuupäeva”.

| (50) | Vastavalt väljakujunenud otsustamistavale (9)„ei saa komisjon uurida enne ühinemist antud abimeetmeid, mida pärast ühinemist ei rakendata, ei EÜ asutamislepingu artiklis 88 osutatud korra ega ajutise mehhanismi alusel. Üksnes selliseid meetmeid, mis võivad pärast ühinemist anda põhjust täiendava abi andmiseks või juba antud abi summa suurendamiseks, võib pidada olemasolevaks abiks ajutise mehhanismi põhjal – kui need vastavad vajalikele tingimustele – ning seetõttu kohaldatakse nende suhtes ajutist mehhanismi. Ajutist mehhanismi ei saa aga rakendada abi suhtes, mis on juba lõplikult ja tingimusteta antud enne ühinemist kindla summana. [...] asjakohaseks kriteeriumiks on juriidiliselt siduv õigusakt, millega pädev riiklik ametiasutus on abi määranud. Kui selline õigusakt puudub, ei ole meedet enne ühinemist võetud ja see kujutab endast uut abi, mille kokkusobivust ühisturuga hindab komisjon EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 põhjal. Uut meedet tuleb hinnata abi andmise hetkel; abi andmiseks peetakse riigi juriidilist kohustust ja mitte lihtsalt abi väljamaksmist. Juriidilisest kohustusest lähtuvad mis tahes maksed, kas praegused või tulevased, on juriidilise kohustuse kohaselt lihtne rakendusakt ning neid ei saa tõlgendada uue või täiendava abina. Seetõttu leiab komisjon, et kui meedet soovitakse lugeda rakendatavaks pärast ühinemist, tuleb tõendada, et see annab pärast ühinemist lisakasu, mis ei olnud abi andmise ajal teada või ei olnud täpselt teada”. |
| --- | --- |

(50)

Vastavalt väljakujunenud otsustamistavale (9)„ei saa komisjon uurida enne ühinemist antud abimeetmeid, mida pärast ühinemist ei rakendata, ei EÜ asutamislepingu artiklis 88 osutatud korra ega ajutise mehhanismi alusel. Üksnes selliseid meetmeid, mis võivad pärast ühinemist anda põhjust täiendava abi andmiseks või juba antud abi summa suurendamiseks, võib pidada olemasolevaks abiks ajutise mehhanismi põhjal – kui need vastavad vajalikele tingimustele – ning seetõttu kohaldatakse nende suhtes ajutist mehhanismi. Ajutist mehhanismi ei saa aga rakendada abi suhtes, mis on juba lõplikult ja tingimusteta antud enne ühinemist kindla summana. [...] asjakohaseks kriteeriumiks on juriidiliselt siduv õigusakt, millega pädev riiklik ametiasutus on abi määranud. Kui selline õigusakt puudub, ei ole meedet enne ühinemist võetud ja see kujutab endast uut abi, mille kokkusobivust ühisturuga hindab komisjon EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 põhjal. Uut meedet tuleb hinnata abi andmise hetkel; abi andmiseks peetakse riigi juriidilist kohustust ja mitte lihtsalt abi väljamaksmist. Juriidilisest kohustusest lähtuvad mis tahes maksed, kas praegused või tulevased, on juriidilise kohustuse kohaselt lihtne rakendusakt ning neid ei saa tõlgendada uue või täiendava abina. Seetõttu leiab komisjon, et kui meedet soovitakse lugeda rakendatavaks pärast ühinemist, tuleb tõendada, et see annab pärast ühinemist lisakasu, mis ei olnud abi andmise ajal teada või ei olnud täpselt teada”.

| (51) | Komisjon märgib esiteks, et Tšehhi ametiasutused ei teavitanud komisjoni tabelis 1 toodud lepingutest (kõik jõustunud enne 1. maid 2004) 2003. aasta ühinemisakti IV lisa 3. peatükis osutatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

(51)

Komisjon märgib esiteks, et Tšehhi ametiasutused ei teavitanud komisjoni tabelis 1 toodud lepingutest (kõik jõustunud enne 1. maid 2004) 2003. aasta ühinemisakti IV lisa 3. peatükis osutatud korra kohaselt.

| (52) | Lisaks märgib komisjon, et võttes arvesse ettenägematute kulude määratlust, nagu seda selgitati pärast otsust menetluse algatamise kohta, andsid kõnealused meetmed lisakasu, mis ei olnud abi andmise ajal täpselt teada. |
| --- | --- |

(52)

Lisaks märgib komisjon, et võttes arvesse ettenägematute kulude määratlust, nagu seda selgitati pärast otsust menetluse algatamise kohta, andsid kõnealused meetmed lisakasu, mis ei olnud abi andmise ajal täpselt teada.

| (53) | Seega on kõik tabelis 1 loetletud lepingud, niivõrd kui need hõlmavad riigiabi, seotud riigiabiga, mida kohaldatakse ühinemise järel, mis ei ole olemasolev abi ja mille puhul komisjon on pädev. |
| --- | --- |

(53)

Seega on kõik tabelis 1 loetletud lepingud, niivõrd kui need hõlmavad riigiabi, seotud riigiabiga, mida kohaldatakse ühinemise järel, mis ei ole olemasolev abi ja mille puhul komisjon on pädev.

| (54) | Tabelis 2 loetletud lepingute puhul, mis kõik on sõlmitud pärast 1. maid 2004, on komisjon uurimiseks pädev. |
| --- | --- |

(54)

Tabelis 2 loetletud lepingute puhul, mis kõik on sõlmitud pärast 1. maid 2004, on komisjon uurimiseks pädev.

6.2.   Abi olemasolu

| (55) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust, kui asutamislepingus ei ole sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

(55)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust, kui asutamislepingus ei ole sätestatud teisiti.

6.2.1.   Riigi ressursid

| (56) | Komisjon märgib, et Lõuna-Morava ametiasutused maksid hüvitisi riigieelarvest. Seega anti need riigi ressurssidest. |
| --- | --- |

(56)

Komisjon märgib, et Lõuna-Morava ametiasutused maksid hüvitisi riigieelarvest. Seega anti need riigi ressurssidest.

6.2.2.   Valikuline majanduslik eelis

| (57) | Tuleb kindlaks teha, kas meede annab valikulise majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(57)

Tuleb kindlaks teha, kas meede annab valikulise majandusliku eelise.

| (58) | Altmarki kohtuotsusest tuleneb, et „kui riigi meedet tuleb pidada hüvitiseks abisaajate ettevõtjate poolt avaliku teenindamise kohustuse täitmiseks osutatud teenuste eest, nii et need ettevõtjad tegelikkuses rahalist kasu ei saa ja nimetatud meede ei aseta neid võrreldes teiste konkureerivate ettevõtjatega soodsamasse konkurentsiolukorda, ei kuulu selline meede EÜ asutamislepingu artikli 92 lõike 1 reguleerimisalasse. Kuid selleks, et selline hüvitis väljuks konkreetsel juhul riigiabi liigituse alt, peab olema täidetud rida tingimusi” (10). |
| --- | --- |

(58)

Altmarki kohtuotsusest tuleneb, et „kui riigi meedet tuleb pidada hüvitiseks abisaajate ettevõtjate poolt avaliku teenindamise kohustuse täitmiseks osutatud teenuste eest, nii et need ettevõtjad tegelikkuses rahalist kasu ei saa ja nimetatud meede ei aseta neid võrreldes teiste konkureerivate ettevõtjatega soodsamasse konkurentsiolukorda, ei kuulu selline meede EÜ asutamislepingu artikli 92 lõike 1 reguleerimisalasse. Kuid selleks, et selline hüvitis väljuks konkreetsel juhul riigiabi liigituse alt, peab olema täidetud rida tingimusi” (10).

| (59) | Esiteks tuleb vastavalt ülalmainitud kohtuotsusele teha kindlaks, kas „abisaaja ettevõtja peab tegelikult täitma avaliku teenindamise kohustust ja (kas) nimetatud kohustused on selgelt määratletud”. |
| --- | --- |

(59)

Esiteks tuleb vastavalt ülalmainitud kohtuotsusele teha kindlaks, kas „abisaaja ettevõtja peab tegelikult täitma avaliku teenindamise kohustust ja (kas) nimetatud kohustused on selgelt määratletud”.

| (60) | Komisjon ei avaldanud otsuses menetluse algatamise kohta kahtlust, kas kõnealune tingimus on täidetud. |
| --- | --- |

(60)

Komisjon ei avaldanud otsuses menetluse algatamise kohta kahtlust, kas kõnealune tingimus on täidetud.

| (61) | Kõnealuse nõudega seoses märgib komisjon, et maanteevedude seadusega nähakse ette avaliku teenindamise kohustuse määratlus ja selles sätestatakse, et avaliku teenindamise kohustus avalike regulaarvedude valdkonnas tuleneb kirjalikust lepingust, mis on sõlmitud ametiasutuste ja vedaja vahel. Tšehhi ametiasutused esitasid komisjonile veoettevõtjatega sõlmitud lepingute koopiad ja nende lisad. |
| --- | --- |

(61)

Kõnealuse nõudega seoses märgib komisjon, et maanteevedude seadusega nähakse ette avaliku teenindamise kohustuse määratlus ja selles sätestatakse, et avaliku teenindamise kohustus avalike regulaarvedude valdkonnas tuleneb kirjalikust lepingust, mis on sõlmitud ametiasutuste ja vedaja vahel. Tšehhi ametiasutused esitasid komisjonile veoettevõtjatega sõlmitud lepingute koopiad ja nende lisad.

| (62) | Komisjon märkis samuti, et avaliku teenindamise kohustus oli lepingutes selgelt ja täpselt määratletud: nimelt olid konkreetsete ettevõtjate puhul selgelt kindlaks määratud liinid ja ajavahemikud, mille jooksul veoteenust tuleb osutada. |
| --- | --- |

(62)

Komisjon märkis samuti, et avaliku teenindamise kohustus oli lepingutes selgelt ja täpselt määratletud: nimelt olid konkreetsete ettevõtjate puhul selgelt kindlaks määratud liinid ja ajavahemikud, mille jooksul veoteenust tuleb osutada.

| (63) | Teiseks tuleb näidata, et „hüvitise väljaarvutamise aluseks võetud näitajad on objektiivsel ja läbipaistval viisil eelnevalt kehtestatud”. |
| --- | --- |

(63)

Teiseks tuleb näidata, et „hüvitise väljaarvutamise aluseks võetud näitajad on objektiivsel ja läbipaistval viisil eelnevalt kehtestatud”.

| (64) | Komisjon ei avaldanud otsuses menetluse algatamise kohta kahtlust, kas kõnealune tingimus on täidetud. |
| --- | --- |

(64)

Komisjon ei avaldanud otsuses menetluse algatamise kohta kahtlust, kas kõnealune tingimus on täidetud.

| (65) | Komisjon märkis, et ametiasutused kehtestasid veoteenuse osutamisele maksimumhinna (26 Tšehhi krooni kilomeetri kohta) vastavalt kriteeriumidele, millele on osutatud maanteevedude seaduse lõike 19 punktis b ja määruses. Hind oli lisatud pakkumiste esitamise kutses, mis saadeti 2003. aastal kõigile potentsiaalselt huvitatud ettevõtjatele. Komisjon märkis, et hind oli kehtestatud statistiliste andmete alusel. |
| --- | --- |

(65)

Komisjon märkis, et ametiasutused kehtestasid veoteenuse osutamisele maksimumhinna (26 Tšehhi krooni kilomeetri kohta) vastavalt kriteeriumidele, millele on osutatud maanteevedude seaduse lõike 19 punktis b ja määruses. Hind oli lisatud pakkumiste esitamise kutses, mis saadeti 2003. aastal kõigile potentsiaalselt huvitatud ettevõtjatele. Komisjon märkis, et hind oli kehtestatud statistiliste andmete alusel.

| (66) | Seega oli hind kehtestatud eelnevalt, st enne ettevõtjate valimist, objektiivsel ja läbipaistval viisil. Lisades, mis sõlmiti Tšehhi Vabariigi ühinemise järel Euroopa Liiduga, seda parameetrit ei muudetud. |
| --- | --- |

(66)

Seega oli hind kehtestatud eelnevalt, st enne ettevõtjate valimist, objektiivsel ja läbipaistval viisil. Lisades, mis sõlmiti Tšehhi Vabariigi ühinemise järel Euroopa Liiduga, seda parameetrit ei muudetud.

| (67) | Altmarki kohtuotsuses loetletud kolmanda tingimuse kohaselt „ei ületa hüvitise suurus avaliku teenindamise kohustuse täitmise käigus tehtud kulutuste täielikuks või osaliseks katmiseks vajalikku summat, arvestades asjaomaseid tulusid ja mõistlikku kasumit”. |
| --- | --- |

(67)

Altmarki kohtuotsuses loetletud kolmanda tingimuse kohaselt „ei ületa hüvitise suurus avaliku teenindamise kohustuse täitmise käigus tehtud kulutuste täielikuks või osaliseks katmiseks vajalikku summat, arvestades asjaomaseid tulusid ja mõistlikku kasumit”.

| (68) | Otsuses menetluse algatamise kohta märkis komisjon, et piirkondlikud ametiasutused avaldasid pakkumiste esitamise kutses, et nad on nõus vedajatele veoteenuse osutamise eest maksma maksimaalselt 26 Tšehhi krooni kilomeetri kohta. |
| --- | --- |

(68)

Otsuses menetluse algatamise kohta märkis komisjon, et piirkondlikud ametiasutused avaldasid pakkumiste esitamise kutses, et nad on nõus vedajatele veoteenuse osutamise eest maksma maksimaalselt 26 Tšehhi krooni kilomeetri kohta.

| (69) | Lisaks märkis komisjon samuti, et kõik lepingud sisaldavad hinnangut kahjude suhtes, mis konkreetsel bussiettevõtjal tuleb kanda veoteenuse osutamisel vastavalt lepingule. Kahjusid hinnatakse järgmiselt: esiteks arvutatakse kahju stsenaariumi järgi, mille kohaselt ettevõte saab 26 Tšehhi krooni kilomeetri kohta pluss tulu reisipiletitest. Seejärel arvutatakse kahju nii, et arvesse võetakse üksnes tulu reisipiletitest. Hind (26 Tšehhi krooni kilomeetri kohta) sisaldab samuti mõistlikku kasumit, mis on arvutatud määruses kehtestatud objektiivsete parameetrite kohaselt, võttes arvesse ettevõtte varade väärtust. Lõplikud arvutused ja hüvitise maksmine toimub alles siis, kui bussiettevõtja on esitanud tegelikke kahjusid tõendavad dokumendid. Kui tegelikud kahjud on prognoositust väiksemad, hüvitatakse üksnes tegelikud kahjud. Kui tegelikud kahjud on prognoositust suuremad, on hüvitise suuruseks esialgses hinnangus sisaldunud maksimummäär. Selle ülempiiri tõstmine on võimalik üksnes ettenägematute kulude korral. |
| --- | --- |

(69)

Lisaks märkis komisjon samuti, et kõik lepingud sisaldavad hinnangut kahjude suhtes, mis konkreetsel bussiettevõtjal tuleb kanda veoteenuse osutamisel vastavalt lepingule. Kahjusid hinnatakse järgmiselt: esiteks arvutatakse kahju stsenaariumi järgi, mille kohaselt ettevõte saab 26 Tšehhi krooni kilomeetri kohta pluss tulu reisipiletitest. Seejärel arvutatakse kahju nii, et arvesse võetakse üksnes tulu reisipiletitest. Hind (26 Tšehhi krooni kilomeetri kohta) sisaldab samuti mõistlikku kasumit, mis on arvutatud määruses kehtestatud objektiivsete parameetrite kohaselt, võttes arvesse ettevõtte varade väärtust. Lõplikud arvutused ja hüvitise maksmine toimub alles siis, kui bussiettevõtja on esitanud tegelikke kahjusid tõendavad dokumendid. Kui tegelikud kahjud on prognoositust väiksemad, hüvitatakse üksnes tegelikud kahjud. Kui tegelikud kahjud on prognoositust suuremad, on hüvitise suuruseks esialgses hinnangus sisaldunud maksimummäär. Selle ülempiiri tõstmine on võimalik üksnes ettenägematute kulude korral.

| (70) | Viimase mõiste puhul, mille suhtes komisjon avaldas otsuses menetluse algatamise kohta kahtlust, tuleks mainida, et ettenägematute kulude mõiste lähtub maanteevedude seadusest. Üksikasjalikumalt on see sätestatud avaliku teenindamise lepingutes, mille Lõuna-Morava piirkond sõlmis üksikute veoettevõtjatega. Ettenägematud kulud viitavad olukordadele, mis ei sõltu ettevõtte juhtimisest, näiteks loodusõnnetused, riigi sekkumine hindadesse, häired või aktsiisimäärade, käibemaksu jms muutumine. Ettevõtjad peavad kõnealuseid ettenägematuid kulusid tõendama. Maksimaalse veohinna kõnealune erand ei ohusta kompenseerimismehhanismi võimet tagada, et hüvitis ei ületa tegelikke kahjusid (11). |
| --- | --- |

(70)

Viimase mõiste puhul, mille suhtes komisjon avaldas otsuses menetluse algatamise kohta kahtlust, tuleks mainida, et ettenägematute kulude mõiste lähtub maanteevedude seadusest. Üksikasjalikumalt on see sätestatud avaliku teenindamise lepingutes, mille Lõuna-Morava piirkond sõlmis üksikute veoettevõtjatega. Ettenägematud kulud viitavad olukordadele, mis ei sõltu ettevõtte juhtimisest, näiteks loodusõnnetused, riigi sekkumine hindadesse, häired või aktsiisimäärade, käibemaksu jms muutumine. Ettevõtjad peavad kõnealuseid ettenägematuid kulusid tõendama. Maksimaalse veohinna kõnealune erand ei ohusta kompenseerimismehhanismi võimet tagada, et hüvitis ei ületa tegelikke kahjusid (11).

| (71) | Kuna hüvitis arvutati eelnevalt kehtestatud parameetri alusel (26 Tšehhi krooni kilomeetri kohta) ja lõplik tasu põhines kahjude tõendamisel ning seega tegelikult tekkinud kuludel, sealhulgas ettenägematutel kuludel, oli komisjon seisukohal, et hüvitise summa ei ületanud tegelikke kahjusid ja seega tegelikke kulusid. Lisaks pidas komisjon kasumit 2 041 Tšehhi krooni kilomeetri kohta, mis sisaldus summas 26 Tšehhi krooni kilomeetri kohta, mõistlikuks, kuna tegu on 7,85 % marginaaliga. |
| --- | --- |

(71)

Kuna hüvitis arvutati eelnevalt kehtestatud parameetri alusel (26 Tšehhi krooni kilomeetri kohta) ja lõplik tasu põhines kahjude tõendamisel ning seega tegelikult tekkinud kuludel, sealhulgas ettenägematutel kuludel, oli komisjon seisukohal, et hüvitise summa ei ületanud tegelikke kahjusid ja seega tegelikke kulusid. Lisaks pidas komisjon kasumit 2 041 Tšehhi krooni kilomeetri kohta, mis sisaldus summas 26 Tšehhi krooni kilomeetri kohta, mõistlikuks, kuna tegu on 7,85 % marginaaliga.

| (72) | Seetõttu järeldab komisjon, et Altmarki kolmas tingimus on täidetud. |
| --- | --- |

(72)

Seetõttu järeldab komisjon, et Altmarki kolmas tingimus on täidetud.

| (73) | Lõpuks nähakse Altmarki kohtuotsusega ette, et „juhul, kui avaliku teenindamise kohustusi täitev ettevõtja ei ole valitud riigihankemenetluse teel, tuleb vajaliku hüvitise suuruse kindlaksmääramisel võtta aluseks keskmise, hästi korraldatud juhtimise ja avaliku teenuse osutamisele esitatud nõuete täitmiseks vajalike transpordivahenditega ettevõtja selliste kulude analüüs, mis oleksid sel ettevõtjal tekkinud nimetatud kohustuste täitmisel, arvestades kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit”. |
| --- | --- |

(73)

Lõpuks nähakse Altmarki kohtuotsusega ette, et „juhul, kui avaliku teenindamise kohustusi täitev ettevõtja ei ole valitud riigihankemenetluse teel, tuleb vajaliku hüvitise suuruse kindlaksmääramisel võtta aluseks keskmise, hästi korraldatud juhtimise ja avaliku teenuse osutamisele esitatud nõuete täitmiseks vajalike transpordivahenditega ettevõtja selliste kulude analüüs, mis oleksid sel ettevõtjal tekkinud nimetatud kohustuste täitmisel, arvestades kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit”.

| (74) | Komisjon peab esiteks uurima, kas menetlust, mida Tšehhi ametiasutused kohaldasid, saab pidada riigihankemenetluseks. Otsuses menetluse algatamise kohta teatas komisjon, et Lõuna-Morava piirkond saatis piirkonnas tuntud vedajatele (41-le) kutse esitada pakkumised veoteenuse osutamiseks Znojmo ringkonnas. |
| --- | --- |

(74)

Komisjon peab esiteks uurima, kas menetlust, mida Tšehhi ametiasutused kohaldasid, saab pidada riigihankemenetluseks. Otsuses menetluse algatamise kohta teatas komisjon, et Lõuna-Morava piirkond saatis piirkonnas tuntud vedajatele (41-le) kutse esitada pakkumised veoteenuse osutamiseks Znojmo ringkonnas.

| (75) | Seega välistas menetlus võimaluse, et teistest piirkondadest või ringkondadest pärit ettevõtjaid oleks teavitatud menetlusest ning neil oleks olnud võimalik esitada oma pakkumised. Lisaks takistas kõnealune menetlus, et teistest liikmesriikidest pärit vedajaid oleks võetud arvesse teenuseid osutava ettevõtja valimisel. Komisjon märkis samuti, et vedajate valimiseks ajavahemikul 2004–2005 ei kavandanud Tšehhi ametiasutused mingit menetlust, vaid üksnes pikendasid lepinguid nende vedajatega, kes olid valitud teenuseid osutama 2003. aastal. |
| --- | --- |

(75)

Seega välistas menetlus võimaluse, et teistest piirkondadest või ringkondadest pärit ettevõtjaid oleks teavitatud menetlusest ning neil oleks olnud võimalik esitada oma pakkumised. Lisaks takistas kõnealune menetlus, et teistest liikmesriikidest pärit vedajaid oleks võetud arvesse teenuseid osutava ettevõtja valimisel. Komisjon märkis samuti, et vedajate valimiseks ajavahemikul 2004–2005 ei kavandanud Tšehhi ametiasutused mingit menetlust, vaid üksnes pikendasid lepinguid nende vedajatega, kes olid valitud teenuseid osutama 2003. aastal.

| (76) | Kõnealused asjaolud kehtivad endiselt. Komisjon võib seetõttu järeldada, et Tšehhi ametiasutuste kohaldatud menetlust ei saa pidada riigihankemenetluseks, nagu on nõutud Altmarki kohtuotsuses. |
| --- | --- |

(76)

Kõnealused asjaolud kehtivad endiselt. Komisjon võib seetõttu järeldada, et Tšehhi ametiasutuste kohaldatud menetlust ei saa pidada riigihankemenetluseks, nagu on nõutud Altmarki kohtuotsuses.

| (77) | Kõnealune järeldus ei välista seisukohta, mille komisjon võib võtta asjaomaste meetmete kokkusobivuse kohta riigihanke eeskirjadega. |
| --- | --- |

(77)

Kõnealune järeldus ei välista seisukohta, mille komisjon võib võtta asjaomaste meetmete kokkusobivuse kohta riigihanke eeskirjadega.

| (78) | Seega peab komisjon uurima teist alternatiivi, mis on ette nähtud Altmarki neljanda tingimusega. |
| --- | --- |

(78)

Seega peab komisjon uurima teist alternatiivi, mis on ette nähtud Altmarki neljanda tingimusega.

| (79) | Hüvitise suuruse kindlaksmääramisel tuleb aluseks võtta keskmise, hästi korraldatud juhtimise ja nõuetekohase varustusega ettevõtja kulude analüüs, mis oleks alternatiiviks pakkumises kehtestatud hüvitise suuruse analüüsile. Nagu juba mainitud otsuses menetluse algatamise kohta, kehtestasid Tšehhi ametiasutused lepingulise hinna teenuste osutamise eest statistiliste kulude alusel, mis tähendas, et hästi korraldatud juhtimise ja nõuetekohase varustusega ettevõtja, kelle kulud oleksid 23 959 Tšehhi krooni (0,87 eurot) kilomeetri kohta, teeniks kasumit 2 041 Tšehhi krooni (0,08 eurot) kilomeetri kohta. |
| --- | --- |

(79)

Hüvitise suuruse kindlaksmääramisel tuleb aluseks võtta keskmise, hästi korraldatud juhtimise ja nõuetekohase varustusega ettevõtja kulude analüüs, mis oleks alternatiiviks pakkumises kehtestatud hüvitise suuruse analüüsile. Nagu juba mainitud otsuses menetluse algatamise kohta, kehtestasid Tšehhi ametiasutused lepingulise hinna teenuste osutamise eest statistiliste kulude alusel, mis tähendas, et hästi korraldatud juhtimise ja nõuetekohase varustusega ettevõtja, kelle kulud oleksid 23 959 Tšehhi krooni (0,87 eurot) kilomeetri kohta, teeniks kasumit 2 041 Tšehhi krooni (0,08 eurot) kilomeetri kohta.

| (80) | Antud kontekstis märkis komisjon esiteks, et statistiliste andmete kasutamise eesmärk on tagada, et hind kehtestataks keskmise ettevõtja kulusid arvesse võttes. |
| --- | --- |

(80)

Antud kontekstis märkis komisjon esiteks, et statistiliste andmete kasutamise eesmärk on tagada, et hind kehtestataks keskmise ettevõtja kulusid arvesse võttes.

| (81) | Teiseks, võttes arvesse, et kõik menetluses osalevad ettevõtjad pidid saama tegevusloa ja nad pidid täitma neile pakkumise esitamise kutses kehtestatud nõudeid, pidid nad olema varustatud nõuetekohaste transpordivahenditega, et täita vajalikke kvaliteedinõudeid. |
| --- | --- |

(81)

Teiseks, võttes arvesse, et kõik menetluses osalevad ettevõtjad pidid saama tegevusloa ja nad pidid täitma neile pakkumise esitamise kutses kehtestatud nõudeid, pidid nad olema varustatud nõuetekohaste transpordivahenditega, et täita vajalikke kvaliteedinõudeid.

| (82) | Nagu on mainitud otsuses menetluse algatamise kohta, ei saa statistiliste transpordikulude kasutamisel iseenesest jõuda järeldusele, et ettevõtjaid, kes nõustusid osutama teenuseid 26 Tšehhi krooni eest kilomeetri kohta, tuleks pidada hästi korraldatud juhtimisega vedajateks. Kõnealuse summa kehtestamisel aluseks olnud statistilised andmed käsitlesid üksnes veoteenuste osutamise tegelikke kulusid Tšehhi Vabariigis 2002. aastal. Seega puuduvad tõendid, et kõnealused keskmised kulud kujutavad endast tõhusa ettevõtja kulusid. Ei enne ega pärast otsust menetluse algatamise kohta ei ole Tšehhi ametiasutused esitanud kõnealuse punkti kohta piisavalt teavet. |
| --- | --- |

(82)

Nagu on mainitud otsuses menetluse algatamise kohta, ei saa statistiliste transpordikulude kasutamisel iseenesest jõuda järeldusele, et ettevõtjaid, kes nõustusid osutama teenuseid 26 Tšehhi krooni eest kilomeetri kohta, tuleks pidada hästi korraldatud juhtimisega vedajateks. Kõnealuse summa kehtestamisel aluseks olnud statistilised andmed käsitlesid üksnes veoteenuste osutamise tegelikke kulusid Tšehhi Vabariigis 2002. aastal. Seega puuduvad tõendid, et kõnealused keskmised kulud kujutavad endast tõhusa ettevõtja kulusid. Ei enne ega pärast otsust menetluse algatamise kohta ei ole Tšehhi ametiasutused esitanud kõnealuse punkti kohta piisavalt teavet.

| (83) | Kuna Altmarki kohtuotsuse neljanda tingimuse teise alternatiivi kõik nõuded ei ole täidetud, ei saa komisjon järeldada, et piirkondlike ametiasutuste kohaldatud menetlust saab pidada menetluseks, mis tagab, et hüvitise suurus on võrdne avalikus pakkumises sisalduva hüvitise suurusega. |
| --- | --- |

(83)

Kuna Altmarki kohtuotsuse neljanda tingimuse teise alternatiivi kõik nõuded ei ole täidetud, ei saa komisjon järeldada, et piirkondlike ametiasutuste kohaldatud menetlust saab pidada menetluseks, mis tagab, et hüvitise suurus on võrdne avalikus pakkumises sisalduva hüvitise suurusega.

| (84) | Teisisõnu ei saa komisjon välistada, et piirkondlikud ametiasutused oleksid avaliku pakkumise teel leidnud ettevõtjad, kelle kulud on väiksemad ja kes seega nõuavad teenuste osutamise eest väiksemat tasu. Lisaks ei saa komisjon järeldada, et hüvitise suurus kehtestati tasemel, mis tagab, et teatavatele ettevõtjatele ei antud mingit eelist. |
| --- | --- |

(84)

Teisisõnu ei saa komisjon välistada, et piirkondlikud ametiasutused oleksid avaliku pakkumise teel leidnud ettevõtjad, kelle kulud on väiksemad ja kes seega nõuavad teenuste osutamise eest väiksemat tasu. Lisaks ei saa komisjon järeldada, et hüvitise suurus kehtestati tasemel, mis tagab, et teatavatele ettevõtjatele ei antud mingit eelist.

| (85) | Seega on komisjon seisukohal, et hüvitis on andnud teatavatele avaliku transpordi ettevõtjatele eelise. Järelikult on antud juhul täidetud teine tingimus EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(85)

Seega on komisjon seisukohal, et hüvitis on andnud teatavatele avaliku transpordi ettevõtjatele eelise. Järelikult on antud juhul täidetud teine tingimus EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamiseks.

6.2.3.   Konkurentsi kahjustamine ja mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele

| (86) | Kõnealuse tingimuse puhul tuleb tõestada, kas riigi ressurssidest antav eelis võib kahjustada konkurentsi sel määral, et avaldab mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele. |
| --- | --- |

(86)

Kõnealuse tingimuse puhul tuleb tõestada, kas riigi ressurssidest antav eelis võib kahjustada konkurentsi sel määral, et avaldab mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele.

| (87) | Otsuses menetluse algatamise kohta märkis komisjon, et Altmarki kohtuotsusega nähakse ette, et: „Ei ole välistatud, et riiklik toetus, mida antakse ettevõtjale, kes pakub vaid kohalikke või piirkondlikke veoteenuseid ning ei paku veoteenuseid väljaspool oma päritoluriiki, võib siiski mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Kui liikmesriik annab ettevõtjale toetust, võib nimetatud ettevõtja jätkata nimetatud veoteenuste osutamist samal tasemel või nende osutamist suurendada, millest tulenevalt väheneb teistes liikmesriikides asuvate ettevõtjate võimalus osutada oma teenuseid kõnealuse liikmesriigi transporditurul (vt selle kohta kohtuasi 102/87 Prantsusmaa vs. komisjon [1988], EKL 4067, lõige 19; kohtuasi C-305/89 Itaalia vs. komisjon [1991] EKL I-1603, lõige 26; ja Hispaania vs. komisjon, lõige 40). Antud juhul ei ole kõnealune otsus pelgalt hüpoteetiline, kuna, nagu selgub komisjoni arvamuses, on liikmesriigid alates 1995. aastast avanud teatavad transporditurud konkurentsile teistes liikmesriikides asuvate ettevõtjatega, mistõttu paljud ettevõtjad osutavad veoteenuseid linna- ja linnalähiliinidel või piirkondlikel liinidel teistes liikmesriikides kui oma päritoluriigis. Vastavalt Euroopa Kohtu pretsedendiõigusele ei ole kehtestatud alammäära ega protsenti, millest allapoole jäämisel võiks arvata, et liikmesriikidevahelisele kaubandusele mõju ei avaldata. Abisumma või abi saava ettevõtja suhteline väiksus ei välista mõju avaldamise võimalust liikmesriikidevahelisele kaubandusele (vt Tubemeuse, lõige 43 ja Hispaania vs. komisjon, lõige 42). Teine tingimus EÜ asutamislepingu artikli 92 lõike 1 kohaldamiseks, nimelt see, et abi peab suutma avaldada mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele, ei sõltu seega osutatavate veoteenuste kohalikust ega piirkondlikust iseloomust, samuti mitte asjaomase tegevusvaldkonna ulatusest” (12). |
| --- | --- |

(87)

Otsuses menetluse algatamise kohta märkis komisjon, et Altmarki kohtuotsusega nähakse ette, et: „Ei ole välistatud, et riiklik toetus, mida antakse ettevõtjale, kes pakub vaid kohalikke või piirkondlikke veoteenuseid ning ei paku veoteenuseid väljaspool oma päritoluriiki, võib siiski mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Kui liikmesriik annab ettevõtjale toetust, võib nimetatud ettevõtja jätkata nimetatud veoteenuste osutamist samal tasemel või nende osutamist suurendada, millest tulenevalt väheneb teistes liikmesriikides asuvate ettevõtjate võimalus osutada oma teenuseid kõnealuse liikmesriigi transporditurul (vt selle kohta kohtuasi 102/87 Prantsusmaa vs. komisjon [1988], EKL 4067, lõige 19; kohtuasi C-305/89 Itaalia vs. komisjon [1991] EKL I-1603, lõige 26; ja Hispaania vs. komisjon, lõige 40). Antud juhul ei ole kõnealune otsus pelgalt hüpoteetiline, kuna, nagu selgub komisjoni arvamuses, on liikmesriigid alates 1995. aastast avanud teatavad transporditurud konkurentsile teistes liikmesriikides asuvate ettevõtjatega, mistõttu paljud ettevõtjad osutavad veoteenuseid linna- ja linnalähiliinidel või piirkondlikel liinidel teistes liikmesriikides kui oma päritoluriigis. Vastavalt Euroopa Kohtu pretsedendiõigusele ei ole kehtestatud alammäära ega protsenti, millest allapoole jäämisel võiks arvata, et liikmesriikidevahelisele kaubandusele mõju ei avaldata. Abisumma või abi saava ettevõtja suhteline väiksus ei välista mõju avaldamise võimalust liikmesriikidevahelisele kaubandusele (vt Tubemeuse, lõige 43 ja Hispaania vs. komisjon, lõige 42). Teine tingimus EÜ asutamislepingu artikli 92 lõike 1 kohaldamiseks, nimelt see, et abi peab suutma avaldada mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele, ei sõltu seega osutatavate veoteenuste kohalikust ega piirkondlikust iseloomust, samuti mitte asjaomase tegevusvaldkonna ulatusest” (12).

| (88) | Seega järeldab komisjon, et tingimus, et abi peab kahjustama konkurentsi ja avaldama mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele, on käesoleval juhul täidetud. |
| --- | --- |

(88)

Seega järeldab komisjon, et tingimus, et abi peab kahjustama konkurentsi ja avaldama mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele, on käesoleval juhul täidetud.

| (89) | Võttes arvesse ülalmainitud kaalutlusi, järeldab komisjon samuti, et jõustatud meetmed kujutavad endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(89)

Võttes arvesse ülalmainitud kaalutlusi, järeldab komisjon samuti, et jõustatud meetmed kujutavad endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

6.3.   Abi kokkusobivus

| (90) | EÜ asutamislepingu artikliga 73 on ette nähtud tingimused kokkusobivuse kohta abi puhul, mis on antud transpordi koordineerimise ja avaliku teenindamise kohustuse täitmise valdkonnas transpordi puhul. Kõnealune artikkel on erinorm EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 ning artikli 87 lõigete 2 ja 3 suhtes. |
| --- | --- |

(90)

EÜ asutamislepingu artikliga 73 on ette nähtud tingimused kokkusobivuse kohta abi puhul, mis on antud transpordi koordineerimise ja avaliku teenindamise kohustuse täitmise valdkonnas transpordi puhul. Kõnealune artikkel on erinorm EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 ning artikli 87 lõigete 2 ja 3 suhtes.

| (91) | Altmarki kohtuotsuse (13) kohaselt ei saa EÜ asutamislepingu artiklit 73 kohaldada otse, vaid üksnes nõukogu määruste abil, eriti nõukogu 26. juuni 1969. aasta määrusega (EMÜ) nr 1191/69 raudtee-, maantee- ja siseveetranspordis osutatavate avalike teenuste kontseptsioonist tulenevaid kohustusi puudutavate liikmesriikidepoolsete meetmete kohta (14). |
| --- | --- |

(91)

Altmarki kohtuotsuse (13) kohaselt ei saa EÜ asutamislepingu artiklit 73 kohaldada otse, vaid üksnes nõukogu määruste abil, eriti nõukogu 26. juuni 1969. aasta määrusega (EMÜ) nr 1191/69 raudtee-, maantee- ja siseveetranspordis osutatavate avalike teenuste kontseptsioonist tulenevaid kohustusi puudutavate liikmesriikidepoolsete meetmete kohta (14).

| (92) | Määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 1 lõike 1 kohaselt võib seda kohaldada üksnes riigiabi suhtes, mis on antud raudtee-, maantee- ja siseveetranspordi ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(92)

Määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 1 lõike 1 kohaselt võib seda kohaldada üksnes riigiabi suhtes, mis on antud raudtee-, maantee- ja siseveetranspordi ettevõtjatele.

| (93) | Liikmesriigid võivad määruse reguleerimisalast siiski välja arvata mis tahes ettevõtjad, kelle tegevus piirdub eranditult veoteenustega linna- ja linnalähiliinidel ja piirkondlikel liinidel. |
| --- | --- |

(93)

Liikmesriigid võivad määruse reguleerimisalast siiski välja arvata mis tahes ettevõtjad, kelle tegevus piirdub eranditult veoteenustega linna- ja linnalähiliinidel ja piirkondlikel liinidel.

| (94) | Otsuses menetluse algatamise kohta märkis komisjon, et Tšehhi ametiasutused kõnealust erandit ei teinud. Seetõttu kohaldatakse määruse (EMÜ) nr 1191/69 asjaomaseid sätteid. |
| --- | --- |

(94)

Otsuses menetluse algatamise kohta märkis komisjon, et Tšehhi ametiasutused kõnealust erandit ei teinud. Seetõttu kohaldatakse määruse (EMÜ) nr 1191/69 asjaomaseid sätteid.

| (95) | Vastavalt määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 1 lõike 4 sätetele, võivad liikmesriikide pädevad asutused sõlmida veoettevõtjatega avaliku teenindamise lepingud, et tagada nõuetekohased veoteenused. |
| --- | --- |

(95)

Vastavalt määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 1 lõike 4 sätetele, võivad liikmesriikide pädevad asutused sõlmida veoettevõtjatega avaliku teenindamise lepingud, et tagada nõuetekohased veoteenused.

| (96) | Määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikliga 14 on ette nähtud, et avaliku teenindamise leping on liikmesriigi pädevate asutuste ja vedajate vahel sõlmitud leping, et osutada üldsusele piisavaid veoteenuseid. |
| --- | --- |

(96)

Määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikliga 14 on ette nähtud, et avaliku teenindamise leping on liikmesriigi pädevate asutuste ja vedajate vahel sõlmitud leping, et osutada üldsusele piisavaid veoteenuseid.

| (97) | Määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 14 lõike 2 kohaselt on avaliku teenindamise lepingus muu hulgas järgmised punktid:






  a) | osutatava teenuse iseloom, eelkõige jätkuvus-, regulaarsus-, veomahu- ja kvaliteedinormid; |
| --- | --- | --- |

(97)

Määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 14 lõike 2 kohaselt on avaliku teenindamise lepingus muu hulgas järgmised punktid:

a)

osutatava teenuse iseloom, eelkõige jätkuvus-, regulaarsus-, veomahu- ja kvaliteedinormid;

| b) | lepinguga hõlmatavate teenuste hind, mis lisatakse tariifituludele või sisaldub tariifituludes, ning kahe lepingupoole finantssuhete üksikasjad; |
| --- | --- |

b)

lepinguga hõlmatavate teenuste hind, mis lisatakse tariifituludele või sisaldub tariifituludes, ning kahe lepingupoole finantssuhete üksikasjad;

| c) | lepingu muutmise eeskirjad, eelkõige arvestades ettenägematuid muutusi; |
| --- | --- |

c)

lepingu muutmise eeskirjad, eelkõige arvestades ettenägematuid muutusi;

| d) | lepingu kehtivusaeg; |
| --- | --- |

d)

lepingu kehtivusaeg;

| e) | sanktsioonid lepingu rikkumise korral. |
| --- | --- |

e)

sanktsioonid lepingu rikkumise korral.

| (98) | Ennekõike, nagu juba mainitud otsuses menetluse algatamise kohta, märgib komisjon, et vastavalt maanteevedude seaduse lõikele 19 „tuleneb avaliku teenindamise kohustus avalike regulaarvedude valdkonnas kirjalikust lepingust” pädevate asutuste ja vedajate vahel. Lisaks märgib komisjon, et veoteenuste osutamise tingimusi ei kehtestanud mitte ametiasutused, vaid nende üle lepiti kokku läbirääkimistes vedajate ja piirkondlike ametiasutuste vahel. Seetõttu järeldab komisjon, et vaatamata maanteevedude seaduse sõnastusele („avaliku teenindamise kohustus”) võib kohaldada määruse (EMÜ) nr 1191/69 V jao „Avaliku teenindamise lepingud” sätteid. |
| --- | --- |

(98)

Ennekõike, nagu juba mainitud otsuses menetluse algatamise kohta, märgib komisjon, et vastavalt maanteevedude seaduse lõikele 19 „tuleneb avaliku teenindamise kohustus avalike regulaarvedude valdkonnas kirjalikust lepingust” pädevate asutuste ja vedajate vahel. Lisaks märgib komisjon, et veoteenuste osutamise tingimusi ei kehtestanud mitte ametiasutused, vaid nende üle lepiti kokku läbirääkimistes vedajate ja piirkondlike ametiasutuste vahel. Seetõttu järeldab komisjon, et vaatamata maanteevedude seaduse sõnastusele („avaliku teenindamise kohustus”) võib kohaldada määruse (EMÜ) nr 1191/69 V jao „Avaliku teenindamise lepingud” sätteid.

| (99) | Teiseks märgib komisjon, et teenuse iseloom oli lepingutes kindlaks määratud nii expressis verbis kui ka viidates asjaolule, et ettevõtjatel olid tegevusload avalike transporditeenuste osutamiseks. |
| --- | --- |

(99)

Teiseks märgib komisjon, et teenuse iseloom oli lepingutes kindlaks määratud nii expressis verbis kui ka viidates asjaolule, et ettevõtjatel olid tegevusload avalike transporditeenuste osutamiseks.

| (100) | Kolmandaks sisaldasid lepingud kilomeetrihinda ja teenuse osutamise eest makstava tasu suurust. |
| --- | --- |

(100)

Kolmandaks sisaldasid lepingud kilomeetrihinda ja teenuse osutamise eest makstava tasu suurust.

| (101) | Neljandaks nähti lepingutega ette tingimused ja kord nende muutmiseks, kehtivusaeg ja sanktsioonid lepingu rikkumise korral. |
| --- | --- |

(101)

Neljandaks nähti lepingutega ette tingimused ja kord nende muutmiseks, kehtivusaeg ja sanktsioonid lepingu rikkumise korral.

| (102) | Seega järeldas komisjon, et lepingu põhielemendid, mis on loetletud määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 14 lõikes 2, sisaldusid ettevõtjatega Bítešská, BK Bus, Břežanská společnost, PSOTA ja TREDOS sõlmitud lepingutes. |
| --- | --- |

(102)

Seega järeldas komisjon, et lepingu põhielemendid, mis on loetletud määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 14 lõikes 2, sisaldusid ettevõtjatega Bítešská, BK Bus, Břežanská společnost, PSOTA ja TREDOS sõlmitud lepingutes.

| (103) | Lisaks märgib komisjon, et seadusandja eesmärk oli määrust (EMÜ) nr 1191/69 vastu võttes määratleda, millistel tingimustel on toetused, mis „kujutavad endast avalike teenuste hulka kuuluvate teatud kohustuste täitmise kulude katmist”, millele on osutatud EÜ asutamislepingu artiklis 73, kokkusobivad ühisturuga. Nii EÜ asutamislepingu artikli 73 kui ka määruse (EMÜ) nr 1191/69 kohaldamine eeldab abi olemasolu EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Kui lepingute sisu võib hõlmata artikli 73 määratlusega („avalike teenuste hulka kuuluvad teatud kohustused”), siis instrumendi vorm, milleks on leping või ühepoolselt kehtestatud kohustus, ei tohiks iseenesest takistada lepingu hinnas sisalduva võimaliku riigiabi pidamist ühisturuga kokkusobivaks. Teenuse määratlemisel avaliku teenindamise kohustusena artikli 73 tähenduses, olgu see siis liikmesriigi poolt kehtestatud või lepinguga kokku lepitud, peab olema otsustavaks elemendiks teenuse iseloom, mitte selle korraldamise vorm (15). |
| --- | --- |

(103)

Lisaks märgib komisjon, et seadusandja eesmärk oli määrust (EMÜ) nr 1191/69 vastu võttes määratleda, millistel tingimustel on toetused, mis „kujutavad endast avalike teenuste hulka kuuluvate teatud kohustuste täitmise kulude katmist”, millele on osutatud EÜ asutamislepingu artiklis 73, kokkusobivad ühisturuga. Nii EÜ asutamislepingu artikli 73 kui ka määruse (EMÜ) nr 1191/69 kohaldamine eeldab abi olemasolu EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Kui lepingute sisu võib hõlmata artikli 73 määratlusega („avalike teenuste hulka kuuluvad teatud kohustused”), siis instrumendi vorm, milleks on leping või ühepoolselt kehtestatud kohustus, ei tohiks iseenesest takistada lepingu hinnas sisalduva võimaliku riigiabi pidamist ühisturuga kokkusobivaks. Teenuse määratlemisel avaliku teenindamise kohustusena artikli 73 tähenduses, olgu see siis liikmesriigi poolt kehtestatud või lepinguga kokku lepitud, peab olema otsustavaks elemendiks teenuse iseloom, mitte selle korraldamise vorm (15).

| (104) | Kõnealuste kaalutluste kontekstis järeldab komisjon, et juriidilisest seisukohast puuduvad põhjused, miks riigiabi, mis sisaldub avaliku teenindamise lepingu puhul makstavas hinnas, ei saaks olla ühisturuga kokkusobiv artikli 73 tähenduses. Komisjon märgib, et kaasseadusandjad valisid sellise lahenduse määruse (EÜ) nr 1370/2007 puhul. Vastavalt selle artiklile 12 jõustub kõnealune määrus siiski alles 3. detsembril 2009. Kuna kõnealused lepingud olid allkirjastatud enne nimetatud kuupäeva, määrust (EÜ) nr 1370/2007 nende suhtes ei kohaldata. |
| --- | --- |

(104)

Kõnealuste kaalutluste kontekstis järeldab komisjon, et juriidilisest seisukohast puuduvad põhjused, miks riigiabi, mis sisaldub avaliku teenindamise lepingu puhul makstavas hinnas, ei saaks olla ühisturuga kokkusobiv artikli 73 tähenduses. Komisjon märgib, et kaasseadusandjad valisid sellise lahenduse määruse (EÜ) nr 1370/2007 puhul. Vastavalt selle artiklile 12 jõustub kõnealune määrus siiski alles 3. detsembril 2009. Kuna kõnealused lepingud olid allkirjastatud enne nimetatud kuupäeva, määrust (EÜ) nr 1370/2007 nende suhtes ei kohaldata.

| (105) | Kuna määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikkel 14 ei sisalda täpseid tingimusi, millega kuulutatakse avaliku teenindamise lepingu puhul makstavas hinnas sisalduv riigiabi ühisturuga kokkusobivaks, on komisjon seisukohal, et kõnealuse riigiabi kokkusobivust ühisturuga tuleks hinnata seoses üldiste põhimõtetega, mis tulenevad EÜ asutamislepingust, Euroopa Ühenduse kohtute pädevusest ja komisjoni otsustest muudes valdkondades kui avalik transport (16). |
| --- | --- |

(105)

Kuna määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikkel 14 ei sisalda täpseid tingimusi, millega kuulutatakse avaliku teenindamise lepingu puhul makstavas hinnas sisalduv riigiabi ühisturuga kokkusobivaks, on komisjon seisukohal, et kõnealuse riigiabi kokkusobivust ühisturuga tuleks hinnata seoses üldiste põhimõtetega, mis tulenevad EÜ asutamislepingust, Euroopa Ühenduse kohtute pädevusest ja komisjoni otsustest muudes valdkondades kui avalik transport (16).

| (106) | Komisjon tuletas neid põhimõtteid meelde ühenduse raamistikus riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (17). Seoses avaliku teenindamise lepingu puhul makstavas hinnas sisalduva riigiabi kokkusobivusega ühisturuga nähakse ühenduse raamistiku punktiga 14 ette: „Hüvitise suurus ei tohi ületada avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel tekkivaid kulutusi, kui võetakse arvesse saadudu tulu ja kõnealuste kohustuste täitmisest saadud mõistlikku kasumit. Hüvitis hõlmab kõiki riigi antud soodustusi või riiklikest vahenditest mis tahes kujul antud soodustusi.” |
| --- | --- |

(106)

Komisjon tuletas neid põhimõtteid meelde ühenduse raamistikus riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (17). Seoses avaliku teenindamise lepingu puhul makstavas hinnas sisalduva riigiabi kokkusobivusega ühisturuga nähakse ühenduse raamistiku punktiga 14 ette: „Hüvitise suurus ei tohi ületada avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel tekkivaid kulutusi, kui võetakse arvesse saadudu tulu ja kõnealuste kohustuste täitmisest saadud mõistlikku kasumit. Hüvitis hõlmab kõiki riigi antud soodustusi või riiklikest vahenditest mis tahes kujul antud soodustusi.”

| (107) | Komisjon märgib, et valikumenetluses määrati eelnevalt kindlaks, nagu on kirjeldatud põhjendustes 12–20, et ametiasutused on valmis maksma kuni 26 Tšehhi krooni kilomeetri kohta ning seeläbi, kohaldades kõnealust parameetrit ja arvestades vedajate tulu arvutamises ka ettenägematute kuludega, tagasid Lõuna-Morava ametiasutused, et hüvitis ei saa olla suurem vedajate kantud kuludest. |
| --- | --- |

(107)

Komisjon märgib, et valikumenetluses määrati eelnevalt kindlaks, nagu on kirjeldatud põhjendustes 12–20, et ametiasutused on valmis maksma kuni 26 Tšehhi krooni kilomeetri kohta ning seeläbi, kohaldades kõnealust parameetrit ja arvestades vedajate tulu arvutamises ka ettenägematute kuludega, tagasid Lõuna-Morava ametiasutused, et hüvitis ei saa olla suurem vedajate kantud kuludest.

| (108) | Komisjon märgib, et ehkki kaebuse esitaja vaidlustas hüvitise arvutamise parameetri, ei esitanud ta elemente, mis näitaksid, et hüvitis võib olla suurem vedajate kantud kuludest. Otse vastupidi – kaebuse esitaja väitis, et kaalutletud summa oli üksnes osa esialgsest eksperdihinnangust, mille kohaselt tuleb vedajatele hüvitada tõendatav kahju ja see peaks olema kehtestatud isegi kõrgemal tasemel. |
| --- | --- |

(108)

Komisjon märgib, et ehkki kaebuse esitaja vaidlustas hüvitise arvutamise parameetri, ei esitanud ta elemente, mis näitaksid, et hüvitis võib olla suurem vedajate kantud kuludest. Otse vastupidi – kaebuse esitaja väitis, et kaalutletud summa oli üksnes osa esialgsest eksperdihinnangust, mille kohaselt tuleb vedajatele hüvitada tõendatav kahju ja see peaks olema kehtestatud isegi kõrgemal tasemel.

| (109) | Komisjon märgib Lõuna-Morava piirkonnas osutatud teenuste kontekstis, et peale piirkondlikelt ametiasutustelt saadud hüvitise ei saanud vedajad muid soodustusi riigilt ega riigi ressurssidest ajavahemikul 2004–2005. |
| --- | --- |

(109)

Komisjon märgib Lõuna-Morava piirkonnas osutatud teenuste kontekstis, et peale piirkondlikelt ametiasutustelt saadud hüvitise ei saanud vedajad muid soodustusi riigilt ega riigi ressurssidest ajavahemikul 2004–2005.

| (110) | Seetõttu on komisjon seisukohal, et käesoleva juhtumi puhul on täidetud üldised põhimõtted, millest juhindutakse riigiabi kokkusobivuse hindamisel, nagu eespool kirjeldatud. |
| --- | --- |

(110)

Seetõttu on komisjon seisukohal, et käesoleva juhtumi puhul on täidetud üldised põhimõtted, millest juhindutakse riigiabi kokkusobivuse hindamisel, nagu eespool kirjeldatud.

| (111) | Seega järeldab komisjon, et abi on kokkusobiv EÜ asutamislepingu artikliga 73. |
| --- | --- |

(111)

Seega järeldab komisjon, et abi on kokkusobiv EÜ asutamislepingu artikliga 73.

7.   JÄRELDUS

| (112) | Õigusliku hindamise kontekstis leiab komisjon, et Tšehhi Vabariik rikkus EÜ asutamislepingu artikli 88 lõiget 3 ja seega andis ebaseaduslikku abi kõnealuse abikava kohaselt. |
| --- | --- |

(112)

Õigusliku hindamise kontekstis leiab komisjon, et Tšehhi Vabariik rikkus EÜ asutamislepingu artikli 88 lõiget 3 ja seega andis ebaseaduslikku abi kõnealuse abikava kohaselt.

| (113) | Komisjon on seisukohal, et ettevõtjatele Bítešská, BK Bus, Břežanská společnost, PSOTA ja TREDOS antud abi avaliku teenuse lepingutes Lõuna-Moravas maanteevedude osutamiseks on kokkusobiv EÜ asutamislepingu artikliga 73, |
| --- | --- |

(113)

Komisjon on seisukohal, et ettevõtjatele Bítešská, BK Bus, Břežanská společnost, PSOTA ja TREDOS antud abi avaliku teenuse lepingutes Lõuna-Moravas maanteevedude osutamiseks on kokkusobiv EÜ asutamislepingu artikliga 73,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mida Tšehhi Vabariik jõustas avaliku teenuse lepingutega, mis sõlmiti Lõuna-Moravas maanteevedude osutamiseks ettevõtjatega Bítešská dopravní společnost spol. s r.o., BK BUS s.r.o., Břežanská dopravní společnost s.r.o., Znojemská dopravní společnost – PSOTA, s.r.o. and TREDOS, spol. s r.o., on kokkusobiv ühisturuga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Tšehhi Vabariigile.

Brüssel, 26. november 2008

Komisjoni nimel

asepresident

Antonio TAJANI

---

(1)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

1

(2)  ELT C 43, 16.2.2008, lk 19.

2

(3)  Vt allmärkus nr 2.

3

(4)  Käesolevas otsuses viidatakse antud hetkel kohaldatava seaduse versiooni sätetele.

4

(5)  Tšehhi õiguse kohaselt on hüvitis avaliku teenindamise lepingute eest võrdväärne tõendatava kahju kontseptsiooniga. Sarnane juhtum: vt komisjoni otsust seoses riigiabiga nr N 495/07 – Tšehhi Vabariik – Program pořízení a obnovy železničních kolejových vozidel (ELT C 152, 18.6.2008, lk 21).

5

(6)  Tšehhi õigusaktide kohaselt on kahju majanduslikult tõendatud kulude ja piisava kasumi summa ning teenitud tulu vahe.

6

(7)  Euroopa Kohtu 24. juuli 2003. aasta otsus kohtuasjas C-280/00 Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vs. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht’i osavõtul (2003) EKL I-07747, punktid 88–93.

7

vs.

(8)  Vt komisjoni otsused C 16/07 – Austria – Riigiabi Lienzi haldusüksuse ettevõtjale Postbus (ELT C 162, 14.7.2007, lk 19), C 31/07 – Iirimaa – Riigiabi asutuse Córas Iompair Éireann bussiettevõtjatele Dublin Bus ja Irish Bus (ELT C 217, 15.9.2007, lk 44); C 47/07 – Saksamaa – DB Regio AG – Contrat de service public (ELT C 35, 8.2.2008, lk 13); C 41/08 – Taani – Avaliku teenindamise leping transpordiministeeriumi ja Danske Statsbaneri vahel (ELTs seni avaldamata).

8

(9)  Komisjoni otsus C 3/05 – Poola – Ümberkorraldusabi ettevõttele DAEWOO-FSO (ELT C 100, 26.4.2005, lk 2, punktid 40–43).

9

(10)  Kohtuotsus C-280/00 Altmark, punktid 87 ja 88.

10

(11)  Tuleb meelde tuletada, et kahju on majanduslikult tõendatud kulude ja piisava kasumi summa ning teenitud tulu vahe.

11

(12)  Kohtuotsus C-280/00 Altmark, punktid 77–82.

12

(13)  Kohtuasi C-280/00, Altmark, osutatud eespool.

13

(14)  EÜT L 156, 28.6.1969, lk 1.

14

(15)  Sarnaselt võetakse komisjoni 28. novembri 2005. aasta otsuses 2005/842/EÜ (EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes) (ELT L 312, 29.11.2005, lk 67) kasutusele „ülesande andmise akt”, mille vormi määratleb liikmesriik. Vt samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1).

15

(16)  Vt komisjoni otsused C 16/07 – Austria – Riigiabi Lienzi haldusüksuse ettevõtjale Postbus, C 31/07 – Iirimaa – Riigiabi asutuse Córas Iompair Éireann bussiettevõtjatele Dublin Bus ja Irish Bus; C 47/07 – Saksamaa – DB Regio AG – Contrat de service public; C 41/08 – Taani – Avaliku teenindamise leping transpordiministeeriumi ja Danske Statsbaneri vahel.

16

(17)  ELT C 297, 29.11.2005, lk 4.

17

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 16.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 97/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 97/26

---

Avaldus nõukogu 26. veebruari 2009. aasta raamotsuse 2009/299/JSK (millega muudetakse raamotsuseid 2002/584/JSK, 2005/214/JSK, 2006/783/JSK, 2008/909/JSK ning 2008/947/JSK, edendades seeläbi isikute menetlusõigusi ja tõhustades selliste otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamist, mis tehakse, kui asjaomane isik ei viibi isiklikult kohtulikul arutelul) artikli 8 lõike 3 tähenduses

„Itaalia teatab, et soovib kasutada raamotsuse 2009/299/JSK (1) artikli 8 lõikes 3 pakutud võimalust. Sellest tulenevalt kohaldatakse raamotsust hiljemalt alates 1. jaanuarist 2014 Itaalia pädevate asutuste välja antud selliste otsuste tunnustamise ja jõustamise suhtes, mis tehakse, kui asjaomane isik ei viibi isiklikult kohtulikul arutelul.”

---

(1)  ELT L 81, 27.3.2009, lk 24.

---

Parandused

| 16.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 97/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 97/27

---

Nõukogu 17. märtsi 2008. aasta määruse (EÜ) nr 261/2008 (millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit kompressorite impordi suhtes) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 81, 20. märts 2008
  )

Leheküljel 2 põhjenduse 13 punkti b esimeses taandes, leheküljel 6 põhjenduses 54 tabeli esimese veeru viiendas kandes, leheküljel 18 põhjenduses 140 tabeli esimese veeru viiendas kandes ning leheküljel 19 artikli 1 lõikes 2 tabeli veeru „Äriühing” viiendas kandes

asendatakse

„Nu Air (Shanghai) Compressor and Tools Co. Ltd. ...”

järgmisega:

„Nu Air (Shanghai) Compressors and Tools Co. Ltd. ...”.

---