# Az Európai Unió L 135/2009

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2009.135.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 135 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 52. évfolyam2009. május 30. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2009.135.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 135

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

52. évfolyam2009. május 30.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság 449/2009/EK rendelete (2009. május 29.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 450/2009/EK rendelete (2009. május 29.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő aktív és intelligens anyagokról és tárgyakról (
  1
  ) | 3 |
| | * | A Bizottság 451/2009/EK rendelete (2009. május 29.) az 1290/2005/EK tanácsi rendeletnek az EMGA és az EMVA keretében a kifizető ügynökségek számlavezetésére, a kiadásigazoló és a bevételi nyilatkozatokra, valamint a kiadások visszatérítési feltételeire vonatkozó részletes alkalmazási szabályairól szóló 883/2006/EK rendelet módosításáról | 12 |
| | * | A Bizottság 452/2009/EK rendelete (2009. május 29.) a tejszín, vaj és vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó intézkedések tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló 1898/2005/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről | 15 |
| | | A Bizottság 453/2009/EK rendelete (2009. május 29.) a gabonaágazatban a 2009. június 1-jén alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról | 16 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság 449/2009/EK rendelete (2009. május 29.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

*

A Bizottság 450/2009/EK rendelete (2009. május 29.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő aktív és intelligens anyagokról és tárgyakról (
  1
  )

1

3

*

A Bizottság 451/2009/EK rendelete (2009. május 29.) az 1290/2005/EK tanácsi rendeletnek az EMGA és az EMVA keretében a kifizető ügynökségek számlavezetésére, a kiadásigazoló és a bevételi nyilatkozatokra, valamint a kiadások visszatérítési feltételeire vonatkozó részletes alkalmazási szabályairól szóló 883/2006/EK rendelet módosításáról

12

*

A Bizottság 452/2009/EK rendelete (2009. május 29.) a tejszín, vaj és vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó intézkedések tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló 1898/2005/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről

15

A Bizottság 453/2009/EK rendelete (2009. május 29.) a gabonaágazatban a 2009. június 1-jén alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

16

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Tanács |
| | | 2009/414/EK |
| | * | A Tanács határozata (2009. április 27.) a Franciaországban fennálló túlzott hiányról | 19 |
| | | 2009/415/EK |
| | * | A Tanács határozata (2009. április 27.) a Görögországban fennálló túlzott hiányról | 21 |
| | | 2009/416/EK |
| | * | A Tanács határozata (2009. április 27.) az Írországban fennálló túlzott hiányról | 23 |
| | | 2009/417/EK |
| | * | A Tanács határozata (2009. április 27.) a Spanyolországban fennálló túlzott hiányról | 25 |
| | | 2009/418/EK, Euratom |
| | * | A Tanács határozata (2009. május 25.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy észt tagjának kinevezéséről | 27 |
| | | 2009/419/EK, Euratom |
| | * | A Tanács határozata (2009. május 25.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy belga tagjának kinevezéséről | 28 |
| | | Bizottság |
| | | 2009/420/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. május 28.) a Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (a fenyőfa fonalférge) elterjedése elleni, Portugáliának az attól ismerten mentes területein kívüli más területeire vonatkozó ideiglenes kiegészítő intézkedéseknek a tagállamok számára történő előírásáról szóló 2006/133/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2009) 3868. számú dokumentummal történt) | 29 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács

2009/414/EK

*

A Tanács határozata (2009. április 27.) a Franciaországban fennálló túlzott hiányról

19

2009/415/EK

*

A Tanács határozata (2009. április 27.) a Görögországban fennálló túlzott hiányról

21

2009/416/EK

*

A Tanács határozata (2009. április 27.) az Írországban fennálló túlzott hiányról

23

2009/417/EK

*

A Tanács határozata (2009. április 27.) a Spanyolországban fennálló túlzott hiányról

25

2009/418/EK, Euratom

*

A Tanács határozata (2009. május 25.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy észt tagjának kinevezéséről

27

2009/419/EK, Euratom

*

A Tanács határozata (2009. május 25.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy belga tagjának kinevezéséről

28

Bizottság

2009/420/EK

*

A Bizottság határozata (2009. május 28.) a Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (a fenyőfa fonalférge) elterjedése elleni, Portugáliának az attól ismerten mentes területein kívüli más területeire vonatkozó ideiglenes kiegészítő intézkedéseknek a tagállamok számára történő előírásáról szóló 2006/133/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2009) 3868. számú dokumentummal történt)

Bursaphelenchus xylophilus

et al

(az értesítés a C(2009) 3868. számú dokumentummal történt)

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 30.5.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 135/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 135/1

---

A BIZOTTSÁG 449/2009/EK RENDELETE

(2009. május 29.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet mellklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. május 30-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. május 29-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 69,6 |
| MA | 75,3 |
| MK | 47,9 |
| TN | 105,3 |
| TR | 54,8 |
| ZZ | 70,6 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| MK | 23,0 |
| TR | 117,1 |
| ZZ | 97,1 |
| 0709 90 70 | JO | 216,7 |
| TR | 118,8 |
| ZZ | 167,8 |
| 0805 10 20 | EG | 44,7 |
| IL | 57,2 |
| MA | 48,2 |
| TN | 108,2 |
| TR | 67,5 |
| US | 55,6 |
| ZA | 66,7 |
| ZZ | 64,0 |
| 0805 50 10 | AR | 50,1 |
| TR | 51,3 |
| ZA | 48,6 |
| ZZ | 50,0 |
| 0808 10 80 | AR | 68,3 |
| BR | 74,6 |
| CL | 76,3 |
| CN | 85,3 |
| NZ | 104,5 |
| US | 100,3 |
| UY | 71,7 |
| ZA | 81,9 |
| ZZ | 82,9 |
| 0809 20 95 | US | 272,9 |
| ZZ | 272,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

69,6

MA

75,3

MK

47,9

TN

105,3

TR

54,8

ZZ

70,6

0707 00 05

JO

151,2

MK

23,0

TR

117,1

ZZ

97,1

0709 90 70

JO

216,7

TR

118,8

ZZ

167,8

0805 10 20

EG

44,7

IL

57,2

MA

48,2

TN

108,2

TR

67,5

US

55,6

ZA

66,7

ZZ

64,0

0805 50 10

AR

50,1

TR

51,3

ZA

48,6

ZZ

50,0

0808 10 80

AR

68,3

BR

74,6

CL

76,3

CN

85,3

NZ

104,5

US

100,3

UY

71,7

ZA

81,9

ZZ

82,9

0809 20 95

US

272,9

ZZ

272,9

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 30.5.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 135/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 135/3

---

A BIZOTTSÁG 450/2009/EK RENDELETE

(2009. május 29.)

az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő aktív és intelligens anyagokról és tárgyakról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokról és tárgyakról, valamint a 80/590/EGK és a 89/109/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. október 27-i 1935/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésének h), i), l), m) és n) pontjára,

az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatósággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az 1935/2004/EK rendelet megállapítja, hogy az élelmiszerrel érintkező aktív és intelligens anyagok és tárgyak (a továbbiakban: aktív és intelligens anyagok és tárgyak) is az alkalmazási körébe tartoznak, ezért az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő, bármely típusú anyagra és tárgyra (a továbbiakban: élelmiszerrel érintkező anyagok) vonatkozó valamennyi rendelkezés ezekre az anyagokra is érvényes. Hasonlóképpen adott esetben az egyéb közösségi jogszabályokban – mint például az általános termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (2) és a kapcsolódó végrehajtási intézkedésekben, valamint a másnak látszó, és ezáltal a fogyasztók egészségét vagy biztonságát veszélyeztető termékekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1987. június 25-i 87/357/EGK irányelvben (3) – foglalt rendelkezések is alkalmazandók. Ezen közösségi jogszabályok vonatkozó rendelkezéseit ez a rendelet nem ismétli meg. |
| --- | --- |

(1)

Az 1935/2004/EK rendelet megállapítja, hogy az élelmiszerrel érintkező aktív és intelligens anyagok és tárgyak (a továbbiakban: aktív és intelligens anyagok és tárgyak) is az alkalmazási körébe tartoznak, ezért az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő, bármely típusú anyagra és tárgyra (a továbbiakban: élelmiszerrel érintkező anyagok) vonatkozó valamennyi rendelkezés ezekre az anyagokra is érvényes. Hasonlóképpen adott esetben az egyéb közösségi jogszabályokban – mint például az általános termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (2) és a kapcsolódó végrehajtási intézkedésekben, valamint a másnak látszó, és ezáltal a fogyasztók egészségét vagy biztonságát veszélyeztető termékekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1987. június 25-i 87/357/EGK irányelvben (3) – foglalt rendelkezések is alkalmazandók. Ezen közösségi jogszabályok vonatkozó rendelkezéseit ez a rendelet nem ismétli meg.

| (2) | Az 1935/2004/EK rendelet megállapítja az élelmiszerrel érintkező anyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közötti különbségek kiküszöbölésére szolgáló általános elveket. Az említett rendelet 5. cikkének (1) bekezdése bizonyos anyagok és tárgyak csoportjainak tekintetében egyedi intézkedések elfogadásáról rendelkezik, és részletesen leírja az anyagok közösségi szintű engedélyezésére szolgáló azon eljárást, amelyre akkor kerül sor, ha egy egyedi intézkedés az engedélyezett anyagok jegyzékbe foglalását írja elő. |
| --- | --- |

(2)

Az 1935/2004/EK rendelet megállapítja az élelmiszerrel érintkező anyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közötti különbségek kiküszöbölésére szolgáló általános elveket. Az említett rendelet 5. cikkének (1) bekezdése bizonyos anyagok és tárgyak csoportjainak tekintetében egyedi intézkedések elfogadásáról rendelkezik, és részletesen leírja az anyagok közösségi szintű engedélyezésére szolgáló azon eljárást, amelyre akkor kerül sor, ha egy egyedi intézkedés az engedélyezett anyagok jegyzékbe foglalását írja elő.

| (3) | Az 1935/2004/EK rendeletben is találhatók az aktív és intelligens anyagokra és tárgyakra vonatkozó szabályok. Ezen szabályok közé tartoznak például a kibocsátott aktív anyagokra vonatkozó rendelkezések, amelyeknek összhangban kell lenniük az élelmiszerekre és a címkézési szabályokra vonatkozó közösségi és tagállami rendelkezésekkel. Egyedi szabályok bevezetésére egyedi intézkedést kell hozni. |
| --- | --- |

(3)

Az 1935/2004/EK rendeletben is találhatók az aktív és intelligens anyagokra és tárgyakra vonatkozó szabályok. Ezen szabályok közé tartoznak például a kibocsátott aktív anyagokra vonatkozó rendelkezések, amelyeknek összhangban kell lenniük az élelmiszerekre és a címkézési szabályokra vonatkozó közösségi és tagállami rendelkezésekkel. Egyedi szabályok bevezetésére egyedi intézkedést kell hozni.

| (4) | Ez a rendelet az 1935/2004/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében vett egyedi intézkedésnek minősül. Ennek a rendeletnek az a célja, hogy megállapítsa az aktív és intelligens anyagokra és tárgyakra vonatkozó azon egyedi szabályokat, amelyeket az említett anyagok és tárgyak biztonságos használata érdekében az 1935/2004/EK rendeletben megállapított általános előírások mellett kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(4)

Ez a rendelet az 1935/2004/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében vett egyedi intézkedésnek minősül. Ennek a rendeletnek az a célja, hogy megállapítsa az aktív és intelligens anyagokra és tárgyakra vonatkozó azon egyedi szabályokat, amelyeket az említett anyagok és tárgyak biztonságos használata érdekében az 1935/2004/EK rendeletben megállapított általános előírások mellett kell alkalmazni.

| (5) | Az aktív és intelligens anyagoknak és tárgyaknak számos különböző fajtája létezik. Az aktív és/vagy intelligens funkcióval bíró anyagokat mellékelhetik külön tartályban, például egy kis papírzacskóban, de közvetlenül beépíthetik a csomagolóanyagba is, például magába a műanyag palackba. A csomagolóanyag aktív és/vagy intelligens funkciójáért felelős anyagokat (a továbbiakban: összetevők) e rendelet szerint kell értékelni. A passzív részekre, mint például a tartályra, a tartály csomagolóanyagára és arra a csomagolóanyagra, amelybe az anyagot beépítették, az ezekre az anyagokra és tárgyakra alkalmazandó egyedi közösségi vagy tagállami rendelkezések vonatkoznak. |
| --- | --- |

(5)

Az aktív és intelligens anyagoknak és tárgyaknak számos különböző fajtája létezik. Az aktív és/vagy intelligens funkcióval bíró anyagokat mellékelhetik külön tartályban, például egy kis papírzacskóban, de közvetlenül beépíthetik a csomagolóanyagba is, például magába a műanyag palackba. A csomagolóanyag aktív és/vagy intelligens funkciójáért felelős anyagokat (a továbbiakban: összetevők) e rendelet szerint kell értékelni. A passzív részekre, mint például a tartályra, a tartály csomagolóanyagára és arra a csomagolóanyagra, amelybe az anyagot beépítették, az ezekre az anyagokra és tárgyakra alkalmazandó egyedi közösségi vagy tagállami rendelkezések vonatkoznak.

| (6) | Az aktív és intelligens anyagok és tárgyak különböző típusú anyagokból állhatnak, mint például műanyag, papír és karton, illetve bevonatok vagy lakkok, amelyek akár több rétegben vagy részben is jelen lehetnek. Az ezekre az anyagokra vonatkozó előírások lehetnek közösségi szinten teljesen, részben vagy még egyáltalán nem harmonizáltak. Az ebben a rendeletben meghatározott szabályok az említett anyagokat szabályozó közösségi vagy tagállami rendelkezések sérelme nélkül alkalmazandók. |
| --- | --- |

(6)

Az aktív és intelligens anyagok és tárgyak különböző típusú anyagokból állhatnak, mint például műanyag, papír és karton, illetve bevonatok vagy lakkok, amelyek akár több rétegben vagy részben is jelen lehetnek. Az ezekre az anyagokra vonatkozó előírások lehetnek közösségi szinten teljesen, részben vagy még egyáltalán nem harmonizáltak. Az ebben a rendeletben meghatározott szabályok az említett anyagokat szabályozó közösségi vagy tagállami rendelkezések sérelme nélkül alkalmazandók.

| (7) | Az összetevőket alkotó egyes anyagokat vagy adott esetben az ilyen anyagok kombinációját értékelni kell annak érdekében, hogy ezek valóban biztonságosak legyenek, és megfeleljenek az 1935/2004/EK rendeletben foglalt előírásoknak. Néhány esetben anyagkombinációk értékelésére és engedélyezésére lehet szükség, például ha az aktív vagy az intelligens funkció különböző anyagok közötti kölcsönhatásokat feltételez, amelyek jobb funkciót eredményeznek, vagy aktív és intelligens funkcióval bíró új anyagokat hoznak létre. |
| --- | --- |

(7)

Az összetevőket alkotó egyes anyagokat vagy adott esetben az ilyen anyagok kombinációját értékelni kell annak érdekében, hogy ezek valóban biztonságosak legyenek, és megfeleljenek az 1935/2004/EK rendeletben foglalt előírásoknak. Néhány esetben anyagkombinációk értékelésére és engedélyezésére lehet szükség, például ha az aktív vagy az intelligens funkció különböző anyagok közötti kölcsönhatásokat feltételez, amelyek jobb funkciót eredményeznek, vagy aktív és intelligens funkcióval bíró új anyagokat hoznak létre.

| (8) | Az 1935/2004/EK rendelet úgy rendelkezik, hogy ha az egyedi intézkedések magukban foglalják a Közösségben az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagok és tárgyak előállítása során történő felhasználásra engedélyezett anyagok jegyzékbe foglalását is, akkor ezeknek az anyagoknak engedélyezésüket megelőzően biztonsági értékelésen kell átesniük. |
| --- | --- |

(8)

Az 1935/2004/EK rendelet úgy rendelkezik, hogy ha az egyedi intézkedések magukban foglalják a Közösségben az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagok és tárgyak előállítása során történő felhasználásra engedélyezett anyagok jegyzékbe foglalását is, akkor ezeknek az anyagoknak engedélyezésüket megelőzően biztonsági értékelésen kell átesniük.

| (9) | Annak a személynek, aki az aktív és intelligens anyagokat és tárgyakat vagy az összetevőket forgalomba kívánja hozni, azaz a kérelmezőnek, valamennyi ahhoz szükséges információt be kell nyújtania, amelyekre az összetevőt alkotó anyag, illetve adott esetben anyagkombináció biztonsági értékeléséhez szükség van. |
| --- | --- |

(9)

Annak a személynek, aki az aktív és intelligens anyagokat és tárgyakat vagy az összetevőket forgalomba kívánja hozni, azaz a kérelmezőnek, valamennyi ahhoz szükséges információt be kell nyújtania, amelyekre az összetevőt alkotó anyag, illetve adott esetben anyagkombináció biztonsági értékeléséhez szükség van.

| (10) | Az összetevőket alkotó anyag vagy anyagkombináció biztonsági értékelését az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) végzi, miután a kérelmező az 1935/2004/EK rendelet 9. és 10. cikke szerint érvényes kérelmet nyújtott be. Annak érdekében, hogy a kérelmező tisztában legyen azzal, hogy milyen adatokat kell rendelkezésre bocsátania a biztonsági értékeléshez, a Hatóság a kérelem elkészítéséről és benyújtásáról részletes útmutatót tesz közzé. Annak érdekében, hogy az esetleges korlátozásokat be lehessen tartani, a kérelmezőnek meg kell adnia az anyag kimutatására és mennyiségi meghatározására alkalmas analitikai módszert. A Hatóság értékeli, hogy az analitikai módszer megfelel-e a javasolt korlátozás betartatására. |
| --- | --- |

(10)

Az összetevőket alkotó anyag vagy anyagkombináció biztonsági értékelését az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) végzi, miután a kérelmező az 1935/2004/EK rendelet 9. és 10. cikke szerint érvényes kérelmet nyújtott be. Annak érdekében, hogy a kérelmező tisztában legyen azzal, hogy milyen adatokat kell rendelkezésre bocsátania a biztonsági értékeléshez, a Hatóság a kérelem elkészítéséről és benyújtásáról részletes útmutatót tesz közzé. Annak érdekében, hogy az esetleges korlátozásokat be lehessen tartani, a kérelmezőnek meg kell adnia az anyag kimutatására és mennyiségi meghatározására alkalmas analitikai módszert. A Hatóság értékeli, hogy az analitikai módszer megfelel-e a javasolt korlátozás betartatására.

| (11) | Az egyes anyagok vagy anyagkombinációk biztonsági értékelését kockázatkezelési határozatnak kell követnie, azaz el kell dönteni, hogy az anyag bekerüljön-e az aktív és intelligens összetevőkben felhasználható anyagok közösségi jegyzékébe (a továbbiakban: közösségi jegyzék). A határozatot az 1935/2004/EK rendelet 23. cikkének (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni, amely szoros együttműködést biztosít a Bizottság és a tagállamok között. |
| --- | --- |

(11)

Az egyes anyagok vagy anyagkombinációk biztonsági értékelését kockázatkezelési határozatnak kell követnie, azaz el kell dönteni, hogy az anyag bekerüljön-e az aktív és intelligens összetevőkben felhasználható anyagok közösségi jegyzékébe (a továbbiakban: közösségi jegyzék). A határozatot az 1935/2004/EK rendelet 23. cikkének (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni, amely szoros együttműködést biztosít a Bizottság és a tagállamok között.

| (12) | A közösségi jegyzéknek tartalmaznia kell az érintett anyag vagy anyagkombináció azonosítását, használati feltételeit, használati korlátozásait és/vagy specifikációit, illetve szükség esetén ugyanezeket az adatokat azzal az összetevővel, anyaggal vagy tárggyal kapcsolatban, amelyhez az anyagot hozzáadják, vagy amelybe az anyagot beépítik. Az anyag azonosításához legalább a következő adatokat meg kell adni: név, CAS-számok (amennyiben van ilyen és szükséges), részecskeméret, összetétel vagy egyéb specifikáció. |
| --- | --- |

(12)

A közösségi jegyzéknek tartalmaznia kell az érintett anyag vagy anyagkombináció azonosítását, használati feltételeit, használati korlátozásait és/vagy specifikációit, illetve szükség esetén ugyanezeket az adatokat azzal az összetevővel, anyaggal vagy tárggyal kapcsolatban, amelyhez az anyagot hozzáadják, vagy amelybe az anyagot beépítik. Az anyag azonosításához legalább a következő adatokat meg kell adni: név, CAS-számok (amennyiben van ilyen és szükséges), részecskeméret, összetétel vagy egyéb specifikáció.

| (13) | Az aktív anyagok és tárgyak célzottan tartalmazhatnak olyan anyagokat, amelyek rendeltetése, hogy az élelmiszerbe bekerüljenek. Mivel ezeket az anyagokat célzottan adják az élelmiszerhez, használatuk csak azon feltételek mellett engedhető meg, amelyeket az idevágó közösségi vagy tagállami rendelkezések előírnak az élelmiszerekben történő felhasználásukkal kapcsolatban. Abban az esetben, ha a közösségi vagy tagállami rendelkezések az anyag használatát engedélyhez kötik, az anyagnak és használatának meg kell felelni az élelmiszerekre vonatkozó egyedi jogszabály, például az élelmiszer-adalékokra vonatkozó jogszabály szerinti engedély feltételeinek. Az élelmiszer-adalékokat és enzimeket be lehet oltani az anyagba, vagy immobilizálni lehet őket az anyagon, és azoknak az élelmiszert illetően technológiai szerepük van. Az ilyen alkalmazások az élelmiszer-adalékokra és enzimekre vonatkozó jogszabályok hatálya alá tartoznak, ezért ugyanúgy kell őket kezelni, mint a kibocsátott aktív anyagokat. |
| --- | --- |

(13)

Az aktív anyagok és tárgyak célzottan tartalmazhatnak olyan anyagokat, amelyek rendeltetése, hogy az élelmiszerbe bekerüljenek. Mivel ezeket az anyagokat célzottan adják az élelmiszerhez, használatuk csak azon feltételek mellett engedhető meg, amelyeket az idevágó közösségi vagy tagállami rendelkezések előírnak az élelmiszerekben történő felhasználásukkal kapcsolatban. Abban az esetben, ha a közösségi vagy tagállami rendelkezések az anyag használatát engedélyhez kötik, az anyagnak és használatának meg kell felelni az élelmiszerekre vonatkozó egyedi jogszabály, például az élelmiszer-adalékokra vonatkozó jogszabály szerinti engedély feltételeinek. Az élelmiszer-adalékokat és enzimeket be lehet oltani az anyagba, vagy immobilizálni lehet őket az anyagon, és azoknak az élelmiszert illetően technológiai szerepük van. Az ilyen alkalmazások az élelmiszer-adalékokra és enzimekre vonatkozó jogszabályok hatálya alá tartoznak, ezért ugyanúgy kell őket kezelni, mint a kibocsátott aktív anyagokat.

| (14) | Az intelligens csomagolóanyag-rendszerek információval szolgálnak a felhasználónak az élelmiszer állapotáról; alkotórészeiket viszont nem adják át az élelmiszereknek. Az intelligens rendszereket a csomagolás külső felületén lehet elhelyezni, és az élelmiszertől egy funkcionális gáttal lehet őket elválasztani; ez utóbbi egy olyan gát, amely az élelmiszerrel érintkező anyagokban vagy tárgyakban helyezkedik el, és megakadályozza a gát mögött lévő anyagok átjutását az élelmiszerbe. A funkcionális gát mögött használhatók nem engedélyezett anyagok is, feltéve, hogy megfelelnek bizonyos kritériumoknak, és az élelmiszerben történő kioldódásuk adott kimutatási határérték alatt marad. Tekintettel a csecsemőknek és más különösen érzékeny személyeknek szánt élelmiszerekre, valamint az ilyen típusú, nagy analitikai hibahatárú elemzések nehézségeire, a nem engedélyezett anyag funkcionális gáton keresztüli kioldódása tekintetében a 0,01 mg/kg felső határértéket kell megállapítani az élelmiszerben. Azon új technológiák kockázatértékelését, amelyek olyan részecskeméretű anyagok kialakítására irányulnak, amelyek kémiai vagy fizikai tulajdonságai jelentős mértékben eltérnek a nagyobb részecskeméretű anyagokétól (például nanorészecskék), eseti alapon kell elvégezni, amíg nem áll rendelkezésre több információ ezekről a technológiákról. Ezért ezekre a technológiákra a funkcionális gát koncepciója nem vonatkozik. |
| --- | --- |

(14)

Az intelligens csomagolóanyag-rendszerek információval szolgálnak a felhasználónak az élelmiszer állapotáról; alkotórészeiket viszont nem adják át az élelmiszereknek. Az intelligens rendszereket a csomagolás külső felületén lehet elhelyezni, és az élelmiszertől egy funkcionális gáttal lehet őket elválasztani; ez utóbbi egy olyan gát, amely az élelmiszerrel érintkező anyagokban vagy tárgyakban helyezkedik el, és megakadályozza a gát mögött lévő anyagok átjutását az élelmiszerbe. A funkcionális gát mögött használhatók nem engedélyezett anyagok is, feltéve, hogy megfelelnek bizonyos kritériumoknak, és az élelmiszerben történő kioldódásuk adott kimutatási határérték alatt marad. Tekintettel a csecsemőknek és más különösen érzékeny személyeknek szánt élelmiszerekre, valamint az ilyen típusú, nagy analitikai hibahatárú elemzések nehézségeire, a nem engedélyezett anyag funkcionális gáton keresztüli kioldódása tekintetében a 0,01 mg/kg felső határértéket kell megállapítani az élelmiszerben. Azon új technológiák kockázatértékelését, amelyek olyan részecskeméretű anyagok kialakítására irányulnak, amelyek kémiai vagy fizikai tulajdonságai jelentős mértékben eltérnek a nagyobb részecskeméretű anyagokétól (például nanorészecskék), eseti alapon kell elvégezni, amíg nem áll rendelkezésre több információ ezekről a technológiákról. Ezért ezekre a technológiákra a funkcionális gát koncepciója nem vonatkozik.

| (15) | Az aktív vagy intelligens anyag passzív részére vonatkozó egyedi közösségi intézkedés előírásokat szabhat meg az anyag inertségére, például a műanyagokra vonatkozó összkioldódási határérték formájában. Ha egy kibocsátó aktív összetevőt egyedi közösségi intézkedés hatálya alá tartozó, élelmiszerrel érintkező anyagba építenek bele, az aktív anyag kioldódása következtében fennállhat az összkioldódási határérték túllépésének veszélye. Mivel az aktív funkció a passzív anyagnak nem inherens jellemzője, a kibocsátott aktív anyag mennyiségét nem szabad az összkioldódási értékbe beleszámítani. |
| --- | --- |

(15)

Az aktív vagy intelligens anyag passzív részére vonatkozó egyedi közösségi intézkedés előírásokat szabhat meg az anyag inertségére, például a műanyagokra vonatkozó összkioldódási határérték formájában. Ha egy kibocsátó aktív összetevőt egyedi közösségi intézkedés hatálya alá tartozó, élelmiszerrel érintkező anyagba építenek bele, az aktív anyag kioldódása következtében fennállhat az összkioldódási határérték túllépésének veszélye. Mivel az aktív funkció a passzív anyagnak nem inherens jellemzője, a kibocsátott aktív anyag mennyiségét nem szabad az összkioldódási értékbe beleszámítani.

| (16) | Az 1935/2004/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdése úgy rendelkezik, hogy azokat az aktív és intelligens anyagokat és tárgyakat, amelyek már érintkezésbe kerültek élelmiszerekkel, megfelelően fel kell címkézni, hogy a fogyasztók be tudják azonosítani a nem ehető részeket. Az e célt szolgáló információk egységesítése elengedhetetlen fontosságú annak érdekében, hogy a fogyasztók ne essenek tévedések áldozatául. Ezért ha az aktív és intelligens anyagok és tárgyak vagy részeik ehetőnek tekinthetők, címkéjükön fel kell tüntetni egy figyelmeztetést, és ahol technikailag megoldható, egy piktogramot is. |
| --- | --- |

(16)

Az 1935/2004/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdése úgy rendelkezik, hogy azokat az aktív és intelligens anyagokat és tárgyakat, amelyek már érintkezésbe kerültek élelmiszerekkel, megfelelően fel kell címkézni, hogy a fogyasztók be tudják azonosítani a nem ehető részeket. Az e célt szolgáló információk egységesítése elengedhetetlen fontosságú annak érdekében, hogy a fogyasztók ne essenek tévedések áldozatául. Ezért ha az aktív és intelligens anyagok és tárgyak vagy részeik ehetőnek tekinthetők, címkéjükön fel kell tüntetni egy figyelmeztetést, és ahol technikailag megoldható, egy piktogramot is.

| (17) | Az 1935/2004/EK irányelv 16. cikke előírja, hogy az anyagokhoz és tárgyakhoz írásos nyilatkozatot kell csatolni, amely igazolja, hogy azok megfelelnek a vonatkozó szabályoknak. A rendelet 5. cikke (1) bekezdésének h) és i) pontjának megfelelően – a szállítók tevékenységének koordinálása és felelősségük fokozása céljából a gyártás minden szakaszában – a felelősöknek a vonatkozó szabályok betartását megfelelőségi nyilatkozatban kell dokumentálniuk, amelyet a fogyasztók számára elérhetővé tesznek. Ezenkívül a megfelelőségi nyilatkozatot alátámasztó dokumentációt a gyártás minden szakaszában készen kell tartani a felügyeleti szervek számára betekintés céljából. |
| --- | --- |

(17)

Az 1935/2004/EK irányelv 16. cikke előírja, hogy az anyagokhoz és tárgyakhoz írásos nyilatkozatot kell csatolni, amely igazolja, hogy azok megfelelnek a vonatkozó szabályoknak. A rendelet 5. cikke (1) bekezdésének h) és i) pontjának megfelelően – a szállítók tevékenységének koordinálása és felelősségük fokozása céljából a gyártás minden szakaszában – a felelősöknek a vonatkozó szabályok betartását megfelelőségi nyilatkozatban kell dokumentálniuk, amelyet a fogyasztók számára elérhetővé tesznek. Ezenkívül a megfelelőségi nyilatkozatot alátámasztó dokumentációt a gyártás minden szakaszában készen kell tartani a felügyeleti szervek számára betekintés céljából.

| (18) | A 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 17. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozónak ellenőriznie kell, hogy az élelmiszerek megfelelnek-e az élelmiszerjog követelményeinek. Az 1935/2004/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdésének e) pontja úgy rendelkezik, hogy azokat az aktív anyagokat és tárgyakat, amelyek a forgalomba hozataluk időpontjában még nem kerültek érintkezésbe élelmiszerekkel, bizonyos információknak kell kísérniük annak érdekében, hogy az anyagokat és tárgyakat használó élelmiszer-ipari vállalkozó be tudjon tartani minden egyéb vonatkozó közösségi – vagy annak hiányában tagállami – rendelkezést, ideértve az élelmiszerek címkézésére vonatkozó rendelkezéseket is; a megadandó információknak tartalmazniuk kell például a következőket: az engedélyezett használat vagy használatok, az aktív összetevő által kibocsátott anyagok neve és megengedett legnagyobb mennyisége. Ezért az élelmiszer-ipari vállalkozók számára – akiket ugyanakkor a titoktartási követelmények is köteleznek – hozzáférhetővé kell tenni a releváns információkat annak érdekében, hogy biztosítani tudják: az aktív és intelligens anyagokból és tárgyakból történő kioldódás vagy célzott kibocsátás biztosan megfelel az élelmiszerekre vonatkozó, közösségi vagy tagállami rendelkezésekben foglalt előírásoknak és korlátozásoknak. |
| --- | --- |

(18)

A 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 17. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozónak ellenőriznie kell, hogy az élelmiszerek megfelelnek-e az élelmiszerjog követelményeinek. Az 1935/2004/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdésének e) pontja úgy rendelkezik, hogy azokat az aktív anyagokat és tárgyakat, amelyek a forgalomba hozataluk időpontjában még nem kerültek érintkezésbe élelmiszerekkel, bizonyos információknak kell kísérniük annak érdekében, hogy az anyagokat és tárgyakat használó élelmiszer-ipari vállalkozó be tudjon tartani minden egyéb vonatkozó közösségi – vagy annak hiányában tagállami – rendelkezést, ideértve az élelmiszerek címkézésére vonatkozó rendelkezéseket is; a megadandó információknak tartalmazniuk kell például a következőket: az engedélyezett használat vagy használatok, az aktív összetevő által kibocsátott anyagok neve és megengedett legnagyobb mennyisége. Ezért az élelmiszer-ipari vállalkozók számára – akiket ugyanakkor a titoktartási követelmények is köteleznek – hozzáférhetővé kell tenni a releváns információkat annak érdekében, hogy biztosítani tudják: az aktív és intelligens anyagokból és tárgyakból történő kioldódás vagy célzott kibocsátás biztosan megfelel az élelmiszerekre vonatkozó, közösségi vagy tagállami rendelkezésekben foglalt előírásoknak és korlátozásoknak.

| (19) | A tagállamokban már jelenleg is forgalmaznak aktív és intelligens anyagokat és tárgyakat, ezért rendelkezéseket kell hozni annak biztosítására, hogy zökkenőmentes legyen a közösségi engedélyezési eljárásra való áttérés, és ne zavarja az említett anyagok és tárgyak jelenlegi piacának működését. A kérelmezők számára elegendő időt kell biztosítani arra, hogy az összetevőt alkotó anyag vagy anyagkombináció biztonsági értékeléséhez szükséges információt rendelkezésre bocsássák. Ezért az aktív és intelligens anyagokról és tárgyakról szóló információk benyújtására 18 hónapos határidőt kell adni. E 18 hónapos időszak alatt új anyag vagy anyagkombináció engedélyezésére vonatkozó kérelmeket is be lehet nyújtani. |
| --- | --- |

(19)

A tagállamokban már jelenleg is forgalmaznak aktív és intelligens anyagokat és tárgyakat, ezért rendelkezéseket kell hozni annak biztosítására, hogy zökkenőmentes legyen a közösségi engedélyezési eljárásra való áttérés, és ne zavarja az említett anyagok és tárgyak jelenlegi piacának működését. A kérelmezők számára elegendő időt kell biztosítani arra, hogy az összetevőt alkotó anyag vagy anyagkombináció biztonsági értékeléséhez szükséges információt rendelkezésre bocsássák. Ezért az aktív és intelligens anyagokról és tárgyakról szóló információk benyújtására 18 hónapos határidőt kell adni. E 18 hónapos időszak alatt új anyag vagy anyagkombináció engedélyezésére vonatkozó kérelmeket is be lehet nyújtani.

| (20) | A Hatóság haladéktalanul értékel minden, olyan létező vagy új anyagokra vonatkozó kérelmet, amelyek azon összetevők részét képezik, amelyek tekintetében a kezdeti kérelmezési időszakban időben és a Hatóság útmutatójának megfelelően érvényes kérelmet nyújtottak be. |
| --- | --- |

(20)

A Hatóság haladéktalanul értékel minden, olyan létező vagy új anyagokra vonatkozó kérelmet, amelyek azon összetevők részét képezik, amelyek tekintetében a kezdeti kérelmezési időszakban időben és a Hatóság útmutatójának megfelelően érvényes kérelmet nyújtottak be.

| (21) | Miután a Hatóság elvégezte valamennyi olyan anyag biztonsági értékelését, amelyek tekintetében a kezdeti 18 hónapos időszakban a Hatóság útmutatójának megfelelően érvényes kérelmet nyújtottak be, a Bizottság összeállítja azoknak az engedélyezett anyagok közösségi jegyzékét. Annak érdekében, hogy valamennyi kérelmező számára igazságos és egyenlő feltételeket biztosítsanak, a közösségi jegyzék létrehozására egy lépésben kerül sor. |
| --- | --- |

(21)

Miután a Hatóság elvégezte valamennyi olyan anyag biztonsági értékelését, amelyek tekintetében a kezdeti 18 hónapos időszakban a Hatóság útmutatójának megfelelően érvényes kérelmet nyújtottak be, a Bizottság összeállítja azoknak az engedélyezett anyagok közösségi jegyzékét. Annak érdekében, hogy valamennyi kérelmező számára igazságos és egyenlő feltételeket biztosítsanak, a közösségi jegyzék létrehozására egy lépésben kerül sor.

| (22) | A megfelelőségi nyilatkozatra vonatkozó szabályok és a címkézésre vonatkozó egyedi szabályok csak e rendelet hatálybalépése után hat hónappal alkalmazandók, annak érdekében, hogy a vállalkozóknak elég idejük legyen az új szabályokhoz való alkalmazkodásra. |
| --- | --- |

(22)

A megfelelőségi nyilatkozatra vonatkozó szabályok és a címkézésre vonatkozó egyedi szabályok csak e rendelet hatálybalépése után hat hónappal alkalmazandók, annak érdekében, hogy a vállalkozóknak elég idejük legyen az új szabályokhoz való alkalmazkodásra.

| (23) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(23)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

E rendelet egyedi előírásokat állapít meg az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő aktív és intelligens anyagok és tárgyak forgalmazásával kapcsolatban.

Az egyedi előírások nem sértik az azokra az anyagokra vagy tárgyakra vonatkozó közösségi vagy tagállami rendelkezéseket, amelyekhez aktív vagy intelligens összetevőket adnak, vagy amelyekbe ilyen összetevőket építenek be.

2. cikk

Hatály

Ez a rendelet a Közösségben forgalomba hozott aktív és intelligens anyagokra és tárgyakra vonatkozik.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| a) | „aktív anyagok és tárgyak”: olyan anyagok és tárgyak, amelyeknek az a rendeltetése, hogy a csomagolt élelmiszer eltarthatóságát meghosszabbítsák, illetve fenntartsák vagy javítsák a csomagolt élelmiszer állapotát; ezeket úgy tervezték, hogy célzottan tartalmazzanak olyan összetevőket, amelyek a csomagolt élelmiszerbe vagy annak közvetlen környezetébe bizonyos anyagokat bocsátanak ki, illetve onnan bizonyos anyagokat abszorbeálnak; |
| --- | --- |

a)

„aktív anyagok és tárgyak”: olyan anyagok és tárgyak, amelyeknek az a rendeltetése, hogy a csomagolt élelmiszer eltarthatóságát meghosszabbítsák, illetve fenntartsák vagy javítsák a csomagolt élelmiszer állapotát; ezeket úgy tervezték, hogy célzottan tartalmazzanak olyan összetevőket, amelyek a csomagolt élelmiszerbe vagy annak közvetlen környezetébe bizonyos anyagokat bocsátanak ki, illetve onnan bizonyos anyagokat abszorbeálnak;

| b) | „intelligens anyagok és tárgyak”: olyan anyagok és tárgyak, amelyekkel figyelemmel kísérhető a csomagolt élelmiszer vagy közvetlen környezetének állapota; |
| --- | --- |

b)

„intelligens anyagok és tárgyak”: olyan anyagok és tárgyak, amelyekkel figyelemmel kísérhető a csomagolt élelmiszer vagy közvetlen környezetének állapota;

| c) | „összetevő”: az anyag vagy tárgy aktív és/vagy intelligens funkcióját hordozó anyag vagy anyagkombináció, ideértve in situ reakciójuk termékeit is; a passzív részek, mint például az az anyag, amelyhez hozzáadták, vagy amelybe beépítették őket, nem tartoznak ide; |
| --- | --- |

c)

„összetevő”: az anyag vagy tárgy aktív és/vagy intelligens funkcióját hordozó anyag vagy anyagkombináció, ideértve in situ reakciójuk termékeit is; a passzív részek, mint például az az anyag, amelyhez hozzáadták, vagy amelybe beépítették őket, nem tartoznak ide;

| d) | „funkcionális gát”: egy vagy több, élelmiszerrel érintkező anyagrétegből álló gát, amely biztosítja, hogy a kész anyag vagy tárgy megfeleljen az 1935/2004/EK rendelet 3. cikkének; |
| --- | --- |

d)

„funkcionális gát”: egy vagy több, élelmiszerrel érintkező anyagrétegből álló gát, amely biztosítja, hogy a kész anyag vagy tárgy megfeleljen az 1935/2004/EK rendelet 3. cikkének;

| e) | „kibocsátó aktív anyagok és tárgyak”: azok az aktív anyagok és tárgyak, amelyeket úgy terveztek, hogy célzottan tartalmazzanak olyan összetevőket, amelyek anyagokat bocsátanak ki a csomagolt élelmiszerbe vagy élelmiszerre, vagy az élelmiszer környezetébe; |
| --- | --- |

e)

„kibocsátó aktív anyagok és tárgyak”: azok az aktív anyagok és tárgyak, amelyeket úgy terveztek, hogy célzottan tartalmazzanak olyan összetevőket, amelyek anyagokat bocsátanak ki a csomagolt élelmiszerbe vagy élelmiszerre, vagy az élelmiszer környezetébe;

| f) | „kibocsátott aktív anyagok”: a kibocsátó aktív anyagok és tárgyak által a csomagolt élelmiszerbe vagy élelmiszerre vagy az élelmiszer környezetébe rendeltetésszerűen kibocsátott anyagok, amelyek az élelmiszerben valamilyen funkciót töltenek be. |
| --- | --- |

f)

„kibocsátott aktív anyagok”: a kibocsátó aktív anyagok és tárgyak által a csomagolt élelmiszerbe vagy élelmiszerre vagy az élelmiszer környezetébe rendeltetésszerűen kibocsátott anyagok, amelyek az élelmiszerben valamilyen funkciót töltenek be.

4. cikk

Aktív és intelligens anyagok és tárgyak forgalomba hozatala

Aktív és intelligens anyagokat és tárgyakat csak akkor lehet forgalomba hozni, ha:

| a) | megfelelnek a rendeltetésük szerinti célnak és hatásosak; |
| --- | --- |

a)

megfelelnek a rendeltetésük szerinti célnak és hatásosak;

| b) | megfelelnek az 1935/2004/EK rendelet 3. cikkében foglalt általános követelményeknek; |
| --- | --- |

b)

megfelelnek az 1935/2004/EK rendelet 3. cikkében foglalt általános követelményeknek;

| c) | megfelelnek az 1935/2004/EK rendelet 4. cikkében foglalt egyedi előírásoknak; |
| --- | --- |

c)

megfelelnek az 1935/2004/EK rendelet 4. cikkében foglalt egyedi előírásoknak;

| d) | megfelelnek az 1935/2004/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdésének e) pontjában foglalt címkézési előírásoknak; |
| --- | --- |

d)

megfelelnek az 1935/2004/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdésének e) pontjában foglalt címkézési előírásoknak;

| e) | megfelelnek e rendelet II. fejezetében foglalt, az összetételre vonatkozó követelményeknek; |
| --- | --- |

e)

megfelelnek e rendelet II. fejezetében foglalt, az összetételre vonatkozó követelményeknek;

| f) | megfelelnek e rendelet III. és IV. fejezetében foglalt, a címkézésre és a megfelelőségi nyilatkozatra vonatkozó követelményeknek, |
| --- | --- |

f)

megfelelnek e rendelet III. és IV. fejezetében foglalt, a címkézésre és a megfelelőségi nyilatkozatra vonatkozó követelményeknek,

II.   FEJEZET

ÖSSZETÉTEL

1.   SZAKASZ

Az engedélyezett anyagok közösségi jegyzéke

5. cikk

Az aktív és intelligens összetevőkben felhasználható anyagok közösségi jegyzéke

(1)   Csak az engedélyezett anyagok közösségi jegyzékében (a továbbiakban: közösségi jegyzék) szereplő anyag használható fel aktív és intelligens anyagok és tárgyak összetevőiben.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a következő anyagok felhasználhatók aktív és intelligens anyagok és tárgyak összetevőiben anélkül, hogy szerepelnének a közösségi jegyzékben:

| a) | kibocsátott aktív anyagok, feltéve, hogy megfelelnek a 9. cikkben foglalt feltételeknek; |
| --- | --- |

a)

kibocsátott aktív anyagok, feltéve, hogy megfelelnek a 9. cikkben foglalt feltételeknek;

| b) | az élelmiszerekre vonatkozó közösségi vagy tagállami rendelkezések hatálya alá tartozó anyagok, amelyeket például a beoltás vagy az immobilizáció technológiájával adnak hozzá az aktív anyagokhoz és tárgyakhoz, vagy építenek be azokba, abból a célból, hogy technológiai hatást fejtsenek ki az élelmiszerre; feltéve, hogy megfelelnek a 9. cikkben foglalt feltételeknek; |
| --- | --- |

b)

az élelmiszerekre vonatkozó közösségi vagy tagállami rendelkezések hatálya alá tartozó anyagok, amelyeket például a beoltás vagy az immobilizáció technológiájával adnak hozzá az aktív anyagokhoz és tárgyakhoz, vagy építenek be azokba, abból a célból, hogy technológiai hatást fejtsenek ki az élelmiszerre; feltéve, hogy megfelelnek a 9. cikkben foglalt feltételeknek;

| c) | az olyan összetevőkben használt anyagok, amelyek nem érintkeznek közvetlenül az élelmiszerrel vagy az élelmiszer közvetlen környezetével, és amelyeket funkcionális gát választ el az élelmiszertől; feltéve, hogy megfelelnek a 10. cikkben foglalt feltételeknek, és hogy az alábbi kategóriák egyikébe sem tartoznak:






  i. | az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) I. mellékletének 3.5., 3.6. és 3.7. szakaszában foglalt kritériumoknak megfelelően „mutagén”, „rákkeltő” vagy „reprodukciót károsító” besorolású anyagok; |
| --- | --- | --- |

c)

az olyan összetevőkben használt anyagok, amelyek nem érintkeznek közvetlenül az élelmiszerrel vagy az élelmiszer közvetlen környezetével, és amelyeket funkcionális gát választ el az élelmiszertől; feltéve, hogy megfelelnek a 10. cikkben foglalt feltételeknek, és hogy az alábbi kategóriák egyikébe sem tartoznak:

i.

az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) I. mellékletének 3.5., 3.6. és 3.7. szakaszában foglalt kritériumoknak megfelelően „mutagén”, „rákkeltő” vagy „reprodukciót károsító” besorolású anyagok;

| ii. | célzottan olyan részecskeméretűre kialakított anyagok, melyek kémiai vagy fizikai tulajdonságai jelentős mértékben eltérnek a nagyobb részecskeméretű anyagokéitól. |
| --- | --- |

ii.

célzottan olyan részecskeméretűre kialakított anyagok, melyek kémiai vagy fizikai tulajdonságai jelentős mértékben eltérnek a nagyobb részecskeméretű anyagokéitól.

6. cikk

Az anyagok közösségi jegyzékbe való felvételének feltételei

Az aktív és intelligens anyagok és tárgyak összetevőjét alkotó anyagok csak akkor vehetők fel a közösségi jegyzékbe, ha az az aktív vagy intelligens anyag vagy tárgy, amelybe beépítették őket, rendeltetésszerű használata esetén megfelel az 1935/2004/EK rendelet 3. cikkében és adott esetben a 4. cikkében foglalt előírásoknak.

7. cikk

A közösségi jegyzék tartalma

A közösségi jegyzék tartalmazza az alábbi adatokat:

| a) | az anyag azonosítója; |
| --- | --- |

a)

az anyag azonosítója;

| b) | az anyag funkciója; |
| --- | --- |

b)

az anyag funkciója;

| c) | a hivatkozási szám; |
| --- | --- |

c)

a hivatkozási szám;

| d) | szükség esetén az anyag vagy összetevő használati feltételei; |
| --- | --- |

d)

szükség esetén az anyag vagy összetevő használati feltételei;

| e) | szükség esetén az anyagra vonatkozó korlátozások és/vagy specifikációk; |
| --- | --- |

e)

szükség esetén az anyagra vonatkozó korlátozások és/vagy specifikációk;

| f) | szükség esetén annak az anyagnak vagy tárgynak a használati feltételei, amelyhez az anyagot vagy összetevőt hozzáadják, vagy amelybe beleépítik őket. |
| --- | --- |

f)

szükség esetén annak az anyagnak vagy tárgynak a használati feltételei, amelyhez az anyagot vagy összetevőt hozzáadják, vagy amelybe beleépítik őket.

8. cikk

A közösségi jegyzék létrehozásának feltételei

(1)   A közösségi jegyzéket az 1935/2004/EK rendelet 9. cikkének megfelelően benyújtott kérelmek alapján kell összeállítani.

(2)   A kérelmek benyújtásának határideje az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) aktív és intelligens anyagokban és tárgyakban használt anyagok biztonsági értékeléséről szóló útmutatója közzétételének napjától számított 18 hónap.

A Hatóság e rendelet közzététele után legkésőbb hat hónappal kiadja ezt az útmutatót.

(3)   A Bizottság közzéteszi az összes olyan anyagot tartalmazó nyilvántartást, amelyek tekintetében a (2) bekezdésnek megfelelően érvényes kérelmet nyújtottak be.

(4)   A közösségi jegyzéket a Bizottság az 1935/2004/EK rendelet 10. és 11. cikkében meghatározott eljárással fogadja el.

(5)   Ha a Hatóság további információkat kér, és a kérelmező elmulasztja benyújtani ezeket a megadott határidőn belül, a Hatóság nem értékeli az anyagot a közösségi jegyzékbe való felvétel céljából, mivel a kérelem nem tekinthető érvényesnek.

(6)   A Bizottság a közösségi jegyzéket azt követően fogadja el, hogy a Hatóság véleményezte a nyilvántartásban szereplő összes olyan anyagot, amelyek tekintetében a (2) és (5) bekezdésnek megfelelően érvényes kérelmet nyújtottak be.

(7)   Új anyagoknak a közösségi jegyzékbe való felvételét illetően az 1935/2004/EK rendelet 9., 10. és 11. cikkében említett eljárást kell alkalmazni.

2.   SZAKASZ

Azon anyagok használatának feltételei, amelyeket nem kell a közösségi jegyzékbe felvenni

9. cikk

Az 5. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontjában említett anyagok

(1)   Az e rendelet 5. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett kibocsátott aktív anyagok és az e rendelet 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett, a beoltás vagy az immobilizáció technológiájával beépített anyagok használata csak az élelmiszerekre vonatkozó közösségi és tagállami rendelkezések teljes mértékű betartásával megengedett, és az anyagoknak meg kell felelniük az 1935/2004/EK rendelet és adott esetben a kapcsolódó végrehajtási intézkedések rendelkezéseinek is.

(2)   A kibocsátott aktív anyag mennyiségét nem szabad beszámítani a mért összkioldódás értékébe, ha az élelmiszerrel érintkező azon anyag tekintetében, amelybe az összetevőt beépítették, valamely egyedi közösségi intézkedés összkioldódási határértéket állapított meg.

(3)   Az 1935/2004/EK rendelet 4. cikkének (1) és (3) bekezdésének sérelme nélkül a kibocsátott aktív anyag mennyisége túllépheti az arra az anyagra egyedi közösségi vagy tagállami intézkedéssel megállapított határértéket, amennyiben a kibocsátott aktív anyag mennyisége összeegyeztethető az élelmiszerekre vonatkozó közösségi – vagy azok hiányában tagállami – rendelkezésekkel.

10. cikk

Az 5. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett anyagok

(1)   Az 5. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett, élelmiszerrel vagy annak közvetlen környezetével közvetlenül nem érintkező összetevők kioldódása az élelmiszerben nem haladhatja meg a statisztikai biztonsággal mért 0,01 mg/kg-ot; a kioldódást a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 11. cikkének megfelelő analitikai módszerrel kell mérni.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott határértéket mindig az élelmiszerekben lévő koncentrációként kell kifejezni. A határérték anyagok csoportjára is vonatkozik, ha azok szerkezeti vagy toxikológiai szempontból rokonok, különösen, ha ezek izomerek vagy ugyanazon meghatározó funkciós csoporttal rendelkező vegyületek; a határértéknek adott esetben a reakció kétirányúságát is figyelembe kell vennie.

III.   FEJEZET

CÍMKÉZÉS

11. cikk

A címkézésre vonatkozó kiegészítő szabályok

(1)   Annak érdekében, hogy a fogyasztó felismerje a nem ehető részeket, az ehetőnek tűnő aktív és intelligens anyagokon és tárgyakon vagy azok ehetőnek tűnő részein fel kell tüntetni:

| a) | a „NEM EHETŐ” feliratot; és |
| --- | --- |

a)

a „NEM EHETŐ” feliratot; és

| b) | amennyiben technikailag megoldható, az I. mellékletben megadott piktogramot. |
| --- | --- |

b)

amennyiben technikailag megoldható, az I. mellékletben megadott piktogramot.

(2)   Az (1) bekezdésben előírt információknak szembetűnőnek, jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lenniük. Legalább 3 mm-es betűkkel kell szedni őket, és meg kell felelniük az 1935/2004/EK rendelet 15. cikkében foglalt előírásoknak.

(3)   A kibocsátott aktív anyagok a 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 6. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében vett összetevőnek minősülnek, és az említett irányelv hatálya alá tartoznak.

IV.   FEJEZET

MEGFELELŐSÉGI NYILATKOZAT ÉS DOKUMENTÁCIÓ

12. cikk

Megfelelőségi nyilatkozat

(1)   Az aktív és intelligens anyagokat és tárgyakat, függetlenül attól, hogy érintkeznek-e az élelmiszerrel, illetve az ezen anyagok és tárgyak előállítására szánt összetevőket vagy az ezen összetevők előállítására szánt anyagokat a forgalmazás minden szakaszában – a végfelhasználónak történő értékesítés kivételével – az 1935/2004/EK rendelet 16. cikke szerinti írásbeli nyilatkozatnak kell kísérnie.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti nyilatkozatot a vállalkozónak kell kiállítania; a nyilatkozatnak tartalmaznia kell a II. mellékletben foglalt információkat.

13. cikk

Dokumentáció

Kérésre a vállalkozó olyan megfelelő dokumentációt bocsát a nemzeti illetékes hatóságok rendelkezésére, amely igazolja, hogy az aktív és intelligens anyagok és tárgyak, valamint az ezen anyagok és tárgyak előállítására szánt összetevők megfelelnek e rendelet előírásainak.

E dokumentációnak információkat kell tartalmaznia az aktív és intelligens anyag és tárgy alkalmasságáról és hatásosságáról, a vizsgálatok, számítások vagy egyéb elemzések körülményeiről és eredményeiről, bizonyítékkal szolgál az aktív és intelligens anyag és tárgy ártalmatlanságáról, vagy érveket ismertet azok megfelelőségének alátámasztására.

V.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

14. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

A 4. cikk e) pontja és az 5. cikk a közösségi jegyzék alkalmazásának időpontjától alkalmazandó. Addig az időpontig, és az 1935/2004 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének, továbbá e rendelet 9. és 10. cikkének sérelme nélkül, továbbra is az aktív és intelligens anyagok és tárgyak összetételére vonatkozó hatályos tagállami rendelkezéseket kell alkalmazni.

A 4. cikk f) pontja, a 11. cikk (1) és (2) bekezdése, valamint a IV. fejezet 2009. december 19-től alkalmazandók. Addig az időpontig, és az 1935/2004 rendelet 4. cikke (5) és (6) bekezdésének, továbbá e rendelet 11. cikke (3) bekezdésének sérelme nélkül, továbbra is az aktív és intelligens anyagok és tárgyak címkézésére és megfelelőségi nyilatkozatára vonatkozó hatályos tagállami rendelkezéseket kell alkalmazni.

Azoknak az anyagoknak és tárgyaknak a forgalomba hozatala, amelyeket a 11. cikk (1) és (2) bekezdésének alkalmazása előtt az 1935/2004/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdése szerint címkéztek, a készletek erejéig megengedett.

A közösségi jegyzék elfogadásáig a kibocsátott aktív anyagokat az élelmiszerekre vonatkozó közösségi szabályokkal összhangban kell engedélyezni és használni, és meg kell felelniük az 1935/2004/EK rendeletnek és végrehajtási intézkedéseinek.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. május 29-én

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 338., 2004.11.13., 4. o.

1

(2)  HL L 11., 2002.1.15., 4. o.

2

(3)  HL L 192., 1987.7.11., 49. o.

3

(4)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

4

(5)  HL L 353., 2008.12.31., 1. o.

5

(6)  HL L 165., 2004.4.30., 1. o.

6

(7)  HL L 109., 2000.5.6., 29. o.

7

---

I. MELLÉKLET

PIKTOGRAM

Image

---

II. MELLÉKLET

MEGFELELŐSÉGI NYILATKOZAT

A 12. cikkben említett írásbeli nyilatkozatnak a következőket kell tartalmaznia:

| 1. | a megfelelőségi nyilatkozatot kiadó vállalkozó neve és címe; |
| --- | --- |

1.

a megfelelőségi nyilatkozatot kiadó vállalkozó neve és címe;

| 2. | az aktív és intelligens anyagokat és tárgyakat, az azok előállítására szánt összetevőket, illetve az összetevők előállítására szánt anyagokat gyártó vagy importáló vállalkozó neve és címe; |
| --- | --- |

2.

az aktív és intelligens anyagokat és tárgyakat, az azok előállítására szánt összetevőket, illetve az összetevők előállítására szánt anyagokat gyártó vagy importáló vállalkozó neve és címe;

| 3. | az aktív és intelligens anyagok és tárgyak, az azok előállítására szánt összetevők, illetve az összetevők előállítására szánt anyagok megnevezése; |
| --- | --- |

3.

az aktív és intelligens anyagok és tárgyak, az azok előállítására szánt összetevők, illetve az összetevők előállítására szánt anyagok megnevezése;

| 4. | a nyilatkozat kelte; |
| --- | --- |

4.

a nyilatkozat kelte;

| 5. | annak igazolása, hogy az aktív vagy intelligens anyag vagy tárgy megfelel az ebben a rendeletben, az 1935/2004/EK rendeletben és az alkalmazandó egyedi közösségi intézkedésekben meghatározott előírásoknak; |
| --- | --- |

5.

annak igazolása, hogy az aktív vagy intelligens anyag vagy tárgy megfelel az ebben a rendeletben, az 1935/2004/EK rendeletben és az alkalmazandó egyedi közösségi intézkedésekben meghatározott előírásoknak;

| 6. | az összetevőket alkotó azon anyagokra vonatkozó megfelelő információ, amelyek tekintetében az élelmiszerekre vonatkozó közösségi vagy tagállami rendelkezések és e rendelet szerint korlátozások vannak életben; adott esetben az élelmiszerekre vonatkozó releváns közösségi jogszabályoknak megfelelő egyedi tisztasági kritériumok, valamint az aktív összetevő által kibocsátott anyagok neve és mennyisége, annak érdekében, hogy a gyártási vagy forgalmazási folyamat következő szakaszaiban tevékenykedő vállalkozók biztosítani tudják a korlátozásoknak való megfelelést; |
| --- | --- |

6.

az összetevőket alkotó azon anyagokra vonatkozó megfelelő információ, amelyek tekintetében az élelmiszerekre vonatkozó közösségi vagy tagállami rendelkezések és e rendelet szerint korlátozások vannak életben; adott esetben az élelmiszerekre vonatkozó releváns közösségi jogszabályoknak megfelelő egyedi tisztasági kritériumok, valamint az aktív összetevő által kibocsátott anyagok neve és mennyisége, annak érdekében, hogy a gyártási vagy forgalmazási folyamat következő szakaszaiban tevékenykedő vállalkozók biztosítani tudják a korlátozásoknak való megfelelést;

| 7. | az aktív vagy intelligens anyagok vagy tárgyak alkalmasságáról és hatásosságáról szóló megfelelő információk; |
| --- | --- |

7.

az aktív vagy intelligens anyagok vagy tárgyak alkalmasságáról és hatásosságáról szóló megfelelő információk;

| 8. | az összetevő használatára vonatkozó specifikációk, mint például:






  i. | az anyagok és tárgyak azon csoportja vagy csoportjai, amelyekhez az összetevő hozzáadható, illetve amelyekbe beépíthető; |
| --- | --- | --- |

8.

az összetevő használatára vonatkozó specifikációk, mint például:

i.

az anyagok és tárgyak azon csoportja vagy csoportjai, amelyekhez az összetevő hozzáadható, illetve amelyekbe beépíthető;

| ii. | az elérni kívánt hatás kiváltásához szükséges használati feltételek; |
| --- | --- |

ii.

az elérni kívánt hatás kiváltásához szükséges használati feltételek;

| 9. | az anyag vagy tárgy használatára vonatkozó előírások, mint például:






  i. | az az élelmiszertípus, amellyel rendeltetésszerűen érintkezésbe fognak kerülni; |
| --- | --- | --- |

9.

az anyag vagy tárgy használatára vonatkozó előírások, mint például:

i.

az az élelmiszertípus, amellyel rendeltetésszerűen érintkezésbe fognak kerülni;

| ii. | az élelmiszerrel együtt történő kezelés és tárolás ideje és hőmérséklete; |
| --- | --- |

ii.

az élelmiszerrel együtt történő kezelés és tárolás ideje és hőmérséklete;

| iii. | az élelmiszerrel érintkezésbe kerülő felszínnek a térfogathoz viszonyított, az anyag vagy tárgy megfelelőségének megállapításakor használt aránya; |
| --- | --- |

iii.

az élelmiszerrel érintkezésbe kerülő felszínnek a térfogathoz viszonyított, az anyag vagy tárgy megfelelőségének megállapításakor használt aránya;

| 10. | funkcionális gát használata esetén annak igazolása, hogy az aktív vagy intelligens anyag vagy tárgy megfelel e rendelet 10. cikkének. |
| --- | --- |

10.

funkcionális gát használata esetén annak igazolása, hogy az aktív vagy intelligens anyag vagy tárgy megfelel e rendelet 10. cikkének.

Az írásbeli nyilatkozatnak lehetővé kell tenni a tárgyát képező aktív és intelligens anyagok és tárgyak, illetve összetevők vagy anyagok egyszerű azonosítását, és ha az előállítás lényeges megváltoztatása hatással van a kioldódásra, vagy ha új tudományos ismeretek látnak napvilágot, a nyilatkozatot meg kell újítani.

---

| 30.5.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 135/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 135/12

---

A BIZOTTSÁG 451/2009/EK RENDELETE

(2009. május 29.)

az 1290/2005/EK tanácsi rendeletnek az EMGA és az EMVA keretében a kifizető ügynökségek számlavezetésére, a kiadásigazoló és a bevételi nyilatkozatokra, valamint a kiadások visszatérítési feltételeire vonatkozó részletes alkalmazási szabályairól szóló 883/2006/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 42. cikkére,

mivel:

| (1) | A tagállamoknak tiszteletben kell tartaniuk a támogatásoknak a kedvezményezettek részére történő kifizetésére vonatkozóan a közösségi mezőgazdasági szabályozásban megállapított határidőket. Az 1290/2005/EK rendelet 16. cikke úgy rendelkezik, hogy amennyiben a szóban forgó határidőket a kifizető ügynökségek nem tartják be, a közösségi finanszírozáshoz kapcsolódó kifizetések nem fogadhatók el, kivéve meghatározott feltételek és korlátok esetén, az arányosság elvével összhangban. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamoknak tiszteletben kell tartaniuk a támogatásoknak a kedvezményezettek részére történő kifizetésére vonatkozóan a közösségi mezőgazdasági szabályozásban megállapított határidőket. Az 1290/2005/EK rendelet 16. cikke úgy rendelkezik, hogy amennyiben a szóban forgó határidőket a kifizető ügynökségek nem tartják be, a közösségi finanszírozáshoz kapcsolódó kifizetések nem fogadhatók el, kivéve meghatározott feltételek és korlátok esetén, az arányosság elvével összhangban.

| (2) | A 883/2006/EK bizottsági rendelet (2) 9. cikke értelmében abban az esetben, ha a késedelmesen teljesített kiadások a határidők lejárta előtt teljesített kiadások legfeljebb 4 %-át teszik ki, nem kell csökkentést alkalmazni. |
| --- | --- |

(2)

A 883/2006/EK bizottsági rendelet (2) 9. cikke értelmében abban az esetben, ha a késedelmesen teljesített kiadások a határidők lejárta előtt teljesített kiadások legfeljebb 4 %-át teszik ki, nem kell csökkentést alkalmazni.

| (3) | A Bizottság a Mezőgazdasági Különbizottság 2008. október 6-i ülésén (3) nyilatkozatot terjesztett elő a 883/2006/EK rendelet 9. cikkében előírt küszöbérték 4 %-ról 5 %-ra történő emeléséről. Következésképpen helyénvaló felemelni a támogatható késedelmes kifizetésekre vonatkozó küszöbértéket. Az új küszöbértéket azokban az esetekben kell alkalmazni, amikor a kifizetési határidő 2009. október 15. után jár le. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság a Mezőgazdasági Különbizottság 2008. október 6-i ülésén (3) nyilatkozatot terjesztett elő a 883/2006/EK rendelet 9. cikkében előírt küszöbérték 4 %-ról 5 %-ra történő emeléséről. Következésképpen helyénvaló felemelni a támogatható késedelmes kifizetésekre vonatkozó küszöbértéket. Az új küszöbértéket azokban az esetekben kell alkalmazni, amikor a kifizetési határidő 2009. október 15. után jár le.

| (4) | A közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendelet (4) 8. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az egyes tagállamokban egy adott naptári évre vonatkozóan odaítélt közvetlen kifizetések teljes nettó összege – a moduláció, illetve az önkéntes moduláció alkalmazását követően és a pénzügyi fegyelem sérelme nélkül, a 247/2006/EK (5) és az 1405/2006/EK rendelet (6) alapján odaítélt közvetlen kifizetések kivételével – nem haladhatja meg a 73/2009/EK rendelet IV. mellékletében meghatározott felső határértékeket. A pénzügyi fegyelem biztosítása céljából indokolt különleges rendelkezéseket megállapítani annak érdekében, hogy a kifizetési határidők be nem tartása ne járhasson azzal a következménnyel, hogy a közvetlen kifizetésekhez kapcsolódó teljes kiadások meghaladják a megfelelő pénzügyi évre megállapított felső határértékeket. |
| --- | --- |

(4)

A közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendelet (4) 8. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az egyes tagállamokban egy adott naptári évre vonatkozóan odaítélt közvetlen kifizetések teljes nettó összege – a moduláció, illetve az önkéntes moduláció alkalmazását követően és a pénzügyi fegyelem sérelme nélkül, a 247/2006/EK (5) és az 1405/2006/EK rendelet (6) alapján odaítélt közvetlen kifizetések kivételével – nem haladhatja meg a 73/2009/EK rendelet IV. mellékletében meghatározott felső határértékeket. A pénzügyi fegyelem biztosítása céljából indokolt különleges rendelkezéseket megállapítani annak érdekében, hogy a kifizetési határidők be nem tartása ne járhasson azzal a következménnyel, hogy a közvetlen kifizetésekhez kapcsolódó teljes kiadások meghaladják a megfelelő pénzügyi évre megállapított felső határértékeket.

| (5) | Ezenkívül – a jelenlegi gyakorlattal összhangban és az átláthatóság biztosítása érdekében – helyénvaló egyes rendelkezéseket pontosabban meghatározni. |
| --- | --- |

(5)

Ezenkívül – a jelenlegi gyakorlattal összhangban és az átláthatóság biztosítása érdekében – helyénvaló egyes rendelkezéseket pontosabban meghatározni.

| (6) | A 883/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A 883/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | A módosításokat 2009. október 16-tól kell alkalmazni a 2010. és az azt követő pénzügyi évek tekintetében a tagállamokhoz befolyt jövedelmek, illetve a tagállamok által teljesített kiadások esetében. |
| --- | --- |

(7)

A módosításokat 2009. október 16-tól kell alkalmazni a 2010. és az azt követő pénzügyi évek tekintetében a tagállamokhoz befolyt jövedelmek, illetve a tagállamok által teljesített kiadások esetében.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági alapokkal foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági alapokkal foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 883/2006/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 9. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A kifizetési határidők lejárta után teljesített kiadások jogosultak közösségi finanszírozásra és a havi kifizetésekre vonatkozó elszámolás során azokat a következő szabályok szerint kell csökkenteni:






  a) | ha a késedelmesen teljesített kiadások a határidők lejárta előtt teljesített kiadások legfeljebb 4 %-át teszik ki, nem kell csökkentést alkalmazni; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 9. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A kifizetési határidők lejárta után teljesített kiadások jogosultak közösségi finanszírozásra és a havi kifizetésekre vonatkozó elszámolás során azokat a következő szabályok szerint kell csökkenteni:

a)

ha a késedelmesen teljesített kiadások a határidők lejárta előtt teljesített kiadások legfeljebb 4 %-át teszik ki, nem kell csökkentést alkalmazni;

| b) | a 4 %-os keret felhasználása után valamennyi további késedelmesen teljesített kiadást a következő szabályok szerint kell csökkenteni:






  — | azokat a kiadásokat, amelyeket a kifizetési határidő lejárata szerinti hónapot követő első hónapban teljesítettek, 10 %-kal kell csökkenteni, |
| --- | --- | --- |

b)

a 4 %-os keret felhasználása után valamennyi további késedelmesen teljesített kiadást a következő szabályok szerint kell csökkenteni:

—

azokat a kiadásokat, amelyeket a kifizetési határidő lejárata szerinti hónapot követő első hónapban teljesítettek, 10 %-kal kell csökkenteni,

| — | azokat a kiadásokat, amelyeket a kifizetési határidő lejárata szerinti hónapot követő második hónapban teljesítettek, 25 %-kal kell csökkenteni, |
| --- | --- |

—

azokat a kiadásokat, amelyeket a kifizetési határidő lejárata szerinti hónapot követő második hónapban teljesítettek, 25 %-kal kell csökkenteni,

| — | azokat a kiadásokat, amelyeket a kifizetési határidő lejárata szerinti hónapot követő harmadik hónapban teljesítettek, 45 %-kal kell csökkenteni, |
| --- | --- |

—

azokat a kiadásokat, amelyeket a kifizetési határidő lejárata szerinti hónapot követő harmadik hónapban teljesítettek, 45 %-kal kell csökkenteni,

| — | azokat a kiadásokat, amelyeket a kifizetési határidő lejárata szerinti hónapot követő negyedik hónapban teljesítettek, 70 %-kal kell csökkenteni, |
| --- | --- |

—

azokat a kiadásokat, amelyeket a kifizetési határidő lejárata szerinti hónapot követő negyedik hónapban teljesítettek, 70 %-kal kell csökkenteni,

| — | azokat a kiadásokat, amelyeket a kifizetési határidő lejárata szerinti hónapot követő negyedik hónapnál később teljesítettek, 100 %-kal kell csökkenteni; |
| --- | --- |

—

azokat a kiadásokat, amelyeket a kifizetési határidő lejárata szerinti hónapot követő negyedik hónapnál később teljesítettek, 100 %-kal kell csökkenteni;

| c) | azoknak a kifizetéseknek az esetében, amelyek tekintetében a határidő 2009. október 15. után jár le, az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett küszöbértéket 4 %-ról 5 %-ra kell emelni;” |
| --- | --- |

c)

azoknak a kifizetéseknek az esetében, amelyek tekintetében a határidő 2009. október 15. után jár le, az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett küszöbértéket 4 %-ról 5 %-ra kell emelni;”

| b) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérve, a 73/2009/EK tanácsi rendelet (7) 8. cikkének (1) bekezdésében említett nettó felső határ alá eső közvetlen kifizetésekre a következő feltételeket kell alkalmazni:






  a) | amennyiben az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott keretet nem használták fel teljes egészében a legkésőbb N+1 év október 15-én teljesített kifizetésekre, és e keret fennmaradó része meghaladja a 2 %-ot, ezt a fennmaradó részt 2 %-ra kell csökkenteni; |
| --- | --- | --- |

b)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérve, a 73/2009/EK tanácsi rendelet (7) 8. cikkének (1) bekezdésében említett nettó felső határ alá eső közvetlen kifizetésekre a következő feltételeket kell alkalmazni:

a)

amennyiben az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott keretet nem használták fel teljes egészében a legkésőbb N+1 év október 15-én teljesített kifizetésekre, és e keret fennmaradó része meghaladja a 2 %-ot, ezt a fennmaradó részt 2 %-ra kell csökkenteni;

| b) | az Y pénzügyi évben teljesített közvetlen kifizetések – nem értve ide a 247/2006/EK tanácsi rendelettel (8) és az 1405/2006/EK tanácsi rendelettel (9), összhangban teljesített kifizetéseket – teljes összege kizárólag azon közvetlen kifizetések nettó teljes összegének erejéig jogosult közösségi finanszírozásra, amelyeket a 73/2009/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban állapítottak meg az Y–1 naptári évre vonatkozóan, adott esetben az említett rendelet 11. cikkében előírt kiigazítás alkalmazásával; |
| --- | --- |

b)

az Y pénzügyi évben teljesített közvetlen kifizetések – nem értve ide a 247/2006/EK tanácsi rendelettel (8) és az 1405/2006/EK tanácsi rendelettel (9), összhangban teljesített kifizetéseket – teljes összege kizárólag azon közvetlen kifizetések nettó teljes összegének erejéig jogosult közösségi finanszírozásra, amelyeket a 73/2009/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban állapítottak meg az Y–1 naptári évre vonatkozóan, adott esetben az említett rendelet 11. cikkében előírt kiigazítás alkalmazásával;

| c) | az a), illetve a b) pontban említett határértékeket meghaladó kiadásokat 100 %-kal kell csökkenteni. |
| --- | --- |

c)

az a), illetve a b) pontban említett határértékeket meghaladó kiadásokat 100 %-kal kell csökkenteni.

Azon tagállamok esetében, amelyek vonatkozásában nem állapítottak meg a 73/2009/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdése szerinti nettó felső határt, az első albekezdésben említett nettó felső határt az érintett tagállamhoz kapcsolódó közvetlen kifizetések egyedi határértékeinek összegével kell helyettesíteni.

| c) | a (3) bekezdés második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „Az első albekezdés nem alkalmazandó azonban a (2) bekezdés b) pontjában említett határértéket meghaladó kiadásokra.” |
| --- | --- |

c)

a (3) bekezdés második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Az első albekezdés nem alkalmazandó azonban a (2) bekezdés b) pontjában említett határértéket meghaladó kiadásokra.”

| 2. | A 19. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   Azokat az 1259/1999/EK rendelet 3. és 4. cikkének vagy az 1655/2004/EK rendelet 1. cikkének megfelelően visszatartott összegeket és azok esetleges kamatait, amelyeket nem a 963/2001/EK bizottsági rendelet (10) 1. cikkének vagy az 1655/2004/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének megfelelően fizettek ki, az EMGA javára jóvá kell írni az érintett pénzügyi év októberéhez tartozó kiadásokkal együtt. Adott esetben az e rendelet 7. cikkének (2) bekezdésében említett átváltási árfolyamot kell alkalmazni. |
| --- | --- |

2.

A 19. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Azokat az 1259/1999/EK rendelet 3. és 4. cikkének vagy az 1655/2004/EK rendelet 1. cikkének megfelelően visszatartott összegeket és azok esetleges kamatait, amelyeket nem a 963/2001/EK bizottsági rendelet (10) 1. cikkének vagy az 1655/2004/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének megfelelően fizettek ki, az EMGA javára jóvá kell írni az érintett pénzügyi év októberéhez tartozó kiadásokkal együtt. Adott esetben az e rendelet 7. cikkének (2) bekezdésében említett átváltási árfolyamot kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2009. október 16-tól kell alkalmazni a 2010. és az azt követő pénzügyi évek tekintetében.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. május 29-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 209., 2005.8.11., 1. o.

1

(2)  HL L 171., 2006.6.23., 1. o.

2

(3)  Intézményközi referenciaszám: 2008/0103 (CNS).

3

(4)  HL L 30., 2009.1.31., 16. o.

4

(5)  HL L 42., 2006.2.14., 1. o.

5

(6)  HL L 265., 2006.9.26., 1. o.

6

(7)  HL L 30., 2009.1.31., 16. o.

7

(8)  HL L 42., 2006.2.14., 1. o.

8

(9)  HL L 265., 2006.9.26., 1. o.”

9

(10)  HL L 136., 2001.5.18., 4. o.”

10

---

| 30.5.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 135/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 135/15

---

A BIZOTTSÁG 452/2009/EK RENDELETE

(2009. május 29.)

a tejszín, vaj és vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó intézkedések tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló 1898/2005/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 43., 101. és 192. cikkére, összefüggésben 4. cikkével,

mivel:

| (1) | Az 1898/2005/EK bizottsági rendelet (2) meghatározta az egyes tejterméktöbbletek elhelyezésével kapcsolatos támogatási rendszerek alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat. Az említett, az 1234/2007/EK rendelet 101. cikkében előírt rendszert a közös agrárpolitika kiigazításáról és a 247/2006/EK, a 320/2006/EK, az 1405/2006/EK, az 1234/2007/EK, a 3/2008/EK és a 479/2008/EK rendelet módosításáról, továbbá az 1883/78/EGK, az 1254/89/EGK, a 2247/89/EGK, a 2055/93/EGK, az 1868/94/EK, a 2596/97/EK, az 1182/2005/EK és a 315/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 72/2009/EK tanácsi rendelet (3) törölte el. |
| --- | --- |

(1)

Az 1898/2005/EK bizottsági rendelet (2) meghatározta az egyes tejterméktöbbletek elhelyezésével kapcsolatos támogatási rendszerek alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat. Az említett, az 1234/2007/EK rendelet 101. cikkében előírt rendszert a közös agrárpolitika kiigazításáról és a 247/2006/EK, a 320/2006/EK, az 1405/2006/EK, az 1234/2007/EK, a 3/2008/EK és a 479/2008/EK rendelet módosításáról, továbbá az 1883/78/EGK, az 1254/89/EGK, a 2247/89/EGK, a 2055/93/EGK, az 1868/94/EK, a 2596/97/EK, az 1182/2005/EK és a 315/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 72/2009/EK tanácsi rendelet (3) törölte el.

| (2) | Ebben az összefüggésben, valamint az intervenciós vaj költséghatékonyabb értékesítési lehetőségeinek érdekében és az egyszerűsítés céljából a cukrászati, például jégkrémben és egyéb élelmiszerben való felhasználásra szánt intervenciós vaj értékesítésére vonatkozó rendelkezéseket is indokolt eltörölni. |
| --- | --- |

(2)

Ebben az összefüggésben, valamint az intervenciós vaj költséghatékonyabb értékesítési lehetőségeinek érdekében és az egyszerűsítés céljából a cukrászati, például jégkrémben és egyéb élelmiszerben való felhasználásra szánt intervenciós vaj értékesítésére vonatkozó rendelkezéseket is indokolt eltörölni.

| (3) | Az 1898/2005/EK bizottsági rendeletet tehát hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(3)

Az 1898/2005/EK bizottsági rendeletet tehát hatályon kívül kell helyezni.

| (4) | Az 1234/2007/EK rendelet 101. cikkét a 72/2009/EK rendelet 2009. július 1-jei hatállyal törli. Ezért az 1898/2005/EK rendeletet ugyanezen időponttól kezdődően hatályon kívül kell helyezni. Az 1898/2005/EK rendelet 78. cikke azonban úgy rendelkezik, hogy a vaj az utalványon feltüntetett naptári hónapot megelőző hónap huszadik napjától az azon feltüntetett naptári hónapot követő hónap tizedik napjáig szállítható el. Annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők teljes mértékben fel tudják használni a 2009 júniusáig érvényes utalványokat, indokolt, hogy az 1898/2005/EK rendelet IV. fejezete továbbra is alkalmazandó legyen ezekre az utalványokra. |
| --- | --- |

(4)

Az 1234/2007/EK rendelet 101. cikkét a 72/2009/EK rendelet 2009. július 1-jei hatállyal törli. Ezért az 1898/2005/EK rendeletet ugyanezen időponttól kezdődően hatályon kívül kell helyezni. Az 1898/2005/EK rendelet 78. cikke azonban úgy rendelkezik, hogy a vaj az utalványon feltüntetett naptári hónapot megelőző hónap huszadik napjától az azon feltüntetett naptári hónapot követő hónap tizedik napjáig szállítható el. Annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők teljes mértékben fel tudják használni a 2009 júniusáig érvényes utalványokat, indokolt, hogy az 1898/2005/EK rendelet IV. fejezete továbbra is alkalmazandó legyen ezekre az utalványokra.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1898/2005/EK rendelet hatályát veszti.

A rendelet IV. fejezete azonban továbbra is alkalmazandó, és támogatás fizethető a 2009 júniusáig érvényes utalványok alapján végzett vajszállításokra vonatkozóan.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet 2009. július 1-jétől alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. május 29-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 308., 2005.11.25., 1. o.

2

(3)  HL L 30., 2009.1.31., 1. o.

3

---

| 30.5.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 135/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 135/16

---

A BIZOTTSÁG 453/2009/EK RENDELETE

(2009. május 29.)

a gabonaágazatban a 2009. június 1-jén alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1766/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (importvámok a gabonaágazatban) szóló, 1996. június 28-i 1249/96/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002, az ex 1005 (a hibrid vetőmag kivételével), valamint – a vetésre szánt hibridek kivételével – ex 1007 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vámnak meg kell egyeznie az e termékek behozatalára érvényes, 55 %-kal megnövelt, majd a szállítmányra alkalmazandó CIF-importárral csökkentett intervenciós árral. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt. |
| --- | --- |

(1)

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002, az ex 1005 (a hibrid vetőmag kivételével), valamint – a vetésre szánt hibridek kivételével – ex 1007 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vámnak meg kell egyeznie az e termékek behozatalára érvényes, 55 %-kal megnövelt, majd a szállítmányra alkalmazandó CIF-importárral csökkentett intervenciós árral. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt.

| (2) | Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az (1) bekezdésben említett behozatali vám kiszámítása céljából az abban a bekezdésben említett termékekre rendszeres időközönként reprezentatív CIF-importárat kell megállapítani. |
| --- | --- |

(2)

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az (1) bekezdésben említett behozatali vám kiszámítása céljából az abban a bekezdésben említett termékekre rendszeres időközönként reprezentatív CIF-importárat kell megállapítani.

| (3) | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002 00, az 1005 10 90, az 1005 90 00 és az 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó importvám kiszámításához az ugyanezen rendelet 4. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(3)

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002 00, az 1005 10 90, az 1005 90 00 és az 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó importvám kiszámításához az ugyanezen rendelet 4. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni.

| (4) | Helyénvaló rögzíteni a behozatali vámokat a 2009. június 1-jén az új behozatali vám hatálybalépése napjáig tartó időszakra, |
| --- | --- |

(4)

Helyénvaló rögzíteni a behozatali vámokat a 2009. június 1-jén az új behozatali vám hatálybalépése napjáig tartó időszakra,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A gabonaágazatban 2009. június 1-jén alkalmazandó, az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett behozatali vámokat e rendelet I. melléklete határozza meg a II. mellékletben ismertetett adatok alapján.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. június 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. május 29-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 161., 1996.6.29., 125. o.

2

---

I. MELLÉKLET

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett termékek 2009. június 1-jetől alkalmazandó behozatali vámjai

| KN-kódszám | Áru megnevezése | Behozatali vám (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | DURUMBÚZA, kiváló minőségű | 0,00 |
| közepes minőségű | 0,00 |
| gyenge minőségű | 0,00 |
| 1001 90 91 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 |
| 1002 00 00 | ROZS | 43,39 |
| 1005 10 90 | KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével | 10,29 |
| 1005 90 00 | KUKORICA, a vetőmag kivételével (2) | 10,29 |
| 1007 00 90 | CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével | 43,39 |

KN-kódszám

Áru megnevezése

Behozatali vám (1)

(EUR/t)

1001 10 00

DURUMBÚZA, kiváló minőségű

0,00

közepes minőségű

0,00

gyenge minőségű

0,00

1001 90 91

KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag

0,00

ex 1001 90 99

KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével

0,00

1002 00 00

ROZS

43,39

1005 10 90

KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével

10,29

1005 90 00

KUKORICA, a vetőmag kivételével (2)

10,29

1007 00 90

CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével

43,39

---

(1)  A Közösségbe az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkező árukra az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében az importőr a következő vámcsökkentésben részesülhet:

| — | 3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van,

| — | 2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van.

(2)  Az importőr 24 EUR/t átalány-vámcsökkentésben részesülhet, amennyiben az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (5) bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek.

---

II. MELLÉKLET

Az I. mellékletben rögzített vámok kiszámításánál figyelembe vett adatok

15.5.2009-28.5.2009

| 1. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Közönséges búza (1) | Kukorica | Durumbúza, kiváló minőségű | Durumbúza, közepes minőségű (2) | Durumbúza, gyenge minőségű (3) | Árpa |
| Tőzsde | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Tőzsdei jegyzés | 211,86 | 121,76 | — | — | — | — |
| FOB-ár, USA | — | — | 210,44 | 200,44 | 180,44 | 100,65 |
| Öböl-beli árnövelés | — | 11,19 | — | — | — | — |
| Nagy-tavaki árnövelés | 11,05 | — | — | — | — | — |

1.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

(EUR/t)

Közönséges búza (1)

Kukorica

Durumbúza, kiváló minőségű

Durumbúza, közepes minőségű (2)

Durumbúza, gyenge minőségű (3)

Árpa

Tőzsde

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Tőzsdei jegyzés

211,86

121,76

—

—

—

—

FOB-ár, USA

—

—

210,44

200,44

180,44

100,65

Öböl-beli árnövelés

—

11,19

—

—

—

—

Nagy-tavaki árnövelés

11,05

—

—

—

—

—

| 2. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:






  Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam | 18,77 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam | 17,97 EUR/t |

2.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam

18,77 EUR/t

Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam

17,97 EUR/t

---

(1)  14 EUR/t árnövelés együtt (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(2)  10 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(3)  30 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács

| 30.5.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 135/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 135/19

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2009. április 27.)

a Franciaországban fennálló túlzott hiányról

(2009/414/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 104. cikke (6) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

tekintettel a Franciaország által tett észrevételekre,

mivel:

| (1) | A Szerződés 104. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 104. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt.

| (2) | A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul. |
| --- | --- |

(2)

A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul.

| (3) | A Szerződés 104. cikke szerinti túlzott hiány esetén követendő eljárás, amelyet a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (1) (amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része) részletez, előírja, hogy a túlzott hiány fennállását határozatban kell megállapítani. A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv további rendelkezéseket állapít meg a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához. A 3605/93/EK tanácsi rendelet (2) megállapítja az említett jegyzőkönyv rendelkezésének alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat és meghatározásokat. |
| --- | --- |

(3)

A Szerződés 104. cikke szerinti túlzott hiány esetén követendő eljárás, amelyet a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (1) (amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része) részletez, előírja, hogy a túlzott hiány fennállását határozatban kell megállapítani. A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv további rendelkezéseket állapít meg a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához. A 3605/93/EK tanácsi rendelet (2) megállapítja az említett jegyzőkönyv rendelkezésének alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat és meghatározásokat.

| (4) | A Stabilitási és Növekedési Paktum 2005-ös reformja az eredményességének és közgazdasági megalapozottságának fokozását és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának védelmét tűzte ki célul. Célja volt továbbá különösen annak biztosítása, hogy a túlzott hiány esetén követendő eljárás valamennyi szakaszában vegyék teljes mértékben figyelembe mindenekelőtt a gazdasági és költségvetési hátteret. A Stabilitási és Növekedési Paktum így támogatja azokat a kormányzati politikákat, amelyek a gazdasági helyzet figyelembevétele mellett a stabil költségvetés azonnali visszaállítását célozzák. |
| --- | --- |

(4)

A Stabilitási és Növekedési Paktum 2005-ös reformja az eredményességének és közgazdasági megalapozottságának fokozását és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának védelmét tűzte ki célul. Célja volt továbbá különösen annak biztosítása, hogy a túlzott hiány esetén követendő eljárás valamennyi szakaszában vegyék teljes mértékben figyelembe mindenekelőtt a gazdasági és költségvetési hátteret. A Stabilitási és Növekedési Paktum így támogatja azokat a kormányzati politikákat, amelyek a gazdasági helyzet figyelembevétele mellett a stabil költségvetés azonnali visszaállítását célozzák.

| (5) | A Szerződés 104. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság véleményt terjeszt a Tanács elé, ha úgy ítéli meg, hogy valamely tagállamban túlzott hiány áll fenn vagy következhet be. A 104. cikk (3) bekezdése szerinti jelentését, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményét figyelembe véve, a Bizottság a 104. cikk (4) bekezdésével összhangban megállapította, hogy Franciaországban túlzott hiány áll fenn. Ezért 2009. március 24-én a Bizottság Franciaország vonatkozásában ennek megfelelő véleményt terjesztett a Tanács elé (3). |
| --- | --- |

(5)

A Szerződés 104. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság véleményt terjeszt a Tanács elé, ha úgy ítéli meg, hogy valamely tagállamban túlzott hiány áll fenn vagy következhet be. A 104. cikk (3) bekezdése szerinti jelentését, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményét figyelembe véve, a Bizottság a 104. cikk (4) bekezdésével összhangban megállapította, hogy Franciaországban túlzott hiány áll fenn. Ezért 2009. március 24-én a Bizottság Franciaország vonatkozásában ennek megfelelő véleményt terjesztett a Tanács elé (3).

| (6) | A Szerződés 104. cikkének (6) bekezdése szerint a Tanácsnak figyelembe kell vennie az érintett tagállam esetleges észrevételeit, mielőtt egy általános értékelés alapján határozna arról, hogy fennáll-e túlzott hiány. Franciaország esetében ez az általános értékelés a következő megállapításokat eredményezi. |
| --- | --- |

(6)

A Szerződés 104. cikkének (6) bekezdése szerint a Tanácsnak figyelembe kell vennie az érintett tagállam esetleges észrevételeit, mielőtt egy általános értékelés alapján határozna arról, hogy fennáll-e túlzott hiány. Franciaország esetében ez az általános értékelés a következő megállapításokat eredményezi.

| (7) | A francia hatóságok által 2009. február 6-án bejelentett adatok alapján a franciaországi államháztartási hiány 2008-ban elérte a GDP 3,2 %-át (4), tehát túllépte a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. A 104. cikk (3) bekezdése alapján készített bizottsági jelentés szerint a hiány megközelítette a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket, de a Szerződés, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében a referenciaérték túllépése nem tekinthető kivételesnek, és mindenekelőtt nem a 2008. évi jelentős gazdasági visszaesés miatt következett be. A francia statisztikai hivatal (INSEE) becslése szerint a GDP-növekedés a 2007-es 2,2 % után 2008-ban a GDP 0,7 %-át érte el. Emellett a referenciaérték túllépése nem tekinthető átmenetinek. A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint az államháztartási hiány várhatóan a GDP 5,4 %-át éri el 2009-ben, és változatlan politika mellett, a helyreállítási terv költségvetési hatásának megszűnésével 2010-ben kismértékben, 5 %-ra csökken. Ezért nem teljesül a Szerződés hiányra vonatkozó kritériuma. |
| --- | --- |

(7)

A francia hatóságok által 2009. február 6-án bejelentett adatok alapján a franciaországi államháztartási hiány 2008-ban elérte a GDP 3,2 %-át (4), tehát túllépte a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. A 104. cikk (3) bekezdése alapján készített bizottsági jelentés szerint a hiány megközelítette a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket, de a Szerződés, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében a referenciaérték túllépése nem tekinthető kivételesnek, és mindenekelőtt nem a 2008. évi jelentős gazdasági visszaesés miatt következett be. A francia statisztikai hivatal (INSEE) becslése szerint a GDP-növekedés a 2007-es 2,2 % után 2008-ban a GDP 0,7 %-át érte el. Emellett a referenciaérték túllépése nem tekinthető átmenetinek. A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint az államháztartási hiány várhatóan a GDP 5,4 %-át éri el 2009-ben, és változatlan politika mellett, a helyreállítási terv költségvetési hatásának megszűnésével 2010-ben kismértékben, 5 %-ra csökken. Ezért nem teljesül a Szerződés hiányra vonatkozó kritériuma.

| (8) | Az 1467/97/EK rendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően az „érdemleges tényezők” csak akkor vehetők figyelembe a 104. cikk (6) bekezdése szerint túlzott hiány fennállását megállapító tanácsi határozatban, ha a kettős feltétel – vagyis hogy a hiány közel marad a referenciaértékhez és a referenciaérték túllépése átmeneti – teljes mértékben teljesül. Franciaország esetében ez a kettős feltétel nem teljesül, ezért az említett határozathoz vezető lépések során érdemleges tényezők figyelembevételére nem kerül sor, |
| --- | --- |

(8)

Az 1467/97/EK rendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően az „érdemleges tényezők” csak akkor vehetők figyelembe a 104. cikk (6) bekezdése szerint túlzott hiány fennállását megállapító tanácsi határozatban, ha a kettős feltétel – vagyis hogy a hiány közel marad a referenciaértékhez és a referenciaérték túllépése átmeneti – teljes mértékben teljesül. Franciaország esetében ez a kettős feltétel nem teljesül, ezért az említett határozathoz vezető lépések során érdemleges tényezők figyelembevételére nem kerül sor,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az általános értékelésből következik, hogy Franciaországban túlzott hiány áll fenn.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.

Kelt Luxembourgban, 2009. április 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. VONDRA

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 6. o.

1

(2)  HL L 332., 1993.12.31., 7. o.

2

(3)  Minden, a Franciaországban fennálló túlzott hiányra vonatkozó eljárással kapcsolatos dokumentum megtalálható a következő címen:

3

http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2

(4)  A kormány március 4-én bejelentette, hogy a hiány 2008-ban eléri a GDP 3,4 %-át. Ez a becslés nem végleges.

4

---

| 30.5.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 135/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 135/21

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2009. április 27.)

a Görögországban fennálló túlzott hiányról

(2009/415/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 104. cikke (6) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

tekintettel a Görögország által tett észrevételekre,

mivel:

| (1) | A Szerződés 104. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 104. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt.

| (2) | A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul. |
| --- | --- |

(2)

A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul.

| (3) | A Szerződés 104. cikke szerinti túlzott hiány esetén követendő eljárás, amelyet a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (1) (amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része) részletez, előírja hogy a túlzott hiány fennállását határozatban kell megállapítani. A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv további rendelkezéseket állapít meg a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához. A 3605/93/EK tanácsi rendelet (2) megállapítja az említett jegyzőkönyv rendelkezésének alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat és meghatározásokat. |
| --- | --- |

(3)

A Szerződés 104. cikke szerinti túlzott hiány esetén követendő eljárás, amelyet a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (1) (amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része) részletez, előírja hogy a túlzott hiány fennállását határozatban kell megállapítani. A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv további rendelkezéseket állapít meg a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához. A 3605/93/EK tanácsi rendelet (2) megállapítja az említett jegyzőkönyv rendelkezésének alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat és meghatározásokat.

| (4) | A Stabilitási és Növekedési Paktum 2005-ös reformja az eredményességének és közgazdasági megalapozottságának fokozását és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának védelmét tűzte ki célul. Célja volt továbbá különösen annak biztosítása, hogy a túlzott hiány esetén követendő eljárás valamennyi szakaszában vegyék teljes mértékben figyelembe mindenekelőtt a gazdasági és költségvetési hátteret. A Stabilitási és Növekedési Paktum így támogatja azokat a kormányzati politikákat, amelyek a gazdasági helyzet figyelembevétele mellett a stabil költségvetés azonnali visszaállítását célozzák. |
| --- | --- |

(4)

A Stabilitási és Növekedési Paktum 2005-ös reformja az eredményességének és közgazdasági megalapozottságának fokozását és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának védelmét tűzte ki célul. Célja volt továbbá különösen annak biztosítása, hogy a túlzott hiány esetén követendő eljárás valamennyi szakaszában vegyék teljes mértékben figyelembe mindenekelőtt a gazdasági és költségvetési hátteret. A Stabilitási és Növekedési Paktum így támogatja azokat a kormányzati politikákat, amelyek a gazdasági helyzet figyelembevétele mellett a stabil költségvetés azonnali visszaállítását célozzák.

| (5) | A Szerződés 104. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság véleményt terjeszt a Tanács elé, ha úgy ítéli meg, hogy valamely tagállamban túlzott hiány áll fenn vagy következhet be. A 104. cikk (3) bekezdése szerinti jelentését, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményét figyelembe véve, a Bizottság a 104. cikk (4) bekezdésével összhangban megállapította, hogy Görögországban túlzott hiány áll fenn. Ezért 2009. március 24-én a Bizottság Görögország vonatkozásában ennek megfelelő véleményt terjesztett a Tanács elé (3). |
| --- | --- |

(5)

A Szerződés 104. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság véleményt terjeszt a Tanács elé, ha úgy ítéli meg, hogy valamely tagállamban túlzott hiány áll fenn vagy következhet be. A 104. cikk (3) bekezdése szerinti jelentését, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményét figyelembe véve, a Bizottság a 104. cikk (4) bekezdésével összhangban megállapította, hogy Görögországban túlzott hiány áll fenn. Ezért 2009. március 24-én a Bizottság Görögország vonatkozásában ennek megfelelő véleményt terjesztett a Tanács elé (3).

| (6) | A Szerződés 104. cikkének (6) bekezdése szerint a Tanácsnak figyelembe kell vennie az érintett tagállam esetleges észrevételeit, mielőtt egy általános értékelés alapján határozna arról, hogy fennáll-e túlzott hiány. Görögország esetében ez az általános értékelés a következő megállapításokat eredményezi. |
| --- | --- |

(6)

A Szerződés 104. cikkének (6) bekezdése szerint a Tanácsnak figyelembe kell vennie az érintett tagállam esetleges észrevételeit, mielőtt egy általános értékelés alapján határozna arról, hogy fennáll-e túlzott hiány. Görögország esetében ez az általános értékelés a következő megállapításokat eredményezi.

| (7) | Az államháztartási hiány Görögországban 2007-ben elérte a GDP 3,5 %-át, meghaladva a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint az államháztartási hiány egyszeri intézkedésektől mentesen 2008-ban a GDP 3,6 %-ára becsülhető (vagy a GDP 3,4 %-ára az egyszeri intézkedésekkel). Ez a becslés 2008-ban 2,9 %-os reál-GDP növekedésen alapul és a 2008. évi költségvetési törvény végrehajtására vonatkozó legfrissebb adatokat veszi figyelembe. 2009 vonatkozásában a Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzései szerint, 0,2 %-os reál-GDP növekedési előrejelzés és a parlament által december 21-én jóváhagyott 2009. évi költségvetési törvény óvatos értékelése alapján az államháztartási hiány az egyszeri intézkedések nélkül a GDP 4,4 %-a lesz (3,7 % az egyszeri bevételekkel). Változatlan politikát és az egyszeri intézkedések megszakítását feltételezve 2010-ben a hiány az előrejelzés szerint a GDP 4,2 %-át teszi majd ki, ezért nem teljesül a Szerződés hiányra vonatkozó kritériuma. |
| --- | --- |

(7)

Az államháztartási hiány Görögországban 2007-ben elérte a GDP 3,5 %-át, meghaladva a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint az államháztartási hiány egyszeri intézkedésektől mentesen 2008-ban a GDP 3,6 %-ára becsülhető (vagy a GDP 3,4 %-ára az egyszeri intézkedésekkel). Ez a becslés 2008-ban 2,9 %-os reál-GDP növekedésen alapul és a 2008. évi költségvetési törvény végrehajtására vonatkozó legfrissebb adatokat veszi figyelembe. 2009 vonatkozásában a Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzései szerint, 0,2 %-os reál-GDP növekedési előrejelzés és a parlament által december 21-én jóváhagyott 2009. évi költségvetési törvény óvatos értékelése alapján az államháztartási hiány az egyszeri intézkedések nélkül a GDP 4,4 %-a lesz (3,7 % az egyszeri bevételekkel). Változatlan politikát és az egyszeri intézkedések megszakítását feltételezve 2010-ben a hiány az előrejelzés szerint a GDP 4,2 %-át teszi majd ki, ezért nem teljesül a Szerződés hiányra vonatkozó kritériuma.

| (8) | A bruttó államadóság 2007-ben a GDP 94,8 %-át, 2008-ban 94,6 %-át tette ki, ez az arány jóval a Szerződés által a GDP 60 %-ában megállapított referenciaérték felett van. A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése alapján az államadósság aránya tovább emelkedik, 2009-ben a GDP 96,25 %-ára, 2010-ben pedig 98,5 %-ára, A jelenlegi hiányszintek és a középtávú növekedési becslés nem egyeztethető össze a GDP 60 %-a alatti szinthez közelítő adósságaránnyal. A Szerződés és a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében az adósságarány nem tekinthető elegendő mértékben csökkenőnek, és a referenciaértékhez kielégítő ütemben közelítőnek. |
| --- | --- |

(8)

A bruttó államadóság 2007-ben a GDP 94,8 %-át, 2008-ban 94,6 %-át tette ki, ez az arány jóval a Szerződés által a GDP 60 %-ában megállapított referenciaérték felett van. A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése alapján az államadósság aránya tovább emelkedik, 2009-ben a GDP 96,25 %-ára, 2010-ben pedig 98,5 %-ára, A jelenlegi hiányszintek és a középtávú növekedési becslés nem egyeztethető össze a GDP 60 %-a alatti szinthez közelítő adósságaránnyal. A Szerződés és a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében az adósságarány nem tekinthető elegendő mértékben csökkenőnek, és a referenciaértékhez kielégítő ütemben közelítőnek.

| (9) | Az 1467/97/EK rendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően az „érdemleges tényezők” csak akkor vehetők figyelembe a 104. cikk (6) bekezdése szerint túlzott hiány fennállását megállapító tanácsi határozatban, ha a kettős feltétel – vagyis hogy a hiány közel marad a referenciaértékhez és a referenciaérték túllépése átmeneti – teljes mértékben teljesül. Görögország esetében ez a kettős feltétel nem teljesül, ezért az említett határozathoz vezető lépések során érdemleges tényezők figyelembevételére nem kerül sor, |
| --- | --- |

(9)

Az 1467/97/EK rendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően az „érdemleges tényezők” csak akkor vehetők figyelembe a 104. cikk (6) bekezdése szerint túlzott hiány fennállását megállapító tanácsi határozatban, ha a kettős feltétel – vagyis hogy a hiány közel marad a referenciaértékhez és a referenciaérték túllépése átmeneti – teljes mértékben teljesül. Görögország esetében ez a kettős feltétel nem teljesül, ezért az említett határozathoz vezető lépések során érdemleges tényezők figyelembevételére nem kerül sor,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az általános értékelésből következik, hogy Görögországban túlzott hiány áll fenn.

2. cikk

E határozat címzettje a Görög Köztársaság.

Kelt Luxembourgban, 2009. április 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. VONDRA

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 6. o.

1

(2)  HL L 332., 1993.12.31., 7. o.

2

(3)  Minden, a Görögországban fennálló túlzott hiányra vonatkozó eljárással kapcsolatos dokumentum megtalálható a következő weboldalon:

3

http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2

---

| 30.5.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 135/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 135/23

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2009. április 27.)

az Írországban fennálló túlzott hiányról

(2009/416/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 104. cikke (6) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

tekintettel az Írország által tett észrevételekre,

mivel:

| (1) | A Szerződés 104. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 104. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt.

| (2) | A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul. |
| --- | --- |

(2)

A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul.

| (3) | A Szerződés 104. cikke szerinti túlzott hiány esetén követendő eljárás, amelyet a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (1) (amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része) részletez, előírja hogy a túlzott hiány fennállását határozatban kell megállapítani. A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv további rendelkezéseket állapít meg a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához. A 3605/93/EK tanácsi rendelet (2) megállapítja az említett jegyzőkönyv rendelkezéseinek alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat és meghatározásokat. |
| --- | --- |

(3)

A Szerződés 104. cikke szerinti túlzott hiány esetén követendő eljárás, amelyet a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (1) (amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része) részletez, előírja hogy a túlzott hiány fennállását határozatban kell megállapítani. A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv további rendelkezéseket állapít meg a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához. A 3605/93/EK tanácsi rendelet (2) megállapítja az említett jegyzőkönyv rendelkezéseinek alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat és meghatározásokat.

| (4) | A Stabilitási és Növekedési Paktum 2005-ös reformja az eredményességének és közgazdasági megalapozottságának fokozását és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának védelmét tűzte ki célul. Célja volt továbbá különösen annak biztosítása, hogy a túlzott hiány esetén követendő eljárás valamennyi szakaszában vegyék teljes mértékben figyelembe mindenekelőtt a gazdasági és költségvetési hátteret. A Stabilitási és Növekedési Paktum így támogatja azokat a kormányzati politikákat, amelyek a gazdasági helyzet figyelembevétele mellett a stabil költségvetés azonnali visszaállítását célozzák. |
| --- | --- |

(4)

A Stabilitási és Növekedési Paktum 2005-ös reformja az eredményességének és közgazdasági megalapozottságának fokozását és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának védelmét tűzte ki célul. Célja volt továbbá különösen annak biztosítása, hogy a túlzott hiány esetén követendő eljárás valamennyi szakaszában vegyék teljes mértékben figyelembe mindenekelőtt a gazdasági és költségvetési hátteret. A Stabilitási és Növekedési Paktum így támogatja azokat a kormányzati politikákat, amelyek a gazdasági helyzet figyelembevétele mellett a stabil költségvetés azonnali visszaállítását célozzák.

| (5) | A Szerződés 104. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság véleményt terjeszt a Tanács elé, ha úgy ítéli meg, hogy valamely tagállamban túlzott hiány áll fenn vagy következhet be. A 104. cikk (3) bekezdése szerinti jelentését, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményét figyelembe véve, a Bizottság a 104. cikk (4) bekezdésével összhangban megállapította, hogy Írországban túlzott hiány áll fenn. Ezért 2009. március 24-én a Bizottság Írország vonatkozásában ennek megfelelő véleményt terjesztett a Tanács elé (3). |
| --- | --- |

(5)

A Szerződés 104. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság véleményt terjeszt a Tanács elé, ha úgy ítéli meg, hogy valamely tagállamban túlzott hiány áll fenn vagy következhet be. A 104. cikk (3) bekezdése szerinti jelentését, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményét figyelembe véve, a Bizottság a 104. cikk (4) bekezdésével összhangban megállapította, hogy Írországban túlzott hiány áll fenn. Ezért 2009. március 24-én a Bizottság Írország vonatkozásában ennek megfelelő véleményt terjesztett a Tanács elé (3).

| (6) | A Szerződés 104. cikkének (6) bekezdése szerint a Tanácsnak figyelembe kell vennie az érintett tagállam esetleges észrevételeit, mielőtt egy általános értékelés alapján határozna arról, hogy fennáll-e túlzott hiány. Írország esetében ez az általános értékelés a következő megállapításokat eredményezi. |
| --- | --- |

(6)

A Szerződés 104. cikkének (6) bekezdése szerint a Tanácsnak figyelembe kell vennie az érintett tagállam esetleges észrevételeit, mielőtt egy általános értékelés alapján határozna arról, hogy fennáll-e túlzott hiány. Írország esetében ez az általános értékelés a következő megállapításokat eredményezi.

| (7) | A stabilitási program aktualizált változata szerint az államháztartási hiány Írországban 2008-ban elérte a GDP 6,3 %-át, és így meghaladta a GDP 3 %-ában kifejezett referenciaértéket. A hiány nem maradt közel a GDP 3 %-át jelentő referenciaértékhez, de az említett érték túllépése a Szerződés, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében kivételesnek tekinthető, és elsősorban a jelentős mértékű gazdasági visszaesés eredménye. A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint a reál-GDP növekedése Írországban 2008-ban jelentős negatívumba fordult (–2,0 %-ra, amely valamivel rosszabb, mint az ír hatóságok által a stabilitási program aktualizált változatának 2009. januári kiegészítésében bejelentett –1,4 %-os előrejelzés). |
| --- | --- |

(7)

A stabilitási program aktualizált változata szerint az államháztartási hiány Írországban 2008-ban elérte a GDP 6,3 %-át, és így meghaladta a GDP 3 %-ában kifejezett referenciaértéket. A hiány nem maradt közel a GDP 3 %-át jelentő referenciaértékhez, de az említett érték túllépése a Szerződés, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében kivételesnek tekinthető, és elsősorban a jelentős mértékű gazdasági visszaesés eredménye. A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint a reál-GDP növekedése Írországban 2008-ban jelentős negatívumba fordult (–2,0 %-ra, amely valamivel rosszabb, mint az ír hatóságok által a stabilitási program aktualizált változatának 2009. januári kiegészítésében bejelentett –1,4 %-os előrejelzés).

| (8) | Emellett a referenciaérték túllépése nem tekinthető átmenetinek. A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint a 2009-es költségvetésben a jelenlegi évre tervezett intézkedéseket figyelembe véve (azonban a 2009 februárjában bejelentett, a GDP 1 %-át kitevő további konszolidációs csomag nélkül) a hiány 2009-ben a GDP 11 %-ára szélesedik, és változatlan politikát feltételezve 2010-ben tovább romlik, a GDP 13 %-ára. A Szerződés hiányra vonatkozó kritériuma nem teljesül. |
| --- | --- |

(8)

Emellett a referenciaérték túllépése nem tekinthető átmenetinek. A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint a 2009-es költségvetésben a jelenlegi évre tervezett intézkedéseket figyelembe véve (azonban a 2009 februárjában bejelentett, a GDP 1 %-át kitevő további konszolidációs csomag nélkül) a hiány 2009-ben a GDP 11 %-ára szélesedik, és változatlan politikát feltételezve 2010-ben tovább romlik, a GDP 13 %-ára. A Szerződés hiányra vonatkozó kritériuma nem teljesül.

| (9) | A bruttó államadósság 2008-ban a GDP 40,6 %-át tette ki, ami a GDP 60 %-ának megfelelő referenciaérték alatt marad. A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint azonban az adósságállomány gyors növekedése folytatódik, és 2010-re meghaladja a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéket. |
| --- | --- |

(9)

A bruttó államadósság 2008-ban a GDP 40,6 %-át tette ki, ami a GDP 60 %-ának megfelelő referenciaérték alatt marad. A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint azonban az adósságállomány gyors növekedése folytatódik, és 2010-re meghaladja a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéket.

| (10) | Az 1467/97/EK rendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően az „érdemleges tényezők” csak akkor vehetők figyelembe a 104. cikk (6) bekezdése szerint túlzott hiány fennállását megállapító tanácsi határozatban, ha a kettős feltétel – vagyis hogy a hiány közel marad a referenciaértékhez és a referenciaérték túllépése átmeneti – teljes mértékben teljesül. Írország esetében ez a kettős feltétel nem teljesül, ezért az említett határozathoz vezető lépések során érdemleges tényezők figyelembevételére nem kerül sor, |
| --- | --- |

(10)

Az 1467/97/EK rendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően az „érdemleges tényezők” csak akkor vehetők figyelembe a 104. cikk (6) bekezdése szerint túlzott hiány fennállását megállapító tanácsi határozatban, ha a kettős feltétel – vagyis hogy a hiány közel marad a referenciaértékhez és a referenciaérték túllépése átmeneti – teljes mértékben teljesül. Írország esetében ez a kettős feltétel nem teljesül, ezért az említett határozathoz vezető lépések során érdemleges tényezők figyelembevételére nem kerül sor,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az általános értékelésből következik, hogy Írországban túlzott hiány áll fenn.

2. cikk

E határozat címzettje Írország.

Kelt Luxembourgban, 2009. április 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. VONDRA

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 6. o.

1

(2)  HL L 332., 1993.12.31., 7. o.

2

(3)  Az Írországra vonatkozó, a túlzott hiány esetén követendő eljáráshoz kapcsolódó dokumentumok a következő weboldalon találhatók:

3

http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2

---

| 30.5.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 135/25 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 135/25

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2009. április 27.)

a Spanyolországban fennálló túlzott hiányról

(2009/417/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 104. cikke (6) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

tekintettel a Spanyolország által tett észrevételekre,

mivel:

| (1) | A Szerződés 104. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 104. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt.

| (2) | A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul. |
| --- | --- |

(2)

A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul.

| (3) | A Szerződés 104. cikke szerinti túlzott hiány esetén követendő eljárás, amelyet a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (1) (amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része) részletez, előírja hogy a túlzott hiány fennállását határozatban kell megállapítani. A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv további rendelkezéseket állapít meg a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához. A 3605/93/EK tanácsi rendelet (2) megállapítja az említett jegyzőkönyv rendelkezésének alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat és meghatározásokat. |
| --- | --- |

(3)

A Szerződés 104. cikke szerinti túlzott hiány esetén követendő eljárás, amelyet a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (1) (amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része) részletez, előírja hogy a túlzott hiány fennállását határozatban kell megállapítani. A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv további rendelkezéseket állapít meg a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához. A 3605/93/EK tanácsi rendelet (2) megállapítja az említett jegyzőkönyv rendelkezésének alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat és meghatározásokat.

| (4) | A Stabilitási és Növekedési Paktum 2005-ös reformja az eredményességének és közgazdasági megalapozottságának fokozását és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának védelmét tűzte ki célul. Célja volt továbbá különösen annak biztosítása, hogy a túlzott hiány esetén követendő eljárás valamennyi szakaszában vegyék teljes mértékben figyelembe mindenekelőtt a gazdasági és költségvetési hátteret. A Stabilitási és Növekedési Paktum így támogatja azokat a kormányzati politikákat, amelyek a gazdasági helyzet figyelembevétele mellett a stabil költségvetés azonnali visszaállítását célozzák. |
| --- | --- |

(4)

A Stabilitási és Növekedési Paktum 2005-ös reformja az eredményességének és közgazdasági megalapozottságának fokozását és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának védelmét tűzte ki célul. Célja volt továbbá különösen annak biztosítása, hogy a túlzott hiány esetén követendő eljárás valamennyi szakaszában vegyék teljes mértékben figyelembe mindenekelőtt a gazdasági és költségvetési hátteret. A Stabilitási és Növekedési Paktum így támogatja azokat a kormányzati politikákat, amelyek a gazdasági helyzet figyelembevétele mellett a stabil költségvetés azonnali visszaállítását célozzák.

| (5) | A Szerződés 104. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság véleményt terjeszt a Tanács elé, ha úgy ítéli meg, hogy valamely tagállamban túlzott hiány áll fenn vagy következhet be. A 104. cikk (3) bekezdése szerinti jelentését, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményét figyelembe véve, a Bizottság a 104. cikk (4) bekezdésével összhangban megállapította, hogy Spanyolországban túlzott hiány áll fenn. Ezért 2009. március 24-én a Bizottság Spanyolország vonatkozásában ennek megfelelő véleményt terjesztett a Tanács elé (3). |
| --- | --- |

(5)

A Szerződés 104. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság véleményt terjeszt a Tanács elé, ha úgy ítéli meg, hogy valamely tagállamban túlzott hiány áll fenn vagy következhet be. A 104. cikk (3) bekezdése szerinti jelentését, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményét figyelembe véve, a Bizottság a 104. cikk (4) bekezdésével összhangban megállapította, hogy Spanyolországban túlzott hiány áll fenn. Ezért 2009. március 24-én a Bizottság Spanyolország vonatkozásában ennek megfelelő véleményt terjesztett a Tanács elé (3).

| (6) | A Szerződés 104. cikkének (6) bekezdése szerint a Tanácsnak figyelembe kell vennie az érintett tagállam esetleges észrevételeit, mielőtt egy általános értékelés alapján határozna arról, hogy fennáll-e túlzott hiány. Spanyolország esetében ez az általános értékelés a következő megállapításokat eredményezi. |
| --- | --- |

(6)

A Szerződés 104. cikkének (6) bekezdése szerint a Tanácsnak figyelembe kell vennie az érintett tagállam esetleges észrevételeit, mielőtt egy általános értékelés alapján határozna arról, hogy fennáll-e túlzott hiány. Spanyolország esetében ez az általános értékelés a következő megállapításokat eredményezi.

| (7) | A stabilitási program 2009. januári aktualizált változata szerint Spanyolország államháztartási hiánya a becslések szerint 2008-ban elérte a GDP 3,4 %-át, meghaladva így a GDP 3 %-ában megállapított referenciaértéket. A hiány közel volt a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértékhez, de a Szerződés és a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében a referenciaérték túllépése nem tekinthető kivételesnek. Így különösen nem 2008-ban bekövetkezett rendkívüli esemény vagy súlyos gazdasági hanyatlás eredménye. A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint a reál-GDP növekedése Spanyolországban 2008-ban lényegesen, 1,2 %-ra lassult a 2007-es 3,7 %-kal szemben, de a kibocsátási rés pozitív maradt. Ezenkívül a referenciaérték túllépése nem tekinthető átmenetinek sem. |
| --- | --- |

(7)

A stabilitási program 2009. januári aktualizált változata szerint Spanyolország államháztartási hiánya a becslések szerint 2008-ban elérte a GDP 3,4 %-át, meghaladva így a GDP 3 %-ában megállapított referenciaértéket. A hiány közel volt a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértékhez, de a Szerződés és a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében a referenciaérték túllépése nem tekinthető kivételesnek. Így különösen nem 2008-ban bekövetkezett rendkívüli esemény vagy súlyos gazdasági hanyatlás eredménye. A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint a reál-GDP növekedése Spanyolországban 2008-ban lényegesen, 1,2 %-ra lassult a 2007-es 3,7 %-kal szemben, de a kibocsátási rés pozitív maradt. Ezenkívül a referenciaérték túllépése nem tekinthető átmenetinek sem.

| (8) | A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint 2009-ben az államháztartási hiány a GDP 6,2 %-ára nő, a GDP 0,5 %-a fölötti hiánynövelő egyszeri intézkedésekkel együtt. Ez az előrejelzés a GDP 2 %-kal történő csökkenését tartalmazó előrejelzésen, valamint a 2009-es költségvetési törvény és a spanyol hatóságok által 2008. november 27-én bejelentett költségvetési csomag körültekintő értékelésén alapult. Változatlan politikát feltételezve 2010-ben a hiány az előrejelzés szerint a GDP 5,7 %-át teszi majd ki, ezért nem teljesül a Szerződés hiányra vonatkozó kritériuma. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint 2009-ben az államháztartási hiány a GDP 6,2 %-ára nő, a GDP 0,5 %-a fölötti hiánynövelő egyszeri intézkedésekkel együtt. Ez az előrejelzés a GDP 2 %-kal történő csökkenését tartalmazó előrejelzésen, valamint a 2009-es költségvetési törvény és a spanyol hatóságok által 2008. november 27-én bejelentett költségvetési csomag körültekintő értékelésén alapult. Változatlan politikát feltételezve 2010-ben a hiány az előrejelzés szerint a GDP 5,7 %-át teszi majd ki, ezért nem teljesül a Szerződés hiányra vonatkozó kritériuma.

| (9) | A bruttó államadósság jóval a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatt marad, a 2009. januári stabilitási program 2008-ban a GDP 39,5 %-ára becsülte. A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint azonban a GDP-arányos államadósság várhatóan jelentősen emelkedik majd, és 2010-ben eléri az 53 %-ot. |
| --- | --- |

(9)

A bruttó államadósság jóval a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatt marad, a 2009. januári stabilitási program 2008-ban a GDP 39,5 %-ára becsülte. A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint azonban a GDP-arányos államadósság várhatóan jelentősen emelkedik majd, és 2010-ben eléri az 53 %-ot.

| (10) | Az 1467/97/EK rendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően az „érdemleges tényezők” csak akkor vehetők figyelembe a 104. cikk (6) bekezdése szerint túlzott hiány fennállását megállapító tanácsi határozatban, ha a kettős feltétel – vagyis hogy a hiány közel marad a referenciaértékhez és a referenciaérték túllépése átmeneti – teljes mértékben teljesül. Spanyolország esetében ez a kettős feltétel nem teljesül, ezért az említett határozathoz vezető lépések során érdemleges tényezők figyelembevételére nem kerül sor, |
| --- | --- |

(10)

Az 1467/97/EK rendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően az „érdemleges tényezők” csak akkor vehetők figyelembe a 104. cikk (6) bekezdése szerint túlzott hiány fennállását megállapító tanácsi határozatban, ha a kettős feltétel – vagyis hogy a hiány közel marad a referenciaértékhez és a referenciaérték túllépése átmeneti – teljes mértékben teljesül. Spanyolország esetében ez a kettős feltétel nem teljesül, ezért az említett határozathoz vezető lépések során érdemleges tényezők figyelembevételére nem kerül sor,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az általános értékelésből következik, hogy Spanyolországban túlzott hiány áll fenn.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Spanyol Királyság a címzettje.

Kelt Luxembourgban, 2009. április 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. VONDRA

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 6. o.

1

(2)  HL L 332., 1993.12.31., 7. o.

2

(3)  A Spanyolországra vonatkozó, a túlzott hiány esetén követendő eljáráshoz kapcsolódó dokumentumok a következő weboldalon találhatók:

3

http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2

---

| 30.5.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 135/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 135/27

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2009. május 25.)

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy észt tagjának kinevezéséről

(2009/418/EK, Euratom)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 259. cikkére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 167. cikkére,

tekintettel a 2006/524/EK, Euratom határozatra (1),

tekintettel az észt kormány javaslatára,

tekintettel a Bizottság véleményére,

mivel Kristina TSHISTOVA lemondását követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy tagjának helye megüresedett,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A Tanács Reet TEDER-t (Eesti Kaubandus-Tööstuskoja poliitikadirektor – I grupp – tööandjate esindajad – Észt Kereskedelmi és Iparkamara, politikai igazgató – I. kategória – a munkáltatók képviselői) a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2010. szeptember 20-ig, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává nevezi ki.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2009. május 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. ŠEBESTA

---

(1)  HL L 207., 2006.7.28., 30. o.

1

---

| 30.5.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 135/28 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 135/28

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2009. május 25.)

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy belga tagjának kinevezéséről

(2009/419/EK, Euratom)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 259. cikkére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 167. cikkére,

tekintettel a 2006/651/EK, Euratom határozatra (1),

tekintettel a belga kormány javaslatára,

tekintettel a Bizottság véleményére,

mivel Christine FAES lemondását követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy tagjának helye megüresedett,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A Tanács Ronny LANNOO-t (Adviseur-generaal UNIZO) a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2010. szeptember 20-ig az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává nevezi ki.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2009. május 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. ŠEBESTA

---

(1)  HL L 269., 2006.9.28., 13. o.

1

---

Bizottság

| 30.5.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 135/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 135/29

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. május 28.)

a Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (a fenyőfa fonalférge) elterjedése elleni, Portugáliának az attól ismerten mentes területein kívüli más területeire vonatkozó ideiglenes kiegészítő intézkedéseknek a tagállamok számára történő előírásáról szóló 2006/133/EK határozat módosításáról

(az értesítés a C(2009) 3868. számú dokumentummal történt)

(2009/420/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (3) bekezdésének negyedik mondatára,

mivel:

| (1) | A 2006/133/EK bizottsági rendelettel (2) összhangban Portugália felszámolási tervet hajt végre a fenyőfa fonalférge elterjedésének megakadályozása érdekében. |
| --- | --- |

(1)

A 2006/133/EK bizottsági rendelettel (2) összhangban Portugália felszámolási tervet hajt végre a fenyőfa fonalférge elterjedésének megakadályozása érdekében.

| (2) | 2009. január 16-án az Egyesült Királyság arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy feltartóztatott egy Portugáliából érkező fa csomagolóanyag-szállítmányt, amelyben fenyőfa élő fonalférge fordult elő, és amelyet nem jelöltek meg a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó, 15. számú nemzetközi szabványában (A nemzetközi kereskedelemben használt fa csomagolóanyag szabályozására vonatkozó iránymutatások, a továbbiakban: a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó 15. számú nemzetközi szabványa) foglaltakkal összhangban, jóllehet azt a 2006/133/EK határozat előírja. |
| --- | --- |

(2)

2009. január 16-án az Egyesült Királyság arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy feltartóztatott egy Portugáliából érkező fa csomagolóanyag-szállítmányt, amelyben fenyőfa élő fonalférge fordult elő, és amelyet nem jelöltek meg a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó, 15. számú nemzetközi szabványában (A nemzetközi kereskedelemben használt fa csomagolóanyag szabályozására vonatkozó iránymutatások, a továbbiakban: a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó 15. számú nemzetközi szabványa) foglaltakkal összhangban, jóllehet azt a 2006/133/EK határozat előírja.

| (3) | 2009. február 20-án Belgium arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy öt olyan, Portugáliából származó fakéreg- és faanyaghulladék-szállítmányt fedezett fel, amelyek nem felelnek meg az előírásnak. A feltartóztatott fakéregszállítmányt gázosító kezelést igazoló növény-egészségügyi bizonyítvány kísérte. A 2006/133/EK határozat viszont a fakéreg számára hőkezelést ír elő. A feltartóztatott faanyaghulladék-szállítmány esetében emellett a kísérő dokumentumokban szereplő adatok egymással ellentmondásban álltak. |
| --- | --- |

(3)

2009. február 20-án Belgium arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy öt olyan, Portugáliából származó fakéreg- és faanyaghulladék-szállítmányt fedezett fel, amelyek nem felelnek meg az előírásnak. A feltartóztatott fakéregszállítmányt gázosító kezelést igazoló növény-egészségügyi bizonyítvány kísérte. A 2006/133/EK határozat viszont a fakéreg számára hőkezelést ír elő. A feltartóztatott faanyaghulladék-szállítmány esetében emellett a kísérő dokumentumokban szereplő adatok egymással ellentmondásban álltak.

| (4) | 2009. február 11-én Spanyolország tájékoztatta a Bizottságot, hogy Portugáliából származó, a betegségre fogékony fakéreg- és faanyaghulladék-szállítmányokat tartóztatott fel, amelyekben fenyőfa élő fonalférge fordult elő. 2009. február 20-án és 2009. március 3-án Spanyolország tájékoztatta a Bizottságot, hogy Portugáliából származó, a betegségre fogékony faanyag-szállítmányokat tartóztatott fel, amelyeket a 2006/133/EK határozat mellékletének 1. a) pontjában előírtakkal ellentétben nem kísért növényútlevél. 2009. március 3-án, 6-án és 18-án Spanyolország tájékoztatta a Bizottságot, hogy Portugáliából érkező olyan fa csomagolóanyag-szállítmányokat tartóztatott fel, amelyeket a 2006/133/EK határozat követelményei ellenére nem jelöltek meg a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó 15. számú nemzetközi szabványában foglaltakkal összhangban. |
| --- | --- |

(4)

2009. február 11-én Spanyolország tájékoztatta a Bizottságot, hogy Portugáliából származó, a betegségre fogékony fakéreg- és faanyaghulladék-szállítmányokat tartóztatott fel, amelyekben fenyőfa élő fonalférge fordult elő. 2009. február 20-án és 2009. március 3-án Spanyolország tájékoztatta a Bizottságot, hogy Portugáliából származó, a betegségre fogékony faanyag-szállítmányokat tartóztatott fel, amelyeket a 2006/133/EK határozat mellékletének 1. a) pontjában előírtakkal ellentétben nem kísért növényútlevél. 2009. március 3-án, 6-án és 18-án Spanyolország tájékoztatta a Bizottságot, hogy Portugáliából érkező olyan fa csomagolóanyag-szállítmányokat tartóztatott fel, amelyeket a 2006/133/EK határozat követelményei ellenére nem jelöltek meg a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó 15. számú nemzetközi szabványában foglaltakkal összhangban.

| (5) | 2009. április 1-jén Írország értesítette a Bizottságot, hogy feltartóztatott egy Portugáliából érkező fa csomagolóanyag-szállítmányt, amelyben fenyőfa élő fonalférge fordult elő. Emellett Írország 2009. április 21-én értesítette a Bizottságot, hogy feltartóztatott négy, Portugáliából érkező fa csomagolóanyag-szállítmányt, amelyeket nem jelöltek meg a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó 15. számú nemzetközi szabványában foglaltakkal összhangban. |
| --- | --- |

(5)

2009. április 1-jén Írország értesítette a Bizottságot, hogy feltartóztatott egy Portugáliából érkező fa csomagolóanyag-szállítmányt, amelyben fenyőfa élő fonalférge fordult elő. Emellett Írország 2009. április 21-én értesítette a Bizottságot, hogy feltartóztatott négy, Portugáliából érkező fa csomagolóanyag-szállítmányt, amelyeket nem jelöltek meg a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó 15. számú nemzetközi szabványában foglaltakkal összhangban.

| (6) | Litvánia 2009. március 24-én és 2009. április 3-án értesítette a Bizottságot, hogy feltartóztatott egy Portugáliából érkező fa csomagolóanyag-szállítmányt, amelyet nem jelöltek meg a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó 15. számú nemzetközi szabványában foglaltakkal összhangban. |
| --- | --- |

(6)

Litvánia 2009. március 24-én és 2009. április 3-án értesítette a Bizottságot, hogy feltartóztatott egy Portugáliából érkező fa csomagolóanyag-szállítmányt, amelyet nem jelöltek meg a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó 15. számú nemzetközi szabványában foglaltakkal összhangban.

| (7) | A Bizottság által 2009. március 2-a és 11-e között végzett ellenőrzések feltárták, hogy a 2006/133/EK határozat követelményei ellenére a faanyag és a fa csomagolóanyag szállítása során nem valósul meg a teljes mértékű ellenőrzés. A vizsgálat folyamán különösen a spanyol határnál, az útellenőrzések vizsgálata során fedeztek fel több esetben szabálytalanságot. Ennek következtében nem zárható ki annak kockázata, hogy a fenyőfa fonalférge átterjed a Portugália körülhatárolt területein túli területekre is. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság által 2009. március 2-a és 11-e között végzett ellenőrzések feltárták, hogy a 2006/133/EK határozat követelményei ellenére a faanyag és a fa csomagolóanyag szállítása során nem valósul meg a teljes mértékű ellenőrzés. A vizsgálat folyamán különösen a spanyol határnál, az útellenőrzések vizsgálata során fedeztek fel több esetben szabálytalanságot. Ennek következtében nem zárható ki annak kockázata, hogy a fenyőfa fonalférge átterjed a Portugália körülhatárolt területein túli területekre is.

| (8) | A tagállamok bejelentései, valamint a Bizottság ellenőrző látogatásának eredményei alapján Portugáliának az ellenőrzés szintjét a lehető legmagasabbra emelve meg kell erősítenie a betegségre fogékony fának, fakéregnek és növényeknek a körülhatárolt területekről más területekre történő szállítására vonatkozó hatósági ellenőrzéseket annak biztosítása érdekében, hogy a 2006/113/EK határozatban megállapított feltételek teljesüljenek. A hatósági ellenőrzéseknek azon típusú szállításokra kell koncentrálnia, amelyek a legnagyobb kockázattal járnak a fenyőfa fonalférgének a körülhatárolt területen kívüli elterjedésének tekintetében. A csalás kockázatának csökkentése érdekében a hatósági ellenőrzéseket ott kell végrehajtani, ahol a betegségre fogékony fát, fakérget és növényeket elszállítják a körülhatárolt területekről. A hatósági ellenőrzések eredményeiről hetente értesíteni kell a Bizottságot és a többi tagállamot, lehetővé téve számukra, hogy a portugáliai helyzetet szoros figyelemmel kísérhessék. |
| --- | --- |

(8)

A tagállamok bejelentései, valamint a Bizottság ellenőrző látogatásának eredményei alapján Portugáliának az ellenőrzés szintjét a lehető legmagasabbra emelve meg kell erősítenie a betegségre fogékony fának, fakéregnek és növényeknek a körülhatárolt területekről más területekre történő szállítására vonatkozó hatósági ellenőrzéseket annak biztosítása érdekében, hogy a 2006/113/EK határozatban megállapított feltételek teljesüljenek. A hatósági ellenőrzéseknek azon típusú szállításokra kell koncentrálnia, amelyek a legnagyobb kockázattal járnak a fenyőfa fonalférgének a körülhatárolt területen kívüli elterjedésének tekintetében. A csalás kockázatának csökkentése érdekében a hatósági ellenőrzéseket ott kell végrehajtani, ahol a betegségre fogékony fát, fakérget és növényeket elszállítják a körülhatárolt területekről. A hatósági ellenőrzések eredményeiről hetente értesíteni kell a Bizottságot és a többi tagállamot, lehetővé téve számukra, hogy a portugáliai helyzetet szoros figyelemmel kísérhessék.

| (9) | Emellett azon anyagok felügyeletének erősítése érdekében, amelyek hozzájárulhatnak a fenyőfa élő fonalférgének elterjedéséhez más tagállamokban, helyénvaló megerősíteni a Portugáliából a területükre behozott, a betegségre fogékony fa, fakéreg és növények vonatkozásában a tagállamok által végzett hatósági ellenőrzések szintjét. A hatósági ellenőrzésnek okmányellenőrzésből, azonossági vizsgálatból és adott esetben növény-egészségügyi ellenőrzésből kell állnia, amelybe beletartozhat a fenyőfa fonalférge jelenlétének kimutatására végzett vizsgálat is. A hatósági ellenőrzések gyakoriságának arányosnak kell lennie a kockázattal. Amennyiben bebizonyosodik a szabályok megsértése, a 2000/29/EK irányelvben meghatározottakkal összhangban meg kell hozni a megfelelő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(9)

Emellett azon anyagok felügyeletének erősítése érdekében, amelyek hozzájárulhatnak a fenyőfa élő fonalférgének elterjedéséhez más tagállamokban, helyénvaló megerősíteni a Portugáliából a területükre behozott, a betegségre fogékony fa, fakéreg és növények vonatkozásában a tagállamok által végzett hatósági ellenőrzések szintjét. A hatósági ellenőrzésnek okmányellenőrzésből, azonossági vizsgálatból és adott esetben növény-egészségügyi ellenőrzésből kell állnia, amelybe beletartozhat a fenyőfa fonalférge jelenlétének kimutatására végzett vizsgálat is. A hatósági ellenőrzések gyakoriságának arányosnak kell lennie a kockázattal. Amennyiben bebizonyosodik a szabályok megsértése, a 2000/29/EK irányelvben meghatározottakkal összhangban meg kell hozni a megfelelő intézkedéseket.

| (10) | Jelenleg a 2006/133/EK határozatban előírt, a betegségre fogékony faanyagok szállítására irányadó követelmények kizárólag a körülhatárolt területről származó faanyagokra vonatkoznak – amelyek megjelenési formái lehetnek a következők: alátétfa, térköztartók és állványok, beleértve azokat is, amelyek nem tartották meg természetes gömbfa formájukat, továbbá láda, doboz, rekesz, dobtartály és hasonló tárolóeszköz, raklap, rakodóláda és egyéb rakományhordó lap vagy szállítótálca-keret, függetlenül attól, hogy ezeket ténylegesen használják-e bármilyen áruszállításhoz (a továbbiakban: a betegségre fogékony faanyagból előállított csomagolóanyag) – a körülhatárolt területekről a tagállami körülhatárolt területeken kívüli területekre vagy harmadik országokba történő szállítás esetén, illetve a körülhatárolt területek azon részéről, ahol a fenyőfa fonalférge megjelent, a körülhatárolt terület pufferzónának kijelölt részére történő szállítás esetén. |
| --- | --- |

(10)

Jelenleg a 2006/133/EK határozatban előírt, a betegségre fogékony faanyagok szállítására irányadó követelmények kizárólag a körülhatárolt területről származó faanyagokra vonatkoznak – amelyek megjelenési formái lehetnek a következők: alátétfa, térköztartók és állványok, beleértve azokat is, amelyek nem tartották meg természetes gömbfa formájukat, továbbá láda, doboz, rekesz, dobtartály és hasonló tárolóeszköz, raklap, rakodóláda és egyéb rakományhordó lap vagy szállítótálca-keret, függetlenül attól, hogy ezeket ténylegesen használják-e bármilyen áruszállításhoz (a továbbiakban: a betegségre fogékony faanyagból előállított csomagolóanyag) – a körülhatárolt területekről a tagállami körülhatárolt területeken kívüli területekre vagy harmadik országokba történő szállítás esetén, illetve a körülhatárolt területek azon részéről, ahol a fenyőfa fonalférge megjelent, a körülhatárolt terület pufferzónának kijelölt részére történő szállítás esetén.

| (11) | E követelmények hiánya azzal magyarázható, hogy a betegségre fogékony, de nem a körülhatárolt területről származó fából készült csomagolóanyag esetében nem áll fenn a fenyőfa fonalférge jelenlétének kockázata akkor sem, ha az anyagok szállítása a körülhatárolt területeken keresztül történik. Jelenleg azonban nem lehet megkülönböztetni az ilyen típusú fa csomagolóanyagot attól, amely a körülhatárolt területek valamelyikéből származik, ha az utóbbit, a 2006/133/EK határozatban foglaltak ellenére, nem jelölik meg a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó 15. számú nemzetközi szabványának II. mellékletében foglaltakkal összhangban. |
| --- | --- |

(11)

E követelmények hiánya azzal magyarázható, hogy a betegségre fogékony, de nem a körülhatárolt területről származó fából készült csomagolóanyag esetében nem áll fenn a fenyőfa fonalférge jelenlétének kockázata akkor sem, ha az anyagok szállítása a körülhatárolt területeken keresztül történik. Jelenleg azonban nem lehet megkülönböztetni az ilyen típusú fa csomagolóanyagot attól, amely a körülhatárolt területek valamelyikéből származik, ha az utóbbit, a 2006/133/EK határozatban foglaltak ellenére, nem jelölik meg a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó 15. számú nemzetközi szabványának II. mellékletében foglaltakkal összhangban.

| (12) | Ennek következtében az elővigyázatosság elvét alkalmazva minden olyan, a betegségre fogékony fából készült csomagolóanyagot, amelyet nem jelöltek meg a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó 15. számú nemzetközi szabványának II. mellékletében foglaltakkal összhangban, tekintet nélkül annak származására, a tagállamok illetékes hatósági szervei olyan anyagnak tekintenek, amely nem felel meg a 2006/133/EK határozat követelményeinek. Ezért helyénvaló megtiltani a nem a körülhatárolt területekről származó ilyen anyagoknak a körülhatárolt területekről a tagállami körülhatárolt területeken kívüli területekre vagy harmadik országok körülhatárolt területein kívüli területekre történő szállítását, valamint az említett anyagoknak a körülhatárolt területek azon részéről, ahol a fenyőfa fonalférge megjelent, a körülhatárolt terület pufferzónának kijelölt részére történő szállítását, kivéve abban az esetben, ha az anyag a fenyőfa fonalférge elterjesztésének kockázatától mentesnek nyilvánítható. |
| --- | --- |

(12)

Ennek következtében az elővigyázatosság elvét alkalmazva minden olyan, a betegségre fogékony fából készült csomagolóanyagot, amelyet nem jelöltek meg a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó 15. számú nemzetközi szabványának II. mellékletében foglaltakkal összhangban, tekintet nélkül annak származására, a tagállamok illetékes hatósági szervei olyan anyagnak tekintenek, amely nem felel meg a 2006/133/EK határozat követelményeinek. Ezért helyénvaló megtiltani a nem a körülhatárolt területekről származó ilyen anyagoknak a körülhatárolt területekről a tagállami körülhatárolt területeken kívüli területekre vagy harmadik országok körülhatárolt területein kívüli területekre történő szállítását, valamint az említett anyagoknak a körülhatárolt területek azon részéről, ahol a fenyőfa fonalférge megjelent, a körülhatárolt terület pufferzónának kijelölt részére történő szállítását, kivéve abban az esetben, ha az anyag a fenyőfa fonalférge elterjesztésének kockázatától mentesnek nyilvánítható.

| (13) | Az ilyen anyag akkor nyilvánítható a fenyőfa fonalférge elterjesztésének kockázatától mentesnek, ha alávetették a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó 15. számú nemzetközi szabványa I. mellékletében foglaltak kezelések egyikének, és az említett szabvány II. mellékletével összhangban megjelölték. Jelenleg nincs olyan alternatíva, amely ugyanilyen szintű garanciát nyújtana, különösen mivel közösségi szinten nem működik olyan rendszer, amely előírná a tagállamok illetékes hatósági szervei számára, hogy igazolják azon faanyag eredetét, amelyet a betegségre fogékony faanyagból előállított csomagolóanyag tartalmaz, és ilyen rendelkezések bevezetése rövid távon nem lehetséges. |
| --- | --- |

(13)

Az ilyen anyag akkor nyilvánítható a fenyőfa fonalférge elterjesztésének kockázatától mentesnek, ha alávetették a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó 15. számú nemzetközi szabványa I. mellékletében foglaltak kezelések egyikének, és az említett szabvány II. mellékletével összhangban megjelölték. Jelenleg nincs olyan alternatíva, amely ugyanilyen szintű garanciát nyújtana, különösen mivel közösségi szinten nem működik olyan rendszer, amely előírná a tagállamok illetékes hatósági szervei számára, hogy igazolják azon faanyag eredetét, amelyet a betegségre fogékony faanyagból előállított csomagolóanyag tartalmaz, és ilyen rendelkezések bevezetése rövid távon nem lehetséges.

| (14) | Bizonyos tapasztalatok szerint azon dobozok, amelyek vastagsága nem haladja meg a 6 mm-t, a fenyőfa fonalférgének továbbadása szempontjából kisebb kockázatot jelentenek, mint a vastagabb falú dobozok. Ezért helyénvaló az ilyen dobozokat mentesíteni – az előállításukhoz alkalmazott fa eredetétől függetlenül – a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó 15. számú nemzetközi szabványában foglalt kezelési és jelölési kötelezettségek alól. |
| --- | --- |

(14)

Bizonyos tapasztalatok szerint azon dobozok, amelyek vastagsága nem haladja meg a 6 mm-t, a fenyőfa fonalférgének továbbadása szempontjából kisebb kockázatot jelentenek, mint a vastagabb falú dobozok. Ezért helyénvaló az ilyen dobozokat mentesíteni – az előállításukhoz alkalmazott fa eredetétől függetlenül – a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó 15. számú nemzetközi szabványában foglalt kezelési és jelölési kötelezettségek alól.

| (15) | Annak érdekében, hogy a gazdasági szereplőknek elegendő idő álljon rendelkezésükre az e határozatban foglalt követelményekhez való alkalmazkodáshoz, a határozatot csak 2009. június 16-tól kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(15)

Annak érdekében, hogy a gazdasági szereplőknek elegendő idő álljon rendelkezésükre az e határozatban foglalt követelményekhez való alkalmazkodáshoz, a határozatot csak 2009. június 16-tól kell alkalmazni.

| (16) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(16)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2006/133/EK határozat az alábbiak szerint módosul:

| 1. | A 2. cikk az első bekezdés után a következő bekezdéssel egészül ki:
  „A melléklet 1. pontjában meghatározott feltételek teljesítésének ellenőrzése során Portugália az ellenőrzés szintjét a lehető legmagasabbra emelve megerősíti a betegségre fogékony fának, fakéregnek és növényeknek a területén található körülhatárolt területből a tagállami körülhatárolt területeken kívüli területekre vagy harmadik országok körülhatárolt területein kívüli területekre történő szállítására vonatkozó hatósági ellenőrzéseket. Különös figyelmet fordít azokra a szállításokra, amelyek esetében a legmagasabb a fenyőfa élő fonalférge a körülhatárolt területeken kívüli területre történő szállításának kockázata. A hatósági ellenőrzéseket ott végzik, ahol a betegségre fogékony fát, fakérget és növényeket elszállítják a körülhatárolt területeiről. Az eredményekről hetente kell tájékoztatni a Bizottságot és a többi tagállamot.” |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk az első bekezdés után a következő bekezdéssel egészül ki:

„A melléklet 1. pontjában meghatározott feltételek teljesítésének ellenőrzése során Portugália az ellenőrzés szintjét a lehető legmagasabbra emelve megerősíti a betegségre fogékony fának, fakéregnek és növényeknek a területén található körülhatárolt területből a tagállami körülhatárolt területeken kívüli területekre vagy harmadik országok körülhatárolt területein kívüli területekre történő szállítására vonatkozó hatósági ellenőrzéseket. Különös figyelmet fordít azokra a szállításokra, amelyek esetében a legmagasabb a fenyőfa élő fonalférge a körülhatárolt területeken kívüli területre történő szállításának kockázata. A hatósági ellenőrzéseket ott végzik, ahol a betegségre fogékony fát, fakérget és növényeket elszállítják a körülhatárolt területeiről. Az eredményekről hetente kell tájékoztatni a Bizottságot és a többi tagállamot.”

| 2. | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „3. cikk
  (1)   A Portugálián kívüli rendeltetési tagállamok hatósági ellenőrzést hajtanak végre a Portugáliából a területükre szállított, a betegségre fogékony fa, fakéreg és növények esetében. A hatósági ellenőrzés okmányellenőrzésből – beleértve a jelölés jelenlétét és e határozatnak való megfelelőségét –, azonossági vizsgálatból és adott esetben növény-egészségügyi ellenőrzésből áll, amelybe beletartozhat a fenyőfa fonalférge jelenlétének kimutatására végzett vizsgálat is.
  (2)   Az (1) bekezdéssel összhangban végzett hatósági ellenőrzések gyakorisága a betegségre érzékeny fa, fakéreg és növények típusaival kapcsolatos kockázatok függvénye, figyelembe véve emellett, hogy a betegségre fogékony fa, fakéreg és növények szállításáért felelős gazdasági szereplő az adott ellenőrzést megelőzően betartotta-e az e határozatban foglalt követelményeket.
  (3)   Amennyiben az (1) bekezdéssel összhangban végzett hatósági ellenőrzéseket követően bebizonyosodik a követelmények megszegése, a 2000/29/EK irányelv 11. cikkében említettekhez hasonló, megfelelő intézkedéseket kell tenni.” |
| --- | --- |

2.

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

(1)   A Portugálián kívüli rendeltetési tagállamok hatósági ellenőrzést hajtanak végre a Portugáliából a területükre szállított, a betegségre fogékony fa, fakéreg és növények esetében. A hatósági ellenőrzés okmányellenőrzésből – beleértve a jelölés jelenlétét és e határozatnak való megfelelőségét –, azonossági vizsgálatból és adott esetben növény-egészségügyi ellenőrzésből áll, amelybe beletartozhat a fenyőfa fonalférge jelenlétének kimutatására végzett vizsgálat is.

(2)   Az (1) bekezdéssel összhangban végzett hatósági ellenőrzések gyakorisága a betegségre érzékeny fa, fakéreg és növények típusaival kapcsolatos kockázatok függvénye, figyelembe véve emellett, hogy a betegségre fogékony fa, fakéreg és növények szállításáért felelős gazdasági szereplő az adott ellenőrzést megelőzően betartotta-e az e határozatban foglalt követelményeket.

(3)   Amennyiben az (1) bekezdéssel összhangban végzett hatósági ellenőrzéseket követően bebizonyosodik a követelmények megszegése, a 2000/29/EK irányelv 11. cikkében említettekhez hasonló, megfelelő intézkedéseket kell tenni.”

| 3. | A melléklet e határozat mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

3.

A melléklet e határozat mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ezt a határozatot 2009. június 16-tól kell alkalmazni.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2009. május 28-án.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 169., 2000.7.10., 1. o.

1

(2)  HL L 52., 2006.2.23., 34. o.

2

---

MELLÉKLET

A 2006/133/EK határozat melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. d) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | a betegségre fogékony faanyagok – alátétfa, térköztartók és állványok formájában, beleértve azokat, amelyek nem tartották meg természetes gömbfa formájukat, továbbá láda, dobozok – a teljes egészükben legfeljebb 6 mm vastagságú faanyagból készült dobozok kivételével –, rekesz, dobtartály és hasonló tárolóeszköz, raklap, rakodóláda és egyéb rakományhordó lap vagy szállítótálca-keret formájában – függetlenül attól, hogy ezeket ténylegesen használják-e bármilyen áruszállításhoz – nem hagyhatják el a körülhatárolt területet; az illetékes hatósági szerv a tilalom alól kivételt biztosíthat, ha a faanyagot alávetették a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó, 15. számú nemzetközi szabványának (A nemzetközi kereskedelemben használt fa csomagolóanyag szabályozására vonatkozó iránymutatások) I. mellékletében foglalt jóváhagyott kezelések egyikének, és az említett szabvány II. melléklete szerint megjelölték.” |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1. d) pont helyébe a következő szöveg lép:

„d)

a betegségre fogékony faanyagok – alátétfa, térköztartók és állványok formájában, beleértve azokat, amelyek nem tartották meg természetes gömbfa formájukat, továbbá láda, dobozok – a teljes egészükben legfeljebb 6 mm vastagságú faanyagból készült dobozok kivételével –, rekesz, dobtartály és hasonló tárolóeszköz, raklap, rakodóláda és egyéb rakományhordó lap vagy szállítótálca-keret formájában – függetlenül attól, hogy ezeket ténylegesen használják-e bármilyen áruszállításhoz – nem hagyhatják el a körülhatárolt területet; az illetékes hatósági szerv a tilalom alól kivételt biztosíthat, ha a faanyagot alávetették a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó, 15. számú nemzetközi szabványának (A nemzetközi kereskedelemben használt fa csomagolóanyag szabályozására vonatkozó iránymutatások) I. mellékletében foglalt jóváhagyott kezelések egyikének, és az említett szabvány II. melléklete szerint megjelölték.”

| 2. | A 2. g) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „g) | az újonnan gyártott ládák, dobozok – a teljes egészükben legfeljebb 6 mm vastagságú faanyagból készült dobozok kivételével –, rekesz, dobtartály és hasonló tárolóeszköz, raklap, rakodóláda és egyéb rakományhordó lap vagy szállítótálca-keret, alátétfa, térköztartók és állványok – beleértve azokat is, amelyek nem tartották meg természetes gömbfa formájukat – betegségre fogékony és a körülhatárolt területekből származó faanyagára a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó 15. számú nemzetközi szabványa (A nemzetközi kereskedelemben használt fa csomagolóanyag szabályozására vonatkozó iránymutatások) I. mellékletében foglalt bármely jóváhagyott intézkedést kell alkalmazni, és az említett szabvány II. mellékletének megfelelően kell megjelölni.” |
| --- | --- | --- |

2.

A 2. g) pont helyébe a következő szöveg lép:

„g)

az újonnan gyártott ládák, dobozok – a teljes egészükben legfeljebb 6 mm vastagságú faanyagból készült dobozok kivételével –, rekesz, dobtartály és hasonló tárolóeszköz, raklap, rakodóláda és egyéb rakományhordó lap vagy szállítótálca-keret, alátétfa, térköztartók és állványok – beleértve azokat is, amelyek nem tartották meg természetes gömbfa formájukat – betegségre fogékony és a körülhatárolt területekből származó faanyagára a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó 15. számú nemzetközi szabványa (A nemzetközi kereskedelemben használt fa csomagolóanyag szabályozására vonatkozó iránymutatások) I. mellékletében foglalt bármely jóváhagyott intézkedést kell alkalmazni, és az említett szabvány II. mellékletének megfelelően kell megjelölni.”

---