# Az Európai Unió L 203/2009

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2009.203.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 203 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 52. évfolyam2009. augusztus 5. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2009.203.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 203

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

52. évfolyam2009. augusztus 5.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 703/2009/EK rendelete (2009. július 27.) a Kínai Népköztársaságból származó hengerhuzalok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint a Moldovai Köztársaságból és a Törökországból származó hengerhuzalok behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről | 1 |
| | | A Bizottság 704/2009/EK rendelete (2009. augusztus 4.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 14 |
| | | A Bizottság 705/2009/EK rendelete (2009. augusztus 4.) a gabonaágazatban 2009. augusztus 1-jetől alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról szóló 696/2009/EK rendelet módosításáról | 16 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2009/61/EK irányelve (2009. július 13.) a kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok világító és fényjelző berendezéseinek elhelyezéséről (kodifikált változat) (
  1
  ) | 19 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2009/68/EK irányelve (2009. július 13.) a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok világító és fényjelző berendezéseinek alkatrész-típusjóváhagyásáról (kodifikált változat) (
  1
  ) | 52 |
| | * | A Bizottság 2009/98/EK irányelve (2009. augusztus 4.) a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a bór-oxid hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról (
  1
  ) | 58 |
| | * | A Bizottság 2009/99/EK irányelve (2009. augusztus 4.) a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a klórfacinon hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról (
  1
  ) | 62 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 703/2009/EK rendelete (2009. július 27.) a Kínai Népköztársaságból származó hengerhuzalok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint a Moldovai Köztársaságból és a Törökországból származó hengerhuzalok behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről

1

A Bizottság 704/2009/EK rendelete (2009. augusztus 4.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

14

A Bizottság 705/2009/EK rendelete (2009. augusztus 4.) a gabonaágazatban 2009. augusztus 1-jetől alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról szóló 696/2009/EK rendelet módosításáról

16

IRÁNYELVEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/61/EK irányelve (2009. július 13.) a kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok világító és fényjelző berendezéseinek elhelyezéséről (kodifikált változat) (
  1
  )

1

19

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/68/EK irányelve (2009. július 13.) a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok világító és fényjelző berendezéseinek alkatrész-típusjóváhagyásáról (kodifikált változat) (
  1
  )

1

52

*

A Bizottság 2009/98/EK irányelve (2009. augusztus 4.) a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a bór-oxid hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról (
  1
  )

1

58

*

A Bizottság 2009/99/EK irányelve (2009. augusztus 4.) a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a klórfacinon hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról (
  1
  )

1

62

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2009/598/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. július 9.) az ágybetétekre vonatkozó közösségi ökocímke odaítélésével kapcsolatos ökológiai kritériumok meghatározásáról
  (az értesítés a C(2009) 4597. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 65 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2009/598/EK

*

A Bizottság határozata (2009. július 9.) az ágybetétekre vonatkozó közösségi ökocímke odaítélésével kapcsolatos ökológiai kritériumok meghatározásáról
  (az értesítés a C(2009) 4597. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2009) 4597. számú dokumentummal történt)

1

65

| | | III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | A Tanács 2009/599/KKBP határozata (2009. augusztus 4.) a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2006/795/KKBP közös álláspont végrehajtásáról | 81 |

III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

A Tanács 2009/599/KKBP határozata (2009. augusztus 4.) a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2006/795/KKBP közös álláspont végrehajtásáról

81

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 5.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 203/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 203/1

---

A TANÁCS 703/2009/EK RENDELETE

(2009. július 27.)

a Kínai Népköztársaságból származó hengerhuzalok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint a Moldovai Köztársaságból és a Törökországból származó hengerhuzalok behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európa Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,

tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Ideiglenes intézkedések

| (1) | A Bizottság a 112/2009/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (KNK) és a Moldovai Köztársaságból (MK) származó hengerhuzalok behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság a 112/2009/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (KNK) és a Moldovai Köztársaságból (MK) származó hengerhuzalok behozatalára.

| (2) | Emlékeztetni kell arra, hogy az eljárás megindítására azt követően került sor, hogy az Eurofer (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be azon gyártók nevében, akik a Közösség teljes hengerhuzalgyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

(2)

Emlékeztetni kell arra, hogy az eljárás megindítására azt követően került sor, hogy az Eurofer (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be azon gyártók nevében, akik a Közösség teljes hengerhuzalgyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszik ki.

2.   Az eljárás további menete

| (3) | Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetése mellett döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), több érdekelt fél írásban ismertette véleményét az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. A Bizottság folytatta a végleges megállapításokhoz szükségesnek ítélt információk összegyűjtését és ellenőrzését. E célból további ellenőrző látogatásra került sor az alábbi vállalatnál:
  Közösségi gyártó:






  — | Celsa UK Holding Limited, Cardiff, Egyesült Királyság. |
| --- | --- | --- |

(3)

Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetése mellett döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), több érdekelt fél írásban ismertette véleményét az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. A Bizottság folytatta a végleges megállapításokhoz szükségesnek ítélt információk összegyűjtését és ellenőrzését. E célból további ellenőrző látogatásra került sor az alábbi vállalatnál:

Közösségi gyártó:

—

Celsa UK Holding Limited, Cardiff, Egyesült Királyság.

| (4) | A Bizottság ezen kívül a közösségi érdek figyelembevételével folytatta a vizsgálatot, és elemezte az egyes közösségi felhasználók kérdőívre adott válaszaiban szereplő adatokat. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság ezen kívül a közösségi érdek figyelembevételével folytatta a vizsgálatot, és elemezte az egyes közösségi felhasználók kérdőívre adott válaszaiban szereplő adatokat.

| (5) | Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (13) preambulumbekezdésének megfelelően a dömping és a kár vizsgálata a 2007. április 1-jétől2008. március 31-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) terjedt ki. A kárfelmérés szempontjából fontos tendenciákat illetően a Bizottság a 2004-től a vizsgálati időszak végéig terjedő időszak (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) adatait elemezte. |
| --- | --- |

(5)

Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (13) preambulumbekezdésének megfelelően a dömping és a kár vizsgálata a 2007. április 1-jétől2008. március 31-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) terjedt ki. A kárfelmérés szempontjából fontos tendenciákat illetően a Bizottság a 2004-től a vizsgálati időszak végéig terjedő időszak (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) adatait elemezte.

| (6) | Néhány érdekelt fél úgy érvelt, hogy hiba volt a 2004-es évet kiválasztani a kárfelméréshez, mivel 2004 állítólag kivételesen jó év volt a nagy kereslet és a magas haszonkulcsok miatt. Emiatt azt kérték, hogy 2004 kerüljön ki a figyelembe vett időszakból. |
| --- | --- |

(6)

Néhány érdekelt fél úgy érvelt, hogy hiba volt a 2004-es évet kiválasztani a kárfelméréshez, mivel 2004 állítólag kivételesen jó év volt a nagy kereslet és a magas haszonkulcsok miatt. Emiatt azt kérték, hogy 2004 kerüljön ki a figyelembe vett időszakból.

| (7) | Meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdése szerint a vizsgálati időszaknak az eljárás megindítását közvetlenül megelőző időszakot kell felölelnie. Emlékeztetni kell arra, hogy e vizsgálatot 2008. május 8-án indították. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata általában a vizsgálat megindítását megelőző három vagy négy évre terjed ki, és a dömping vizsgálati időszakának végéig tart. A szóban forgó eljárásban ezt a gyakorlatot követték. Így az, hogy 2004 vagy a figyelembe vett időszakba tartozó bármely más év kivételes volt-e, nem lényeges ezen időszak kiválasztása szempontjából. |
| --- | --- |

(7)

Meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdése szerint a vizsgálati időszaknak az eljárás megindítását közvetlenül megelőző időszakot kell felölelnie. Emlékeztetni kell arra, hogy e vizsgálatot 2008. május 8-án indították. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata általában a vizsgálat megindítását megelőző három vagy négy évre terjed ki, és a dömping vizsgálati időszakának végéig tart. A szóban forgó eljárásban ezt a gyakorlatot követték. Így az, hogy 2004 vagy a figyelembe vett időszakba tartozó bármely más év kivételes volt-e, nem lényeges ezen időszak kiválasztása szempontjából.

| (8) | Minden fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a KNK-ból származó hengerhuzalok behozatalára végleges dömpingellenes intézkedések bevezetését, az ideiglenes vám formájában biztosított összegek végleges beszedését, valamint az MK-ból és a Törökországból származó hengerhuzalok behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetését szándékozták javasolni. Egyúttal meghatározott időt biztosítottak a felek számára, melyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat. |
| --- | --- |

(8)

Minden fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a KNK-ból származó hengerhuzalok behozatalára végleges dömpingellenes intézkedések bevezetését, az ideiglenes vám formájában biztosított összegek végleges beszedését, valamint az MK-ból és a Törökországból származó hengerhuzalok behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetését szándékozták javasolni. Egyúttal meghatározott időt biztosítottak a felek számára, melyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat.

| (9) | Sor került az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásos észrevételek áttekintésére, és indokolt esetben az ideiglenes megállapításokat ezeknek megfelelően módosították. |
| --- | --- |

(9)

Sor került az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásos észrevételek áttekintésére, és indokolt esetben az ideiglenes megállapításokat ezeknek megfelelően módosították.

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

| (10) | Az érintett termék a rendszerint a 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 és 7227 90 95 KN-kóddal bejelentett, KNK-ból, MK-ból és Törökországból származó, vasból, illetve ötvözött vagy ötvözetlen acélból – a rozsdamentes acél kivételével – készült, szabálytalanul felgöngyölt tekercsben kiszerelt, melegen hengerelt rúd (a továbbiakban: érintett termék vagy hengerhuzal). Az érintett termék a rozsdamentes acélból készült hengerhuzalt nem foglalja magában. |
| --- | --- |

(10)

Az érintett termék a rendszerint a 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 és 7227 90 95 KN-kóddal bejelentett, KNK-ból, MK-ból és Törökországból származó, vasból, illetve ötvözött vagy ötvözetlen acélból – a rozsdamentes acél kivételével – készült, szabálytalanul felgöngyölt tekercsben kiszerelt, melegen hengerelt rúd (a továbbiakban: érintett termék vagy hengerhuzal). Az érintett termék a rozsdamentes acélból készült hengerhuzalt nem foglalja magában.

| (11) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél úgy érvelt, hogy a 7213 91 90 KN-kód alá tartozó hengerhuzal nem vehető fel az érintett termék fogalommeghatározásába, mivel a panaszosnak és jogi képviselőjének adott meghatalmazás nem terjedt ki erre a konkrét terméktípusra. |
| --- | --- |

(11)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél úgy érvelt, hogy a 7213 91 90 KN-kód alá tartozó hengerhuzal nem vehető fel az érintett termék fogalommeghatározásába, mivel a panaszosnak és jogi képviselőjének adott meghatalmazás nem terjedt ki erre a konkrét terméktípusra.

| (12) | Ezt illetően először is megjegyzendő, hogy a panasz tartalmazta a fent említett KN-kódot. Másodszor, a vizsgálat kezdetekor az érintett terméket alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságai alapján határozták meg. A vonatkozó KN-kódokat, amelyek alatt az érintett termék behozatalát bejelentik, csak a vizsgálat során – konkrétan a végleges vámok kivetésekor – határozzák meg véglegesen. Ez az eljárás megindításáról szóló szövegből is egyértelműen kiderül, mely leszögezi, hogy a vonatkozó KN-kódok csak tájékoztató jellegűek (3). Ezenkívül megállapították, hogy a fent említett KN-kód alatt bejelentett hengerhuzalok az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott alapvető tulajdonságokkal rendelkeznek, ezért nem tartoznak az érintett termék fogalommeghatározásába. Következésképpen ezt az állítást el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(12)

Ezt illetően először is megjegyzendő, hogy a panasz tartalmazta a fent említett KN-kódot. Másodszor, a vizsgálat kezdetekor az érintett terméket alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságai alapján határozták meg. A vonatkozó KN-kódokat, amelyek alatt az érintett termék behozatalát bejelentik, csak a vizsgálat során – konkrétan a végleges vámok kivetésekor – határozzák meg véglegesen. Ez az eljárás megindításáról szóló szövegből is egyértelműen kiderül, mely leszögezi, hogy a vonatkozó KN-kódok csak tájékoztató jellegűek (3). Ezenkívül megállapították, hogy a fent említett KN-kód alatt bejelentett hengerhuzalok az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott alapvető tulajdonságokkal rendelkeznek, ezért nem tartoznak az érintett termék fogalommeghatározásába. Következésképpen ezt az állítást el kellett utasítani.

| (13) | Az egyik exportáló gyártó és az egyik felhasználó azt állította, hogy egy különleges hengerhuzaltípus, a 7213 91 20 KN-kód alá besorolt „gumiabroncshoz való felhasználásra szánt huzal” jelentősen eltér más hengerhuzaltípusoktól a fizikai és műszaki tulajdonságok, a végső felhasználások, a felcserélhetőség és a fogyasztói megítélés szempontjából. Következésképpen azt állították, hogy a gumiabroncshoz való felhasználásra szánt huzalt ki kell zárni e vizsgálat hatálya alól. |
| --- | --- |

(13)

Az egyik exportáló gyártó és az egyik felhasználó azt állította, hogy egy különleges hengerhuzaltípus, a 7213 91 20 KN-kód alá besorolt „gumiabroncshoz való felhasználásra szánt huzal” jelentősen eltér más hengerhuzaltípusoktól a fizikai és műszaki tulajdonságok, a végső felhasználások, a felcserélhetőség és a fogyasztói megítélés szempontjából. Következésképpen azt állították, hogy a gumiabroncshoz való felhasználásra szánt huzalt ki kell zárni e vizsgálat hatálya alól.

| (14) | A fent említett állítást és konkrét érveket részletes elemzésnek vetették alá. Először is megállapították, hogy a termékmeghatározásban szereplő hengerhuzalok – beleértve a „gumiabroncshoz való felhasználásra szánt huzalt” – azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, ami azt jelenti, hogy ugyanabba a termékkategóriába tartoznak. |
| --- | --- |

(14)

A fent említett állítást és konkrét érveket részletes elemzésnek vetették alá. Először is megállapították, hogy a termékmeghatározásban szereplő hengerhuzalok – beleértve a „gumiabroncshoz való felhasználásra szánt huzalt” – azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, ami azt jelenti, hogy ugyanabba a termékkategóriába tartoznak.

| (15) | Másodszor, még ha lehet is azzal érvelni, hogy a gumiabroncshoz való felhasználásra szánt huzal viszonylag fejlettebb és drágább, mint a jelenlegi vizsgálat hatálya alá tartozó többi hengerhuzaltípus, ez nem jelenti azt, hogy a KNK-ból importált, gumiabroncshoz való felhasználásra szánt huzalok tulajdonságai jelentősen eltérnének a Közösségben gyártott, gumiabroncshoz való felhasználásra szánt huzalokéitól. |
| --- | --- |

(15)

Másodszor, még ha lehet is azzal érvelni, hogy a gumiabroncshoz való felhasználásra szánt huzal viszonylag fejlettebb és drágább, mint a jelenlegi vizsgálat hatálya alá tartozó többi hengerhuzaltípus, ez nem jelenti azt, hogy a KNK-ból importált, gumiabroncshoz való felhasználásra szánt huzalok tulajdonságai jelentősen eltérnének a Közösségben gyártott, gumiabroncshoz való felhasználásra szánt huzalokéitól.

| (16) | Ezenkívül a vizsgálat rámutatott, hogy a figyelembe vett időszakban az érintett országból importáltak gumiabroncshoz való felhasználásra szánt huzalt. Bár e behozatal korlátozott mennyiségű volt, mégis azt mutatta, hogy a jelenlegi vizsgálatban érintett exportáló gyártók képesek voltak e hengerhuzaltípus gyártására. |
| --- | --- |

(16)

Ezenkívül a vizsgálat rámutatott, hogy a figyelembe vett időszakban az érintett országból importáltak gumiabroncshoz való felhasználásra szánt huzalt. Bár e behozatal korlátozott mennyiségű volt, mégis azt mutatta, hogy a jelenlegi vizsgálatban érintett exportáló gyártók képesek voltak e hengerhuzaltípus gyártására.

| (17) | Tekintettel a fenti tényekre és megfontolásokra, nem tűnik indokoltnak a gumiabroncshoz való felhasználásra szánt huzal kizárása a vizsgálat hatálya alól. Ezért az állítást el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(17)

Tekintettel a fenti tényekre és megfontolásokra, nem tűnik indokoltnak a gumiabroncshoz való felhasználásra szánt huzal kizárása a vizsgálat hatálya alól. Ezért az állítást el kellett utasítani.

| (18) | Az érintett termékre vagy a hasonló termékre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (13)–(14) preambulumbekezdése megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(18)

Az érintett termékre vagy a hasonló termékre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (13)–(14) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

C.   A DÖMPING

1.   Piacgazdasági elbánás

1.1.   KNK

| (19) | A kínai exportáló gyártók piacgazdasági elbánással kapcsolatos státusára vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (27)–(31) preambulumbekezdésében szereplő következtetések megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(19)

A kínai exportáló gyártók piacgazdasági elbánással kapcsolatos státusára vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (27)–(31) preambulumbekezdésében szereplő következtetések megerősítést nyernek.

1.2.   MK

| (20) | Emlékeztetni kell arra, hogy az egyetlen együttműködő moldovai exportőr a piacgazdasági elbánás öt kritériumának egyikét sem teljesítette. Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a vállalat megismételte azon bizottsági határozattal kapcsolatos korábbi észrevételeit, melynek értelmében nem nyújtottak számára piacgazdasági elbánást; ezen észrevételeket már elemezték és foglalkoztak velük a piacgazdasági elbánás kapcsán, illetve az ideiglenes nyilvánosságra hozatal alkalmával. A moldovai exportőr vitatta a piacgazdasági elbánás öt kritériumára vonatkozó megállapításokat, állításait azonban nem támasztotta alá bizonyítékokkal. |
| --- | --- |

(20)

Emlékeztetni kell arra, hogy az egyetlen együttműködő moldovai exportőr a piacgazdasági elbánás öt kritériumának egyikét sem teljesítette. Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a vállalat megismételte azon bizottsági határozattal kapcsolatos korábbi észrevételeit, melynek értelmében nem nyújtottak számára piacgazdasági elbánást; ezen észrevételeket már elemezték és foglalkoztak velük a piacgazdasági elbánás kapcsán, illetve az ideiglenes nyilvánosságra hozatal alkalmával. A moldovai exportőr vitatta a piacgazdasági elbánás öt kritériumára vonatkozó megállapításokat, állításait azonban nem támasztotta alá bizonyítékokkal.

| (21) | Az exportőr szerint a Bizottság ellentmondásban van önmagával, amikor az 1. kritérium vizsgálata esetében azt állítja, hogy Moldova Dnyeszteren Túli Területének ún. hatóságai az „állam” szerepét töltik be, míg ugyanezt a 4. kritérium vizsgálatakor nem ismeri el. Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy Moldova Dnyeszteren Túli Területének ún. hatóságai egyértelműen olyan helyzetben vannak, hogy be tudnak avatkozni a vállalat irányításába. Így ez közvetlen hatással van az 1. kritérium vizsgálatára. Másfelől Moldova Dnyeszteren Túli Területének ún. hatóságai nem biztosítanak a 4. kritériumnak megfelelő jogbiztonságot és stabilitást, mivel nincsenek elismerve. Ezért ezt az állítást el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(21)

Az exportőr szerint a Bizottság ellentmondásban van önmagával, amikor az 1. kritérium vizsgálata esetében azt állítja, hogy Moldova Dnyeszteren Túli Területének ún. hatóságai az „állam” szerepét töltik be, míg ugyanezt a 4. kritérium vizsgálatakor nem ismeri el. Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy Moldova Dnyeszteren Túli Területének ún. hatóságai egyértelműen olyan helyzetben vannak, hogy be tudnak avatkozni a vállalat irányításába. Így ez közvetlen hatással van az 1. kritérium vizsgálatára. Másfelől Moldova Dnyeszteren Túli Területének ún. hatóságai nem biztosítanak a 4. kritériumnak megfelelő jogbiztonságot és stabilitást, mivel nincsenek elismerve. Ezért ezt az állítást el kellett utasítani.

| (22) | Az 1. kritériumot illetően az exportőr azzal érvelt, hogy a vállalatirányítást magánszemélyek végzik, és hogy nincs kapcsolat a felsővezetők és Moldova Dnyeszteren Túli Területének ún. hatóságai között. A vizsgálat azonban feltárta, hogy a vállalat elnöke és a vállalatirányítás egyéb tagjai aktívan részt vettek Moldova Dnyeszteren Túli Területe ún. hatóságai jogalkotó szerveinek működésében. Ezért ezt az állítást el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(22)

Az 1. kritériumot illetően az exportőr azzal érvelt, hogy a vállalatirányítást magánszemélyek végzik, és hogy nincs kapcsolat a felsővezetők és Moldova Dnyeszteren Túli Területének ún. hatóságai között. A vizsgálat azonban feltárta, hogy a vállalat elnöke és a vállalatirányítás egyéb tagjai aktívan részt vettek Moldova Dnyeszteren Túli Területe ún. hatóságai jogalkotó szerveinek működésében. Ezért ezt az állítást el kellett utasítani.

| (23) | A 2. kritériumot illetően a vállalat azzal érvelt, hogy nincs jelentősége az ellenőrzési jelentésben a vállalat pénzügyi kimutatásaival szembeni fenntartásokat tartalmazó véleménynek. Mindazonáltal a fenntartásokat tartalmazó vélemény az összes befektetett eszköz értékére vonatkozik, így nem tekinthető csekély jelentőségűnek. Az ellenőrzés során a vállalat nem tudta tisztázni e fenntartást. Ezzel kapcsolatban nem került sor további bizonyíték benyújtására. Ezért ezt az állítást el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(23)

A 2. kritériumot illetően a vállalat azzal érvelt, hogy nincs jelentősége az ellenőrzési jelentésben a vállalat pénzügyi kimutatásaival szembeni fenntartásokat tartalmazó véleménynek. Mindazonáltal a fenntartásokat tartalmazó vélemény az összes befektetett eszköz értékére vonatkozik, így nem tekinthető csekély jelentőségűnek. Az ellenőrzés során a vállalat nem tudta tisztázni e fenntartást. Ezzel kapcsolatban nem került sor további bizonyíték benyújtására. Ezért ezt az állítást el kellett utasítani.

| (24) | A 3. kritériumot illetően a vállalat megismételte azon érvelését, mely szerint a vállalatot a privatizációját követően a piaci feltételeknek megfelelően továbbadták a jelenlegi tulajdonosoknak, így megszűntek a korábbi torzulások. Semmilyen bizonyítékot nem szolgáltattak azonban ezen állítás alátámasztására, ezért az ideiglenes rendelet (45) preambulumbekezdésében szereplő következtetés megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(24)

A 3. kritériumot illetően a vállalat megismételte azon érvelését, mely szerint a vállalatot a privatizációját követően a piaci feltételeknek megfelelően továbbadták a jelenlegi tulajdonosoknak, így megszűntek a korábbi torzulások. Semmilyen bizonyítékot nem szolgáltattak azonban ezen állítás alátámasztására, ezért az ideiglenes rendelet (45) preambulumbekezdésében szereplő következtetés megerősítést nyer.

| (25) | A vállalat állítása szerint az a tény, hogy pénzügyi kimutatásaiban az összegeket USD-ben adta meg, és nem az ún. Dnyeszteren túli rubelben, irrelevánssá teszi az 5. kritériumot. Tény marad azonban, hogy a vállalat napi szinten Dnyeszteren túli rubelben bonyolítja számos műveletét, ezért nem irreleváns a Dnyeszteren túli rubel és más valuták közötti átváltási árfolyam figyelembevétele e kritérium vizsgálatakor. Ezért ezt az állítást el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(25)

A vállalat állítása szerint az a tény, hogy pénzügyi kimutatásaiban az összegeket USD-ben adta meg, és nem az ún. Dnyeszteren túli rubelben, irrelevánssá teszi az 5. kritériumot. Tény marad azonban, hogy a vállalat napi szinten Dnyeszteren túli rubelben bonyolítja számos műveletét, ezért nem irreleváns a Dnyeszteren túli rubel és más valuták közötti átváltási árfolyam figyelembevétele e kritérium vizsgálatakor. Ezért ezt az állítást el kellett utasítani.

| (26) | Emiatt ezek az állítások nem változtatnak azon az ideiglenes következtetésen, hogy a moldovai együttműködő exportáló gyártó ne részesüljön piacgazdasági elbánásban, az ideiglenes rendelet (32)–(49) preambulumbekezdésében szereplő következtetések pedig megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(26)

Emiatt ezek az állítások nem változtatnak azon az ideiglenes következtetésen, hogy a moldovai együttműködő exportáló gyártó ne részesüljön piacgazdasági elbánásban, az ideiglenes rendelet (32)–(49) preambulumbekezdésében szereplő következtetések pedig megerősítést nyernek.

2.   Egyéni elbánás

| (27) | Az egyéni elbánáshoz kapcsolódó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (50)–(53) preambulumbekezdése megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(27)

Az egyéni elbánáshoz kapcsolódó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (50)–(53) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

3.   Rendes érték

3.1.   Törökország

| (28) | Az egyik exportáló gyártó jelezte, hogy a rendes érték megállapításakor nem vették figyelembe a belföldi értékesítéseire vonatkozó, felülvizsgált és ellenőrzött adatokat. Egy másik exportáló gyártó úgy érvelt, hogy a számtanilag képzett rendes értéket elírásból eredő hiba miatt rosszul számították ki. Ezeket az állításokat ellenőrizték, és adott esetben korrekciókra került sor. |
| --- | --- |

(28)

Az egyik exportáló gyártó jelezte, hogy a rendes érték megállapításakor nem vették figyelembe a belföldi értékesítéseire vonatkozó, felülvizsgált és ellenőrzött adatokat. Egy másik exportáló gyártó úgy érvelt, hogy a számtanilag képzett rendes értéket elírásból eredő hiba miatt rosszul számították ki. Ezeket az állításokat ellenőrizték, és adott esetben korrekciókra került sor.

| (29) | Egy harmadik exportáló gyártó állítása szerint exportértékesítései csupán az érintett termék „nem standard” típusára terjedtek ki, belföldi értékesítései viszont a „standard” és a „nem standard” típusok keverékéből álltak. Úgy vélte, hogy e módszer tisztességtelen összehasonlítást eredményezett, és hogy a rendes értéket úgy kell kiszámítani, hogy kizárólag a „nem standard” típusok exportjának és belföldi értékesítéseinek az árait hasonlítják össze. |
| --- | --- |

(29)

Egy harmadik exportáló gyártó állítása szerint exportértékesítései csupán az érintett termék „nem standard” típusára terjedtek ki, belföldi értékesítései viszont a „standard” és a „nem standard” típusok keverékéből álltak. Úgy vélte, hogy e módszer tisztességtelen összehasonlítást eredményezett, és hogy a rendes értéket úgy kell kiszámítani, hogy kizárólag a „nem standard” típusok exportjának és belföldi értékesítéseinek az árait hasonlítják össze.

| (30) | A vizsgálat azonban nem tudta megfelelően bizonyítani, hogy – az exportáló gyártó állításával ellentétben – akkora különbség lenne a „standard” és a „nem standard” termékek között, hogy az befolyásolná azok összehasonlíthatóságát. Mindkét kategória beleillik a hasonló termék termékleírásába. Ezenkívül a vizsgálat feltárta, hogy mindkét típust azonos áron értékesítette a vállalat. Ennek megfelelően ezt az állítást figyelmen kívül kellett hagyni. |
| --- | --- |

(30)

A vizsgálat azonban nem tudta megfelelően bizonyítani, hogy – az exportáló gyártó állításával ellentétben – akkora különbség lenne a „standard” és a „nem standard” termékek között, hogy az befolyásolná azok összehasonlíthatóságát. Mindkét kategória beleillik a hasonló termék termékleírásába. Ezenkívül a vizsgálat feltárta, hogy mindkét típust azonos áron értékesítette a vállalat. Ennek megfelelően ezt az állítást figyelmen kívül kellett hagyni.

| (31) | A Törökországra vonatkozó rendes érték kiszámításához alkalmazott módszerrel kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (54)–(63) preambulumbekezdésében ismertetett ideiglenes következtetések megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(31)

A Törökországra vonatkozó rendes érték kiszámításához alkalmazott módszerrel kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (54)–(63) preambulumbekezdésében ismertetett ideiglenes következtetések megerősítést nyernek.

3.2.   A KNK és az MK

| (32) | Nem érkeztek észrevételek a KNK-ra és az MK -ra az ideiglenes rendelet (64) preambulumbekezdése szerint megállapított rendes értékkel kapcsolatban. Ennek megfelelően az ideiglenes következtetések megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(32)

Nem érkeztek észrevételek a KNK-ra és az MK -ra az ideiglenes rendelet (64) preambulumbekezdése szerint megállapított rendes értékkel kapcsolatban. Ennek megfelelően az ideiglenes következtetések megerősítést nyernek.

4.   Analóg ország

| (33) | Törökországot ideiglenesen analóg országnak választották az ideiglenes rendelet (65)–(74) preambulumbekezdésében ismertetett okok miatt. Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos ellenezte, hogy az eredeti tervekkel ellentétben nem Brazíliát, hanem Törökországot választották analóg országnak. A panaszos újból megerősítette az ideiglenes szakaszban benyújtott érveit a) azt állítva, hogy megfelelő verseny van a brazil piacon; és b) a török acélipar állítólagos támogatottsága miatt az ország nem alkalmas arra, hogy esetében rendes értéket állapítsanak meg. Ezenkívül a panaszos azzal érvelt, hogy mivel a vizsgálat kimutatta a dömping tényét Törökország esetében, a Bizottság gyakorlata szerint Törökország nem használható analóg országként. |
| --- | --- |

(33)

Törökországot ideiglenesen analóg országnak választották az ideiglenes rendelet (65)–(74) preambulumbekezdésében ismertetett okok miatt. Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos ellenezte, hogy az eredeti tervekkel ellentétben nem Brazíliát, hanem Törökországot választották analóg országnak. A panaszos újból megerősítette az ideiglenes szakaszban benyújtott érveit a) azt állítva, hogy megfelelő verseny van a brazil piacon; és b) a török acélipar állítólagos támogatottsága miatt az ország nem alkalmas arra, hogy esetében rendes értéket állapítsanak meg. Ezenkívül a panaszos azzal érvelt, hogy mivel a vizsgálat kimutatta a dömping tényét Törökország esetében, a Bizottság gyakorlata szerint Törökország nem használható analóg országként.

| (34) | Emlékeztetni kell rá, hogy megállapították: a brazil belföldi árak a nyilvánosságra hozott világpiaci áraknál magasabbak voltak. Emellett megállapították, hogy a brazil gyártó nyereségszintjei a belföldi piacon nagyon magasak voltak, különösen a közösségi gazdasági ágazatra vonatkozóan ésszerűnek tekintett nyereségszinthez képest. Az ideiglenes rendeletben megállapítottak szerint ez arra utal, hogy nem elégséges szintű a verseny a brazil piacon. |
| --- | --- |

(34)

Emlékeztetni kell rá, hogy megállapították: a brazil belföldi árak a nyilvánosságra hozott világpiaci áraknál magasabbak voltak. Emellett megállapították, hogy a brazil gyártó nyereségszintjei a belföldi piacon nagyon magasak voltak, különösen a közösségi gazdasági ágazatra vonatkozóan ésszerűnek tekintett nyereségszinthez képest. Az ideiglenes rendeletben megállapítottak szerint ez arra utal, hogy nem elégséges szintű a verseny a brazil piacon.

| (35) | Törökországot illetően úgy tűnik, egyértelműen erősebb a verseny a belföldi piacon, mint Brazília esetében. Az, hogy török exportőrökről megállapították, hogy dömpingelnek, nem feltétlenül jelenti azt, hogy nem megbízható a szóban forgó országra megállapított rendes érték. |
| --- | --- |

(35)

Törökországot illetően úgy tűnik, egyértelműen erősebb a verseny a belföldi piacon, mint Brazília esetében. Az, hogy török exportőrökről megállapították, hogy dömpingelnek, nem feltétlenül jelenti azt, hogy nem megbízható a szóban forgó országra megállapított rendes érték.

| (36) | A panaszos azzal is érvelt, hogy mivel török vállalatok állítólag támogatásban részesültek, nem megfelelő döntés Törökországot analóg országként kiválasztani. Semmilyen bizonyítékot nem szolgáltattak azonban ezen állítás alátámasztására. |
| --- | --- |

(36)

A panaszos azzal is érvelt, hogy mivel török vállalatok állítólag támogatásban részesültek, nem megfelelő döntés Törökországot analóg országként kiválasztani. Semmilyen bizonyítékot nem szolgáltattak azonban ezen állítás alátámasztására.

| (37) | A fentiekre való tekintettel az ideiglenes rendelet (65)–(74) preambulumbekezdése megerősítést nyert, és Törökországot választották analóg országként ezen eljárás alkalmazásában az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően. |
| --- | --- |

(37)

A fentiekre való tekintettel az ideiglenes rendelet (65)–(74) preambulumbekezdése megerősítést nyert, és Törökországot választották analóg országként ezen eljárás alkalmazásában az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően.

5.   Exportár

| (38) | Az egyik exportáló gyártó azzal érvelt, hogy az exportárat nem az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdésében meghatározottak szerint kellett volna kiszámítani. Ezen állítás kivizsgálását követően megállapították, hogy az megalapozott, mivel a Közösségen kívüli ügyleteket lebonyolító vállalat funkciói nem indokolták az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének alkalmazását. |
| --- | --- |

(38)

Az egyik exportáló gyártó azzal érvelt, hogy az exportárat nem az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdésében meghatározottak szerint kellett volna kiszámítani. Ezen állítás kivizsgálását követően megállapították, hogy az megalapozott, mivel a Közösségen kívüli ügyleteket lebonyolító vállalat funkciói nem indokolták az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének alkalmazását.

| (39) | Egy másik exportáló gyártó azt állította, hogy nem volt indokolt jutalékot levonni egy vele kapcsolatban álló vállalaton keresztül lebonyolított értékesítésekért. Ezen állítás kivizsgálását követően megállapították, hogy az megalapozott, mivel az exportáló gyártóval kapcsolatban álló vállalat nem végzett ügynöki tevékenységekhez hasonló feladatokat. Ezért ennek megfelelően kiigazították az exportárakat. |
| --- | --- |

(39)

Egy másik exportáló gyártó azt állította, hogy nem volt indokolt jutalékot levonni egy vele kapcsolatban álló vállalaton keresztül lebonyolított értékesítésekért. Ezen állítás kivizsgálását követően megállapították, hogy az megalapozott, mivel az exportáló gyártóval kapcsolatban álló vállalat nem végzett ügynöki tevékenységekhez hasonló feladatokat. Ezért ennek megfelelően kiigazították az exportárakat.

| (40) | Az exportárak meghatározásához alkalmazott módszerrel kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (75) preambulumbekezdésében ismertetett ideiglenes következtetések megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(40)

Az exportárak meghatározásához alkalmazott módszerrel kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (75) preambulumbekezdésében ismertetett ideiglenes következtetések megerősítést nyernek.

6.   Összehasonlítás

| (41) | A rendes érték és az exportár közötti összehasonlításra gyártelepi (ex-works) alapon került sor. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazítások formájában figyelembe vették azokat a különbségeket is, amelyek az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásolták. |
| --- | --- |

(41)

A rendes érték és az exportár közötti összehasonlításra gyártelepi (ex-works) alapon került sor. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazítások formájában figyelembe vették azokat a különbségeket is, amelyek az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásolták.

| (42) | Az ideiglenes rendelet (79) preambulumbekezdésében leírtaknak megfelelően amennyiben alkalmazható és indokolt volt, lehetőség nyílt a közlekedési, fuvarozási és biztosítási költségek, a bankköltségek, a csomagolási költségek, a hitelköltségek és a jutalékok kiigazítására. |
| --- | --- |

(42)

Az ideiglenes rendelet (79) preambulumbekezdésében leírtaknak megfelelően amennyiben alkalmazható és indokolt volt, lehetőség nyílt a közlekedési, fuvarozási és biztosítási költségek, a bankköltségek, a csomagolási költségek, a hitelköltségek és a jutalékok kiigazítására.

| (43) | Több exportőr is vitatta a kiigazítások kiszámítását a belföldi közlekedési és fuvarozási költségek, a bankköltségek, a hitelköltségek és a jutalékok tekintetében és alternatív számítási módszereket javasolt. Tekintettel a kérdőívekre adott válaszaikban szolgáltatott bizonyítékokra, valamint az ellenőrző látogatások során gyűjtött információkra és bizonyítékokra, ezen állítások többségét nem lehetett indokoltnak tekinteni, ezért fenntartották az ideiglenes szakaszban kiszámított kiigazításokat. Egyes állításokat azonban elfogadtak, amennyiben indokoltak voltak, és kiigazításokra került sor a hitelköltségek, a jutalékok és az exportértékesítésekre vonatkozó vámtételek tekintetében. |
| --- | --- |

(43)

Több exportőr is vitatta a kiigazítások kiszámítását a belföldi közlekedési és fuvarozási költségek, a bankköltségek, a hitelköltségek és a jutalékok tekintetében és alternatív számítási módszereket javasolt. Tekintettel a kérdőívekre adott válaszaikban szolgáltatott bizonyítékokra, valamint az ellenőrző látogatások során gyűjtött információkra és bizonyítékokra, ezen állítások többségét nem lehetett indokoltnak tekinteni, ezért fenntartották az ideiglenes szakaszban kiszámított kiigazításokat. Egyes állításokat azonban elfogadtak, amennyiben indokoltak voltak, és kiigazításokra került sor a hitelköltségek, a jutalékok és az exportértékesítésekre vonatkozó vámtételek tekintetében.

7.   Dömpingkülönbözetek

| (44) | A súlyozott átlaggal számított rendes értéket összehasonlították az exportár súlyozott átlagával az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően. |
| --- | --- |

(44)

A súlyozott átlaggal számított rendes értéket összehasonlították az exportár súlyozott átlagával az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően.

7.1.   KNK

| (45) | Az analóg országban a rendes értékek kiigazításait követően a kínai exportáló gyártókra vonatkozó végleges dömpingkülönbözetek a következők:






  Vállalat | Dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Valin Group | 38,6 % |
| Összes többi vállalat | 52,3 % |

(45)

Az analóg országban a rendes értékek kiigazításait követően a kínai exportáló gyártókra vonatkozó végleges dömpingkülönbözetek a következők:

Vállalat

Dömpingkülönbözet

Valin Group

38,6 %

Összes többi vállalat

52,3 %

7.2.   MK

| (46) | Az ideiglenes intézkedések elrendelését követően úgy vélték, hogy az MK-ra vonatkozóan rendelkezésre álló összes exportadat felhasználása pontosabb képet adna a szóban forgó ország dömpinggyakorlatáról. Ennek megfelelően az egész országra érvényes végleges dömpingkülönbözetet valamennyi ismert gyártó exportárai alapján számították ki. |
| --- | --- |

(46)

Az ideiglenes intézkedések elrendelését követően úgy vélték, hogy az MK-ra vonatkozóan rendelkezésre álló összes exportadat felhasználása pontosabb képet adna a szóban forgó ország dömpinggyakorlatáról. Ennek megfelelően az egész országra érvényes végleges dömpingkülönbözetet valamennyi ismert gyártó exportárai alapján számították ki.

| (47) | Az analóg ország rendes értékeinek kiigazítását követően (a fentiekben említett exportár és kiigazítások) az egész országra érvényes végleges dömpingkülönbözetet 16,2 %-ban állapították meg az MK esetében. |
| --- | --- |

(47)

Az analóg ország rendes értékeinek kiigazítását követően (a fentiekben említett exportár és kiigazítások) az egész országra érvényes végleges dömpingkülönbözetet 16,2 %-ban állapították meg az MK esetében.

7.3.   Török exportáló gyártók

| (48) | A fentiekre való tekintettel a török exportáló gyártókra vonatkozó végleges dömpingkülönbözetek a következők:






  A vállalat neve | Dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Kroman Çelik Sanayli AS | 18,8 % |
| Çolakoglu Metalurji AS | 7,6 % |
| Iskenderun Demir ve Çelik AȘ | 10,5 % |
| Habas Sinai ve Tibbi Gazlar Istihsal Endustri AS | 7,1 % |
| Icdas Celik Enerji Tersane ve Ulasim Sanayii AS | 3,9 % |
| Összes többi vállalat | 18,8 % |

(48)

A fentiekre való tekintettel a török exportáló gyártókra vonatkozó végleges dömpingkülönbözetek a következők:

A vállalat neve

Dömpingkülönbözet

Kroman Çelik Sanayli AS

18,8 %

Çolakoglu Metalurji AS

7,6 %

Iskenderun Demir ve Çelik AȘ

10,5 %

Habas Sinai ve Tibbi Gazlar Istihsal Endustri AS

7,1 %

Icdas Celik Enerji Tersane ve Ulasim Sanayii AS

3,9 %

Összes többi vállalat

18,8 %

D.   A KÁR

1.   A közösségi gyártás

| (49) | A közösségi gyártásra vagy az ideiglenes rendelet (91) preambulumbekezdésében említett, nem nyilatkozó gyártók általi együttműködésre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (89)–(92) preambulumbekezdése megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(49)

A közösségi gyártásra vagy az ideiglenes rendelet (91) preambulumbekezdésében említett, nem nyilatkozó gyártók általi együttműködésre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (89)–(92) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

2.   A közösségi gazdasági ágazat meghatározása

| (50) | A közösségi gazdasági ágazat meghatározásával kapcsolatos megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (93) preambulumbekezdése megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(50)

A közösségi gazdasági ágazat meghatározásával kapcsolatos megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (93) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

| (51) | Emlékeztetni kell arra, hogy nem került sor mintavételre a kárelemzéskor, mivel a 20 együttműködő gyártó négy vállalatcsoporthoz tartozott, illetve volt köztük két független gyártó is. Az ideiglenes intézkedések elrendelését követően (mint azt a fenti (3) preambulumbekezdés említi) helyszíni ellenőrzésre került sor egy további közösségi gyártó telephelyén a kérdőívre adott válaszaiban szereplő adatok ellenőrzése céljából. |
| --- | --- |

(51)

Emlékeztetni kell arra, hogy nem került sor mintavételre a kárelemzéskor, mivel a 20 együttműködő gyártó négy vállalatcsoporthoz tartozott, illetve volt köztük két független gyártó is. Az ideiglenes intézkedések elrendelését követően (mint azt a fenti (3) preambulumbekezdés említi) helyszíni ellenőrzésre került sor egy további közösségi gyártó telephelyén a kérdőívre adott válaszaiban szereplő adatok ellenőrzése céljából.

3.   Közösségi felhasználás

| (52) | Emlékeztetni kell arra, hogy a közösségi felhasználást a következők alapján állapították meg: az összes behozatal (Eurostattól származó adatok), a közösségi gazdasági ágazat, illetve más közösségi gyártók összes értékesítése a Közösség piacán, beleértve a nem nyilatkozó gyártóknak a panaszban szereplő adatok alapján becsült értékesítéseit. |
| --- | --- |

(52)

Emlékeztetni kell arra, hogy a közösségi felhasználást a következők alapján állapították meg: az összes behozatal (Eurostattól származó adatok), a közösségi gazdasági ágazat, illetve más közösségi gyártók összes értékesítése a Közösség piacán, beleértve a nem nyilatkozó gyártóknak a panaszban szereplő adatok alapján becsült értékesítéseit.

| (53) | Az egyik érdekelt fél vitatta a közösségi felhasználás meghatározásához használt módszert, azt állítva, hogy figyelembe kellene venni a közösségi felhasználás meghatározása és a kárfelmérés során a közösségi gazdasági ágazat által a belső felhasználásra és belső eladásokra szánt gyártást, mivel a belső felhasználás és a belső eladások közvetlenül versenyben álltak a szabadpiaci eladásokkal, beleértve a behozatalt is. |
| --- | --- |

(53)

Az egyik érdekelt fél vitatta a közösségi felhasználás meghatározásához használt módszert, azt állítva, hogy figyelembe kellene venni a közösségi felhasználás meghatározása és a kárfelmérés során a közösségi gazdasági ágazat által a belső felhasználásra és belső eladásokra szánt gyártást, mivel a belső felhasználás és a belső eladások közvetlenül versenyben álltak a szabadpiaci eladásokkal, beleértve a behozatalt is.

| (54) | Megjegyzendő, hogy mint azt az ideiglenes rendelet (119)–(143) preambulumbekezdése kifejti, a közösségi gazdasági ágazat belső gyártása elemzésre került a kárfelmérés során. A Bizottság jelenlegi gyakorlata szerint azonban a belső felhasználás – vagyis a hasonló termék belső transzferei az integrált közösségi gyártók között további feldolgozás céljából – nem szerepel a közösségi felhasználás számadatai között, mivel ezek a belső transzferek nem állnak versenyben a független szállítók értékesítéseivel a szabadpiacon. |
| --- | --- |

(54)

Megjegyzendő, hogy mint azt az ideiglenes rendelet (119)–(143) preambulumbekezdése kifejti, a közösségi gazdasági ágazat belső gyártása elemzésre került a kárfelmérés során. A Bizottság jelenlegi gyakorlata szerint azonban a belső felhasználás – vagyis a hasonló termék belső transzferei az integrált közösségi gyártók között további feldolgozás céljából – nem szerepel a közösségi felhasználás számadatai között, mivel ezek a belső transzferek nem állnak versenyben a független szállítók értékesítéseivel a szabadpiacon.

| (55) | Helyt adtak annak a kérésnek, hogy a belső eladások – vagyis a kapcsolatban álló vállalatok számára történt értékesítések – is szerepeljenek a közösségi felhasználás számadatai között, mivel a vizsgálat során gyűjtött adatok szerint a közösségi gyártókkal kapcsolatban álló vállalatok szabadon beszerezhettek hengerhuzalt más forrásokból is. Ezenkívül megállapították, hogy a közösségi gyártók a velük kapcsolatban álló feleknek felszámított átlagos eladási árai összhangban voltak a velük kapcsolatban nem álló feleknek felszámított átlagos eladási árakkal. |
| --- | --- |

(55)

Helyt adtak annak a kérésnek, hogy a belső eladások – vagyis a kapcsolatban álló vállalatok számára történt értékesítések – is szerepeljenek a közösségi felhasználás számadatai között, mivel a vizsgálat során gyűjtött adatok szerint a közösségi gyártókkal kapcsolatban álló vállalatok szabadon beszerezhettek hengerhuzalt más forrásokból is. Ezenkívül megállapították, hogy a közösségi gyártók a velük kapcsolatban álló feleknek felszámított átlagos eladási árai összhangban voltak a velük kapcsolatban nem álló feleknek felszámított átlagos eladási árakkal.

| (56) | Egy további közösségi gyártótól származó adatok ellenőrzését követően (lásd a fenti (3) és (51) preambulumbekezdést) a közösségi gazdasági ágazat közösségi piacra irányuló összes értékesítésére vonatkozó adatokat kis mértékben korrigálták. Ennek eredményeképpen az ideiglenes rendelet 1. táblázatában szereplő, a közösségi felhasználásra vonatkozó számadatokat a következőképpen igazították ki:

  1.   táblázat











  Közösségi felhasználás | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonna | 22 510 446 | 21 324 498 | 23 330 122 | 23 919 163 | 23 558 858 |
| Index | 100 | 95 | 104 | 106 | 105 |
| Forrás: Eurostat, a panaszban szereplő adatok és a kitöltött kérdőívek. |

(56)

Egy további közösségi gyártótól származó adatok ellenőrzését követően (lásd a fenti (3) és (51) preambulumbekezdést) a közösségi gazdasági ágazat közösségi piacra irányuló összes értékesítésére vonatkozó adatokat kis mértékben korrigálták. Ennek eredményeképpen az ideiglenes rendelet 1. táblázatában szereplő, a közösségi felhasználásra vonatkozó számadatokat a következőképpen igazították ki:

1.   táblázat

Közösségi felhasználás

2004

2005

2006

2007

VI

Tonna

22 510 446

21 324 498

23 330 122

23 919 163

23 558 858

Index

100

95

104

106

105

Forrás: Eurostat, a panaszban szereplő adatok és a kitöltött kérdőívek.

| (57) | A közösségi felhasználás összességében 5 %-kal növekedett a figyelembe vett időszakban. A növekedés 2006-ban kezdődött, egy 2005-ben történt, 5 %-os átmeneti csökkenést követően. Ezután a felhasználás lendületet vett és 2007-ig növekedett, majd némiképp csökkent a VI alatt. A felhasználás 2005-ös visszaesését elsősorban az okozta, hogy csökkent a termék iránti kereslet az építőiparban. |
| --- | --- |

(57)

A közösségi felhasználás összességében 5 %-kal növekedett a figyelembe vett időszakban. A növekedés 2006-ban kezdődött, egy 2005-ben történt, 5 %-os átmeneti csökkenést követően. Ezután a felhasználás lendületet vett és 2007-ig növekedett, majd némiképp csökkent a VI alatt. A felhasználás 2005-ös visszaesését elsősorban az okozta, hogy csökkent a termék iránti kereslet az építőiparban.

4.   A KNK-ból, MK-ból és Törökországból a Közösségbe irányuló behozatal

4.1.   Kumuláció

| (58) | Ahhoz, hogy az érintett országokból származó behozatalok kumulálásának feltételeit véglegesen meg lehessen vizsgálni, az ideiglenes rendelet (99) preambulumbekezdésében ismertetett módszert alkalmazták, figyelembe véve a felektől az ideiglenes intézkedések elrendelését követően beérkezett észrevételeket. Moldova esetében figyelembe vették azt is, hogy – mint az a fenti (46) preambulumbekezdésben szerepel – más moldovai gyártók is exportálták az érintett terméket a Közösségbe. |
| --- | --- |

(58)

Ahhoz, hogy az érintett országokból származó behozatalok kumulálásának feltételeit véglegesen meg lehessen vizsgálni, az ideiglenes rendelet (99) preambulumbekezdésében ismertetett módszert alkalmazták, figyelembe véve a felektől az ideiglenes intézkedések elrendelését követően beérkezett észrevételeket. Moldova esetében figyelembe vették azt is, hogy – mint az a fenti (46) preambulumbekezdésben szerepel – más moldovai gyártók is exportálták az érintett terméket a Közösségbe.

| (59) | Az ideiglenes rendelet (101) preambulumbekezdésében ismertetettek szerint a Törökországból és a KNK-ból, illetve az MK-ból származó behozatalokat nem összesítették, mivel úgy vélték, hogy eltérőek voltak a török és egyéb releváns piaci szereplők közötti versenyfeltételek, különösen az árképzési magatartásuk tekintetében. Valójában az összes török együttműködő exportáló gyártó eladási árai nem voltak alacsonyabbak a közösségi gazdasági ágazat árainál; a közösségi piac egyéb szereplőinek áraihoz képest viszonylag magasak voltak. |
| --- | --- |

(59)

Az ideiglenes rendelet (101) preambulumbekezdésében ismertetettek szerint a Törökországból és a KNK-ból, illetve az MK-ból származó behozatalokat nem összesítették, mivel úgy vélték, hogy eltérőek voltak a török és egyéb releváns piaci szereplők közötti versenyfeltételek, különösen az árképzési magatartásuk tekintetében. Valójában az összes török együttműködő exportáló gyártó eladási árai nem voltak alacsonyabbak a közösségi gazdasági ágazat árainál; a közösségi piac egyéb szereplőinek áraihoz képest viszonylag magasak voltak.

| (60) | Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az ideiglenes rendelet (101) preambulumbekezdésében szereplő érvek nem voltak összhangban az alaprendelettel. Érvelése szerint az említett behozatalok és az MK-ból és a KNK-ból származó egyéb dömpingelt behozatalok összesítéséhez elegendő, ha a török behozatalok dömpingkülönbözetei lényegesen a de minimis küszöbérték felett vannak és a behozatalok volumene nem elhanyagolható. Azt állította továbbá, hogy az intézkedések elrendelésének hiánya a Törökországból a közösségi piacra irányuló dömpingelt behozatalok gyors növekedését eredményezné. |
| --- | --- |

(60)

Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az ideiglenes rendelet (101) preambulumbekezdésében szereplő érvek nem voltak összhangban az alaprendelettel. Érvelése szerint az említett behozatalok és az MK-ból és a KNK-ból származó egyéb dömpingelt behozatalok összesítéséhez elegendő, ha a török behozatalok dömpingkülönbözetei lényegesen a de minimis küszöbérték felett vannak és a behozatalok volumene nem elhanyagolható. Azt állította továbbá, hogy az intézkedések elrendelésének hiánya a Törökországból a közösségi piacra irányuló dömpingelt behozatalok gyors növekedését eredményezné.

| (61) | Ki kell emelni, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése külön előírja, hogy a közösségi piacon a releváns gazdasági szereplők közötti verseny feltételeit a dömpingellenes vizsgálat által érintett országokból származó behozatalok összesített értékelésének összefüggésében körültekintően kell megvizsgálni. Ezenkívül a török gazdasági szereplők árszintje minden esetben magasabb volt az ideiglenes rendelet (179) preambulumbekezdésében leírt módszer szerint meghatározott, kárt nem okozó áraknál. Így semmi nem indokolta annak engedélyezését, hogy a török behozatalt a KNK-ból és az MK-ból származó behozatallal együtt összesítve értékeljék, vagy hogy dömpingellenes intézkedéseket vezessenek be az adott országból származó behozatal állítólagos növekedésének megakadályozására. Ezen az alapon az állításokat el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(61)

Ki kell emelni, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése külön előírja, hogy a közösségi piacon a releváns gazdasági szereplők közötti verseny feltételeit a dömpingellenes vizsgálat által érintett országokból származó behozatalok összesített értékelésének összefüggésében körültekintően kell megvizsgálni. Ezenkívül a török gazdasági szereplők árszintje minden esetben magasabb volt az ideiglenes rendelet (179) preambulumbekezdésében leírt módszer szerint meghatározott, kárt nem okozó áraknál. Így semmi nem indokolta annak engedélyezését, hogy a török behozatalt a KNK-ból és az MK-ból származó behozatallal együtt összesítve értékeljék, vagy hogy dömpingellenes intézkedéseket vezessenek be az adott országból származó behozatal állítólagos növekedésének megakadályozására. Ezen az alapon az állításokat el kellett utasítani.

| (62) | Egy másik érdekelt fél azt az ideiglenes megállapítást vitatta, mely szerint az MK-ból származó behozatalt a KNK-ból származóval összesítették; úgy érvelt, hogy a KNK-ból származó behozatallal ellentétben az MK-ból származó behozatal volumene nagyon alacsony volt és alapvetően nem kínált a közösségi gazdasági ágazat árai alá a VI során. |
| --- | --- |

(62)

Egy másik érdekelt fél azt az ideiglenes megállapítást vitatta, mely szerint az MK-ból származó behozatalt a KNK-ból származóval összesítették; úgy érvelt, hogy a KNK-ból származó behozatallal ellentétben az MK-ból származó behozatal volumene nagyon alacsony volt és alapvetően nem kínált a közösségi gazdasági ágazat árai alá a VI során.

| (63) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően kiegészítő információk érkeztek a Közösségbe irányuló moldáviai exportot illetően, és ennek eredményeképpen Moldova esetében felülvizsgálták az áralákínálási különbözet és a kárkülönbözet kiszámítását, mint azt a lenti (71) és (107) preambulumbekezdés részletezi. |
| --- | --- |

(63)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően kiegészítő információk érkeztek a Közösségbe irányuló moldáviai exportot illetően, és ennek eredményeképpen Moldova esetében felülvizsgálták az áralákínálási különbözet és a kárkülönbözet kiszámítását, mint azt a lenti (71) és (107) preambulumbekezdés részletezi.

| (64) | A felülvizsgált számítások azt mutatták, hogy az MK-ból származó behozatalok nem kínáltak a közösségi gazdasági ágazat árai alá a közösségi piacon a VI során. Ezenkívül megállapították, hogy a kárkülönbözet az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően alkalmazott de minimis kárküszöb alatt van. A fentiekre való tekintettel megállapítást nyert, hogy az MK-ból származó hengerhuzalok behozatalát külön kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(64)

A felülvizsgált számítások azt mutatták, hogy az MK-ból származó behozatalok nem kínáltak a közösségi gazdasági ágazat árai alá a közösségi piacon a VI során. Ezenkívül megállapították, hogy a kárkülönbözet az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően alkalmazott de minimis kárküszöb alatt van. A fentiekre való tekintettel megállapítást nyert, hogy az MK-ból származó hengerhuzalok behozatalát külön kell vizsgálni.

4.2.   A KNK-ból származó dömpingelt behozatal

| (65) | Emlékeztetni kell arra, hogy mivel a fenti (56) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint a felhasználásra vonatkozó számadatok kis mértékben kiigazításra kerültek, ennek megfelelően felülvizsgálták a KNK-ból származó behozatalok piaci részesedését. A KNK-ból származó behozatal tehát a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  2.   táblázat











  A KNK-ból származó teljes dömpingelt behozatal | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumen (tonna) | 70 816 | 134 176 | 633 631 | 1 459 968 | 1 174 556 |
| Index | 100 | 189 | 895 | 2 062 | 1 659 |
| Piaci részesedés | 0,3 % | 0,6 % | 2,7 % | 6,1 % | 5,0 % |
| Index | 100 | 200 | 863 | 1 940 | 1 585 |
| Árak (EUR/tonna) | 374 | 430 | 378 | 409 | 419 |
| Index | 100 | 115 | 101 | 109 | 112 |
| Forrás: Eurostat. |

(65)

Emlékeztetni kell arra, hogy mivel a fenti (56) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint a felhasználásra vonatkozó számadatok kis mértékben kiigazításra kerültek, ennek megfelelően felülvizsgálták a KNK-ból származó behozatalok piaci részesedését. A KNK-ból származó behozatal tehát a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

2.   táblázat

A KNK-ból származó teljes dömpingelt behozatal

2004

2005

2006

2007

VI

Volumen (tonna)

70 816

134 176

633 631

1 459 968

1 174 556

Index

100

189

895

2 062

1 659

Piaci részesedés

0,3 %

0,6 %

2,7 %

6,1 %

5,0 %

Index

100

200

863

1 940

1 585

Árak (EUR/tonna)

374

430

378

409

419

Index

100

115

101

109

112

Forrás: Eurostat.

| (66) | A KNK-ból származó dömpingelt behozatal a 2004. évi 0,07 millió tonnáról jelentősen, csaknem tizenhétszeresére emelkedett, elérve az 1,1 millió tonnát a VI során. Ez a behozatal 2007-ben tetőzött, majd a közösségi felhasználás alakulásával összhangban enyhén csökkenő tendenciát mutatott. |
| --- | --- |

(66)

A KNK-ból származó dömpingelt behozatal a 2004. évi 0,07 millió tonnáról jelentősen, csaknem tizenhétszeresére emelkedett, elérve az 1,1 millió tonnát a VI során. Ez a behozatal 2007-ben tetőzött, majd a közösségi felhasználás alakulásával összhangban enyhén csökkenő tendenciát mutatott.

| (67) | Bár a KNK-ból származó dömpingelt behozatal átlagárai 12 %-kal növekedtek a figyelembe vett időszakban, megállapították, hogy ezek az árak a közösségi gazdasági ágazat árai alá kínáltak, különösen a VI során. Ennek eredményeképpen a piaci részesedés jelentősen nőtt: a 2004. évi 0,3 %-ról a VI alatti 5,0 %-ra, ami 4,7 százalékpontos növekedésnek felel meg. |
| --- | --- |

(67)

Bár a KNK-ból származó dömpingelt behozatal átlagárai 12 %-kal növekedtek a figyelembe vett időszakban, megállapították, hogy ezek az árak a közösségi gazdasági ágazat árai alá kínáltak, különösen a VI során. Ennek eredményeképpen a piaci részesedés jelentősen nőtt: a 2004. évi 0,3 %-ról a VI alatti 5,0 %-ra, ami 4,7 százalékpontos növekedésnek felel meg.

4.3.   Áralákínálás

| (68) | Az ideiglenes rendelet (106) preambulumbekezdésében az áralákínálás megállapítására leírt módszer megerősítést nyer. Az egyik közösségi gyártó telephelyén tett ellenőrző látogatást követően (lásd a (3) preambulumbekezdést) azonban újraértékelték a közösségi gazdasági ágazat átlagárát annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni az e közösségi gyártótól származó, ellenőrzött adatokat. |
| --- | --- |

(68)

Az ideiglenes rendelet (106) preambulumbekezdésében az áralákínálás megállapítására leírt módszer megerősítést nyer. Az egyik közösségi gyártó telephelyén tett ellenőrző látogatást követően (lásd a (3) preambulumbekezdést) azonban újraértékelték a közösségi gazdasági ágazat átlagárát annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni az e közösségi gyártótól származó, ellenőrzött adatokat.

| (69) | Az egyik fél azt állította, hogy mivel egyetlen moldovai gyártó sem részesült piacgazdasági elbánásban vagy egyéni elbánásban, a Bizottságnak az Eurostat adatait felhasználva, nem pedig a moldovai exportáló gyártóktól kapott adatok alapján kellene kiszámítania az MK-ra vonatkozó áralákínálást és a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. |
| --- | --- |

(69)

Az egyik fél azt állította, hogy mivel egyetlen moldovai gyártó sem részesült piacgazdasági elbánásban vagy egyéni elbánásban, a Bizottságnak az Eurostat adatait felhasználva, nem pedig a moldovai exportáló gyártóktól kapott adatok alapján kellene kiszámítania az MK-ra vonatkozó áralákínálást és a kár megszüntetéséhez szükséges szintet.

| (70) | Dömpingellenes vizsgálatban és különösen az árak összehasonlítása során az intézmények gyakorlatának megfelelően a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb adatokat használják fel, vagyis általában az együttműködő felek telephelyein összegyűjtött és ellenőrzött adatokat. Ebben az esetben a moldovai együttműködő gyártó telephelyén összegyűjtött áradatok álltak rendelkezésre és kerültek felhasználásra a moldovai együttműködő gyártó ideiglenes áralákínálási különbözetének meghatározásához. Emiatt elutasították az Eurostat adatainak felhasználására vonatkozó kérést. |
| --- | --- |

(70)

Dömpingellenes vizsgálatban és különösen az árak összehasonlítása során az intézmények gyakorlatának megfelelően a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb adatokat használják fel, vagyis általában az együttműködő felek telephelyein összegyűjtött és ellenőrzött adatokat. Ebben az esetben a moldovai együttműködő gyártó telephelyén összegyűjtött áradatok álltak rendelkezésre és kerültek felhasználásra a moldovai együttműködő gyártó ideiglenes áralákínálási különbözetének meghatározásához. Emiatt elutasították az Eurostat adatainak felhasználására vonatkozó kérést.

| (71) | Fontolóra vették azonban, hogy figyelembe veszik az MK-ból a Közösségbe irányuló behozatalra – beleértve az egyéb moldovai gyártók fenti (46) preambulumbekezdésben említett behozatalait is – vonatkozó, rendelkezésre álló áradatokat az MK-ra vonatkozó végleges áralákínálási különbözet kiszámításához. Ezért a rendelkezésre álló és megfelelően kiigazított összes áradatot felhasználták annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni az első független vevő esetében alkalmazott, CIF alapon, súlyozott átlaggal számított exportárakat. Ennek alapján megállapították, hogy az MK-ból származó behozatal nem kínált a közösségi gazdasági ágazat árai alá; valójában a végleges áralákínálási különbözet negatív: átlagosan –1,2 % az MK esetében. |
| --- | --- |

(71)

Fontolóra vették azonban, hogy figyelembe veszik az MK-ból a Közösségbe irányuló behozatalra – beleértve az egyéb moldovai gyártók fenti (46) preambulumbekezdésben említett behozatalait is – vonatkozó, rendelkezésre álló áradatokat az MK-ra vonatkozó végleges áralákínálási különbözet kiszámításához. Ezért a rendelkezésre álló és megfelelően kiigazított összes áradatot felhasználták annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni az első független vevő esetében alkalmazott, CIF alapon, súlyozott átlaggal számított exportárakat. Ennek alapján megállapították, hogy az MK-ból származó behozatal nem kínált a közösségi gazdasági ágazat árai alá; valójában a végleges áralákínálási különbözet negatív: átlagosan –1,2 % az MK esetében.

| (72) | A KNK-ból származó behozatalt illetően emlékeztetni kell rá, hogy csak egy kínai exportáló gyártó működött együtt a vizsgálatban. A fentiekben ismertetettekkel megegyező módszer és a közösségi gazdasági ágazat adatainak kiigazítása alapján, valamint összehasonlítható terméktípusok alapján az egyetlen kínai együttműködő exportőr esetében 4,2 %-os átlagos áralákínálási különbözetet állapítottak meg. Az összes többi kínai gyártó esetében az áralákínálást az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdésének megfelelően állapították meg. Így 7,3 %-os átlagos áralákínálási különbözetet állapítottak meg a kínai behozatalok esetében. |
| --- | --- |

(72)

A KNK-ból származó behozatalt illetően emlékeztetni kell rá, hogy csak egy kínai exportáló gyártó működött együtt a vizsgálatban. A fentiekben ismertetettekkel megegyező módszer és a közösségi gazdasági ágazat adatainak kiigazítása alapján, valamint összehasonlítható terméktípusok alapján az egyetlen kínai együttműködő exportőr esetében 4,2 %-os átlagos áralákínálási különbözetet állapítottak meg. Az összes többi kínai gyártó esetében az áralákínálást az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdésének megfelelően állapították meg. Így 7,3 %-os átlagos áralákínálási különbözetet állapítottak meg a kínai behozatalok esetében.

5.   A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete

| (73) | Azon következtetés alapján, hogy az MK-ból származó behozatalokat nem szabad kumulálni a Kínával származó behozatalokkal, hanem külön kell értékelni a (64) preambulumbekezdésben leírtak szerint, a dömpingelt behozataloknak a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetére gyakorolt hatásának vizsgálata a KNK-ból származó behozatalokra vonatkozik. |
| --- | --- |

(73)

Azon következtetés alapján, hogy az MK-ból származó behozatalokat nem szabad kumulálni a Kínával származó behozatalokkal, hanem külön kell értékelni a (64) preambulumbekezdésben leírtak szerint, a dömpingelt behozataloknak a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetére gyakorolt hatásának vizsgálata a KNK-ból származó behozatalokra vonatkozik.

| (74) | A (3) preambulumbekezdésben említettek szerint még egy közösségi gyártó helyszíni ellenőrzésére került sor. Ennek eredményeképpen megfelelően kiigazítottak néhány kármutatót. Ezek a közösségi piacon az első független vevő számára történt értékesítések volumenére, a közösségi gazdasági ágazat által a független vevők esetében felszámított átlagos ex-works eladási árakra, a készletekre, a jövedelmezőségre, a pénzforgalomra, a befektetések megtérülésére és a foglalkoztatásra vonatkoznak. |
| --- | --- |

(74)

A (3) preambulumbekezdésben említettek szerint még egy közösségi gyártó helyszíni ellenőrzésére került sor. Ennek eredményeképpen megfelelően kiigazítottak néhány kármutatót. Ezek a közösségi piacon az első független vevő számára történt értékesítések volumenére, a közösségi gazdasági ágazat által a független vevők esetében felszámított átlagos ex-works eladási árakra, a készletekre, a jövedelmezőségre, a pénzforgalomra, a befektetések megtérülésére és a foglalkoztatásra vonatkoznak.

| (75) | Az alábbi 3. táblázat szemlélteti a közösségi piacon az első független vevő számára történt értékesítések kiigazított volumenét. Megjegyzendő, hogy a kiigazított számadatok ellenére a tendencia az ideiglenes rendeletben vázoltakhoz hasonlít.

  3.   táblázat | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítések volumene (tonna) | 7 505 684 | 6 738 112 | 7 522 435 | 7 548 130 | 7 489 831 |
| Index | 100 | 90 | 100 | 101 | 100 |
| Piaci részesedés | 33,4 % | 31,6 % | 32,2 % | 31,6 % | 31,8 % |
| Index | 100 | 95 | 97 | 95 | 95 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(75)

Az alábbi 3. táblázat szemlélteti a közösségi piacon az első független vevő számára történt értékesítések kiigazított volumenét. Megjegyzendő, hogy a kiigazított számadatok ellenére a tendencia az ideiglenes rendeletben vázoltakhoz hasonlít.

3.   táblázat

2004

2005

2006

2007

VI

Értékesítések volumene (tonna)

7 505 684

6 738 112

7 522 435

7 548 130

7 489 831

Index

100

90

100

101

100

Piaci részesedés

33,4 %

31,6 %

32,2 %

31,6 %

31,8 %

Index

100

95

97

95

95

Forrás: kitöltött kérdőívek.

| (76) | A fentiekre való tekintettel megfelelően kiigazították a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon a független vevőknek felszámított átlagos eladási egységárakat. Ennek eredményeképpen a 2006 és a VI közötti időszakban az átlagos eladási árakat kismértékben módosították az ideiglenes rendeletben szereplő számadatokhoz képest.

  4.   táblázat | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagár (EUR/tonna) | 414 | 409 | 434 | 468 | 475 |
| Index | 100 | 99 | 105 | 113 | 115 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(76)

A fentiekre való tekintettel megfelelően kiigazították a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon a független vevőknek felszámított átlagos eladási egységárakat. Ennek eredményeképpen a 2006 és a VI közötti időszakban az átlagos eladási árakat kismértékben módosították az ideiglenes rendeletben szereplő számadatokhoz képest.

4.   táblázat

2004

2005

2006

2007

VI

Átlagár (EUR/tonna)

414

409

434

468

475

Index

100

99

105

113

115

Forrás: kitöltött kérdőívek.

| (77) | A készletekre vonatkozó számadatokat illetően megjegyzendő, hogy a közösségi gazdasági ágazat 2006 és a VI közötti adatainak kismértékű módosításai nem változtattak az ideiglenes rendelet (119) preambulumbekezdésében szereplő tendenciaelemzésen.

  5.   táblázat | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Készletek (tonna) | 657 667 | 530 578 | 691 338 | 699 511 | 594 420 |
| Index | 100 | 81 | 105 | 106 | 90 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(77)

A készletekre vonatkozó számadatokat illetően megjegyzendő, hogy a közösségi gazdasági ágazat 2006 és a VI közötti adatainak kismértékű módosításai nem változtattak az ideiglenes rendelet (119) preambulumbekezdésében szereplő tendenciaelemzésen.

5.   táblázat

2004

2005

2006

2007

VI

Készletek (tonna)

657 667

530 578

691 338

699 511

594 420

Index

100

81

105

106

90

Forrás: kitöltött kérdőívek.

| (78) | Az ideiglenes rendeletet követően a foglalkoztatási számadatok is változtak kis mértékben a 2004 és a VI közötti időszakot illetően. Az érdekelt felektől származó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (120)–(122) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

  6.   táblázat | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatás – teljes munkaidő egyenérték (FTE) | 4 216 | 4 029 | 3 920 | 4 195 | 4 310 |
| Index | 100 | 96 | 93 | 100 | 102 |
| Munkaerőköltség (EUR/FTE) | 41 300 | 43 200 | 45 400 | 45 300 | 44 700 |
| Index | 100 | 104 | 110 | 110 | 108 |
| Termelékenység (Index) | 100 | 95 | 107 | 98 | 95 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(78)

Az ideiglenes rendeletet követően a foglalkoztatási számadatok is változtak kis mértékben a 2004 és a VI közötti időszakot illetően. Az érdekelt felektől származó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (120)–(122) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

6.   táblázat

2004

2005

2006

2007

VI

Foglalkoztatás – teljes munkaidő egyenérték (FTE)

4 216

4 029

3 920

4 195

4 310

Index

100

96

93

100

102

Munkaerőköltség (EUR/FTE)

41 300

43 200

45 400

45 300

44 700

Index

100

104

110

110

108

Termelékenység (Index)

100

95

107

98

95

Forrás: kitöltött kérdőívek.

| (79) | A közösségi gazdasági ágazat nyereségességét az ideiglenes rendelet (123) preambulumbekezdésében kifejtett módszert alkalmazva állapították meg. Egy további közösségi gyártó helyszíni ellenőrzését követően (lásd (3) preambulumbekezdés) a közösségi gazdasági ágazat adatainak módosítását követően e számadatokat is megváltoztatták kis mértékben. A figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége a 2004. évi 14,2 %-ról a VI-ban 7,3 %-ra esett vissza. További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (124)–(126) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

  7.   táblázat | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyereségesség | 14,2 % | 8,0 % | 8,4 % | 7,9 % | 7,3 % |
| Index | 100 | 56 | 59 | 55 | 51 |
| Pénzforgalom (ezer EUR) | 493 954 | 272 166 | 361 573 | 286 917 | 278 604 |
| Index | 100 | 55 | 73 | 55 | 56 |
| Beruházások (ezer EUR) | 147 897 | 136 031 | 231 726 | 221 808 | 200 126 |
| Index | 100 | 92 | 157 | 150 | 135 |
| Beruházások megtérülése | 68 % | 49 % | 50 % | 46 % | 47 % |
| Index | 100 | 72 | 74 | 68 | 68 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(79)

A közösségi gazdasági ágazat nyereségességét az ideiglenes rendelet (123) preambulumbekezdésében kifejtett módszert alkalmazva állapították meg. Egy további közösségi gyártó helyszíni ellenőrzését követően (lásd (3) preambulumbekezdés) a közösségi gazdasági ágazat adatainak módosítását követően e számadatokat is megváltoztatták kis mértékben. A figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége a 2004. évi 14,2 %-ról a VI-ban 7,3 %-ra esett vissza. További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (124)–(126) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

7.   táblázat

2004

2005

2006

2007

VI

Nyereségesség

14,2 %

8,0 %

8,4 %

7,9 %

7,3 %

Index

100

56

59

55

51

Pénzforgalom (ezer EUR)

493 954

272 166

361 573

286 917

278 604

Index

100

55

73

55

56

Beruházások (ezer EUR)

147 897

136 031

231 726

221 808

200 126

Index

100

92

157

150

135

Beruházások megtérülése

68 %

49 %

50 %

46 %

47 %

Index

100

72

74

68

68

Forrás: kitöltött kérdőívek.

5.1.   Növekedés

| (80) | A fentiekre való tekintettel megállapítható, hogy a közösségi gazdasági ágazat értékesítési volumene 2004 és a VI között stagnált, megakadályozva ezáltal, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak előnye származzon a közösségi felhasználás 2004 és a VI közötti 5 %-os növekedéséből. Ennek eredményeképpen a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése 1,6 százalékponttal csökkent a szóban forgó időszak alatt. |
| --- | --- |

(80)

A fentiekre való tekintettel megállapítható, hogy a közösségi gazdasági ágazat értékesítési volumene 2004 és a VI között stagnált, megakadályozva ezáltal, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak előnye származzon a közösségi felhasználás 2004 és a VI közötti 5 %-os növekedéséből. Ennek eredményeképpen a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése 1,6 százalékponttal csökkent a szóban forgó időszak alatt.

5.2.   A tényleges dömpingkülönbözet nagysága

| (81) | Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (128) preambulumbekezdése megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(81)

Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (128) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

6.   A kárra vonatkozó következtetés

| (82) | Az a következtetés vonható le, hogy néhány kármutató kismértékű módosítása (lásd a fenti 2–7. táblázatot), melyre egy további közösségi gyártó helyszíni ellenőrzését követően került sor, nem változtatta meg az ideiglenes rendelet (132) preambulumbekezdésében szereplő következtetést. |
| --- | --- |

(82)

Az a következtetés vonható le, hogy néhány kármutató kismértékű módosítása (lásd a fenti 2–7. táblázatot), melyre egy további közösségi gyártó helyszíni ellenőrzését követően került sor, nem változtatta meg az ideiglenes rendelet (132) preambulumbekezdésében szereplő következtetést.

| (83) | A fentiek figyelembevételével az a következtetés vonható le, hogy az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a közösségi gazdasági ágazatot jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(83)

A fentiek figyelembevételével az a következtetés vonható le, hogy az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a közösségi gazdasági ágazatot jelentős kár érte.

E.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

1.   A KNK-ból származó dömpingelt behozatal hatása

| (84) | Megvizsgálták, hogy a KNK-ból származó érintett termék dömpingelt behozatala jelentős mértékűnek tekinthető kárt okozott-e a közösségi gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(84)

Megvizsgálták, hogy a KNK-ból származó érintett termék dömpingelt behozatala jelentős mértékűnek tekinthető kárt okozott-e a közösségi gazdasági ágazatnak.

| (85) | A vizsgálat rámutatott, hogy a KNK-ból származó dömpingelt behozatalok jelentősen, csaknem tizenhétszeresére növekedtek a figyelembe vett időszakban, azaz 1,1 millió tonnával nőttek 2004 és a VI között. E növekedés különösen 2006 és a VI között volt szembetűnő. A KNK-ból származó dömpingelt behozatalok piaci részesedése a közösségi piacon a 2004. évi 0,3 %-ról 5,0 %-ra emelkedett a VI alatt. Ez gyakorlatilag megfelelt a figyelembe vett időszakban a közösségi felhasználás teljes növekedésének. |
| --- | --- |

(85)

A vizsgálat rámutatott, hogy a KNK-ból származó dömpingelt behozatalok jelentősen, csaknem tizenhétszeresére növekedtek a figyelembe vett időszakban, azaz 1,1 millió tonnával nőttek 2004 és a VI között. E növekedés különösen 2006 és a VI között volt szembetűnő. A KNK-ból származó dömpingelt behozatalok piaci részesedése a közösségi piacon a 2004. évi 0,3 %-ról 5,0 %-ra emelkedett a VI alatt. Ez gyakorlatilag megfelelt a figyelembe vett időszakban a közösségi felhasználás teljes növekedésének.

| (86) | Ugyanebben az időszakban, bár a közösségi gazdasági ágazat értékesítési volumene a közösségi piacon stabil maradt, a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a 2004. évi 33,4 %-ról a VI során 31,8 %-ra, azaz 1,6 százalékponttal csökkent. |
| --- | --- |

(86)

Ugyanebben az időszakban, bár a közösségi gazdasági ágazat értékesítési volumene a közösségi piacon stabil maradt, a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a 2004. évi 33,4 %-ról a VI során 31,8 %-ra, azaz 1,6 százalékponttal csökkent.

| (87) | Az árakat illetően annak ellenére, hogy a dömpingelt behozatalok árai a figyelembe vett időszakban a nyersanyagárak emelkedésével összhangban 12 %-kal növekedtek, még mindig a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon felszámított árak alá kínáltak. Következésképpen a közösségi gazdasági ágazat nem volt képes olyan mértékű áremelésre, hogy teljes mértékben ellensúlyozza a nyersanyagárak emelkedését. A közösségi gazdasági ágazatnak a közösségi piacon történt értékesítésekből származó nyereségessége így a 2004. évi 14,2 %-ról 7,3 %-ra csökkent a VI alatt. |
| --- | --- |

(87)

Az árakat illetően annak ellenére, hogy a dömpingelt behozatalok árai a figyelembe vett időszakban a nyersanyagárak emelkedésével összhangban 12 %-kal növekedtek, még mindig a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon felszámított árak alá kínáltak. Következésképpen a közösségi gazdasági ágazat nem volt képes olyan mértékű áremelésre, hogy teljes mértékben ellensúlyozza a nyersanyagárak emelkedését. A közösségi gazdasági ágazatnak a közösségi piacon történt értékesítésekből származó nyereségessége így a 2004. évi 14,2 %-ról 7,3 %-ra csökkent a VI alatt.

| (88) | Vélhetően a KNK-ból származó, alacsony árú, dömpingelt behozatal által a közösségi piacon folyamatosan kifejtett árnyomás nem tette lehetővé a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy eladási árait a megnövekedett előállítási költségekhez igazítsa. Ezért az a következtetés vonható le, hogy a KNK-ból származó, alacsony árú, dömpingelt behozatal növekedése jelentős negatív hatást gyakorolt a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetére. |
| --- | --- |

(88)

Vélhetően a KNK-ból származó, alacsony árú, dömpingelt behozatal által a közösségi piacon folyamatosan kifejtett árnyomás nem tette lehetővé a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy eladási árait a megnövekedett előállítási költségekhez igazítsa. Ezért az a következtetés vonható le, hogy a KNK-ból származó, alacsony árú, dömpingelt behozatal növekedése jelentős negatív hatást gyakorolt a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetére.

2.   Más tényezők hatása

| (89) | A kereslet alakulására, a belső gyártásra, a felső szegmensbe tartozó termékek értékesítésére, a harmadik országokból és egyéb közösségi gyártóktól származó behozatalokra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (139), (143)–(149) és (151)–(155) preambulumbekezdése megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(89)

A kereslet alakulására, a belső gyártásra, a felső szegmensbe tartozó termékek értékesítésére, a harmadik országokból és egyéb közösségi gyártóktól származó behozatalokra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (139), (143)–(149) és (151)–(155) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

| (90) | Az egyik fél azt állította, hogy nem volt megfelelő a nyersanyagárak emelkedésének az ideiglenes rendelet (142) preambulumbekezdésében említett értékelése. Azzal érvelt, hogy nehéz teljes mértékben áthárítani a költségnövekedést a vevőkre. Ezenkívül azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazat negatív exportteljesítményével magyarázható a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlása. |
| --- | --- |

(90)

Az egyik fél azt állította, hogy nem volt megfelelő a nyersanyagárak emelkedésének az ideiglenes rendelet (142) preambulumbekezdésében említett értékelése. Azzal érvelt, hogy nehéz teljes mértékben áthárítani a költségnövekedést a vevőkre. Ezenkívül azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazat negatív exportteljesítményével magyarázható a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlása.

| (91) | A nyersanyagárak hatását illetően emlékeztetni kell arra, hogy a vizsgálat szerint a közösségi gazdasági ágazatnak a hengerhuzalok előállítási költségeinek 25 %-os emelkedésével kellett számolnia. Ezt annak a figyelembevételével kell vizsgálni, hogy a közösségi gazdasági ágazat átlagos eladási árai csupán 15 %-kal növekedtek. Valójában nagyon nehéz lehet egyes piacokon teljes mértékben áthárítani a költségnövekedést a vevőkre, a jelenlegi vizsgálat azonban nem mutatott rá, hogy a hengerhuzalok piacán is ez lenne a helyzet. Ellenkezőleg, a hengerhuzal tömegterméknek tekinthető, melyet olyan átlátható piacon értékesítenek, ahol valamennyi gazdasági szereplő tisztában van az árszinttel. Így hatékony kereskedelmi feltételek mellett a költségnövekedések miatti áremelkedéseknek tükröződniük kell a hengerhuzalok eladási áraiban. Ezért megállapítható, hogy a (142) preambulumbekezdésben szereplő következtetés helytálló, így ezt az állítást el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(91)

A nyersanyagárak hatását illetően emlékeztetni kell arra, hogy a vizsgálat szerint a közösségi gazdasági ágazatnak a hengerhuzalok előállítási költségeinek 25 %-os emelkedésével kellett számolnia. Ezt annak a figyelembevételével kell vizsgálni, hogy a közösségi gazdasági ágazat átlagos eladási árai csupán 15 %-kal növekedtek. Valójában nagyon nehéz lehet egyes piacokon teljes mértékben áthárítani a költségnövekedést a vevőkre, a jelenlegi vizsgálat azonban nem mutatott rá, hogy a hengerhuzalok piacán is ez lenne a helyzet. Ellenkezőleg, a hengerhuzal tömegterméknek tekinthető, melyet olyan átlátható piacon értékesítenek, ahol valamennyi gazdasági szereplő tisztában van az árszinttel. Így hatékony kereskedelmi feltételek mellett a költségnövekedések miatti áremelkedéseknek tükröződniük kell a hengerhuzalok eladási áraiban. Ezért megállapítható, hogy a (142) preambulumbekezdésben szereplő következtetés helytálló, így ezt az állítást el kellett utasítani.

| (92) | Az exportteljesítményt illetően az ideiglenes rendelet (150) preambulumbekezdésében ismertetett okok miatt csökkenő tendenciát mutattak a közösségi gazdasági ágazat exportértékesítései. Tekintettel arra, hogy az exportértékesítések részesedése viszonylag alacsony a közösségi vevőknek történő értékesítésekhez képest, és ez utóbbiak eladási árai viszonylag alacsonyak voltak, megállapították, hogy az elszenvedett kár szintje nem indokolható az exportvolumen csökkenésével. Nem merült fel olyan bizonyíték, mely érvénytelenítette volna ezt a következtetést, így az ideiglenes rendelet (150) preambulumbekezdése megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(92)

Az exportteljesítményt illetően az ideiglenes rendelet (150) preambulumbekezdésében ismertetett okok miatt csökkenő tendenciát mutattak a közösségi gazdasági ágazat exportértékesítései. Tekintettel arra, hogy az exportértékesítések részesedése viszonylag alacsony a közösségi vevőknek történő értékesítésekhez képest, és ez utóbbiak eladási árai viszonylag alacsonyak voltak, megállapították, hogy az elszenvedett kár szintje nem indokolható az exportvolumen csökkenésével. Nem merült fel olyan bizonyíték, mely érvénytelenítette volna ezt a következtetést, így az ideiglenes rendelet (150) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

| (93) | A fentiek figyelembevételével, valamint egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (156)–(159) preambulumbekezdése megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(93)

A fentiek figyelembevételével, valamint egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (156)–(159) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

3.   A Törökországból származó behozatal

| (94) | A (60) és (61) preambulumbekezdés alapján és a Törökországból származó behozatalra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (160)–(162) preambulumbekezdésében szereplő következtetések megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(94)

A (60) és (61) preambulumbekezdés alapján és a Törökországból származó behozatalra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (160)–(162) preambulumbekezdésében szereplő következtetések megerősítést nyernek.

4.   Az MK-ból származó behozatal

| (95) | A közösségi gazdasági ágazat adatainak kiigazítását követően – melyre egy további közösségi gyártó válaszának ellenőrzése alapján és az MK-ból származó összes importértékesítés figyelembevételével került sor – megállapították, hogy a MK-ból származó behozatalok nem kínáltak a közösségi gazdasági ágazat árai alá a VI során. Ezenkívül a fenti (64) preambulumbekezdéssel összhangban az MK exportárának a közösségi gazdasági ágazat kárt nem okozó árával való összehasonlítása de minimis kárkülönbözetet mutatott. |
| --- | --- |

(95)

A közösségi gazdasági ágazat adatainak kiigazítását követően – melyre egy további közösségi gyártó válaszának ellenőrzése alapján és az MK-ból származó összes importértékesítés figyelembevételével került sor – megállapították, hogy a MK-ból származó behozatalok nem kínáltak a közösségi gazdasági ágazat árai alá a VI során. Ezenkívül a fenti (64) preambulumbekezdéssel összhangban az MK exportárának a közösségi gazdasági ágazat kárt nem okozó árával való összehasonlítása de minimis kárkülönbözetet mutatott.

| (96) | A fentiekre való tekintettel arra a következtetésre jutottak, hogy nincs egyértelmű okozati összefüggés az MK-ból származó behozatal és a közösségi gazdasági ágazatot ért kár között. |
| --- | --- |

(96)

A fentiekre való tekintettel arra a következtetésre jutottak, hogy nincs egyértelmű okozati összefüggés az MK-ból származó behozatal és a közösségi gazdasági ágazatot ért kár között.

F.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

1.   Előzetes megjegyzés

| (97) | A fentiekre való tekintettel megjegyzendő, hogy a közösségi érdek elemzése során kizárólag a dömpingellenes vámok kivetésének a KNK-ból származó behozatalokra gyakorolt hatását vizsgálták meg. |
| --- | --- |

(97)

A fentiekre való tekintettel megjegyzendő, hogy a közösségi érdek elemzése során kizárólag a dömpingellenes vámok kivetésének a KNK-ból származó behozatalokra gyakorolt hatását vizsgálták meg.

2.   A közösségi gazdasági ágazat

| (98) | Az ideiglenes rendelet elfogadását követően újra megvizsgálták, hogy a közösségi gazdasági ágazat érdekét szolgálja-e dömpingellenes intézkedéseket elrendelni a KNK-ból származó behozatalokra. |
| --- | --- |

(98)

Az ideiglenes rendelet elfogadását követően újra megvizsgálták, hogy a közösségi gazdasági ágazat érdekét szolgálja-e dömpingellenes intézkedéseket elrendelni a KNK-ból származó behozatalokra.

| (99) | A fentiekre való tekintettel és a közösségi gazdasági ágazat érdekére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (164)–(167) preambulumbekezdése megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(99)

A fentiekre való tekintettel és a közösségi gazdasági ágazat érdekére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (164)–(167) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

3.   Importőrök

| (100) | Az importőrökre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (168) és (169) preambulumbekezdése megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(100)

Az importőrökre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (168) és (169) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

4.   Felhasználók

| (101) | Az egyik érdekelt fél kétségbe vonta, hogy az e vizsgálat tárgyát képező országokból a közösségi piacra irányuló valamennyi behozatalt figyelembe vették-e az ideiglenes rendelet (171) preambulumbekezdésében szereplő, a hengerhuzalok bizonyos felhasználók általi behozatalára vonatkozó százalékos érték meghatározásakor. Ezenkívül egyes érdekelt felek azzal érveltek, hogy nem állnak rendelkezésre alternatív források arra az esetre, ha dömpingellenes intézkedéseket kellene elrendelni, ez pedig ellátási zavarokat okozna. |
| --- | --- |

(101)

Az egyik érdekelt fél kétségbe vonta, hogy az e vizsgálat tárgyát képező országokból a közösségi piacra irányuló valamennyi behozatalt figyelembe vették-e az ideiglenes rendelet (171) preambulumbekezdésében szereplő, a hengerhuzalok bizonyos felhasználók általi behozatalára vonatkozó százalékos érték meghatározásakor. Ezenkívül egyes érdekelt felek azzal érveltek, hogy nem állnak rendelkezésre alternatív források arra az esetre, ha dömpingellenes intézkedéseket kellene elrendelni, ez pedig ellátási zavarokat okozna.

| (102) | Az összes behozatalra vonatkozó állításra hivatkozva újra megvizsgálták a hengerhuzalok összes behozatalát. Elemzések rámutattak, hogy az együttműködő felhasználók által felhasznált hengerhuzalok behozatalának tényleges mennyisége nagyobb az ideiglenes szakaszban korábban megállapítottakhoz képest. Ennek eredményeképpen az ideiglenes rendelet (171) preambulumbekezdésében említett felhasználók összes behozatala 30 %-kal növekedett. Emiatt azt a következtetést lehet levonni, hogy a VI alatt az ideiglenes rendelet (171) preambulumbekezdésében említett felhasználók a KNK-ból származó hengerhuzalok összes behozatalának mintegy 20 %-át bonyolították le. |
| --- | --- |

(102)

Az összes behozatalra vonatkozó állításra hivatkozva újra megvizsgálták a hengerhuzalok összes behozatalát. Elemzések rámutattak, hogy az együttműködő felhasználók által felhasznált hengerhuzalok behozatalának tényleges mennyisége nagyobb az ideiglenes szakaszban korábban megállapítottakhoz képest. Ennek eredményeképpen az ideiglenes rendelet (171) preambulumbekezdésében említett felhasználók összes behozatala 30 %-kal növekedett. Emiatt azt a következtetést lehet levonni, hogy a VI alatt az ideiglenes rendelet (171) preambulumbekezdésében említett felhasználók a KNK-ból származó hengerhuzalok összes behozatalának mintegy 20 %-át bonyolították le.

| (103) | Azon állítást illetően, mely szerint nem állnak rendelkezésre alternatív beszerzési források dömpingellenes intézkedések elrendelése esetén, a vizsgálat kimutatta, hogy szabálytalanságok történtek a közösségi gyártók egyes felhasználók számára történt szállításai során. Az elemzés azonban nem szolgált semmilyen bizonyítékkal arról, hogy folyamatosan előfordulnának ilyen szabálytalanságok. Ezenkívül megjegyzendő, hogy vannak más beszerzési források is, különös tekintettel az egyéb harmadik országokra, melyek nem tartoznak ezen intézkedések hatálya alá. Ezért ezt az állítást el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(103)

Azon állítást illetően, mely szerint nem állnak rendelkezésre alternatív beszerzési források dömpingellenes intézkedések elrendelése esetén, a vizsgálat kimutatta, hogy szabálytalanságok történtek a közösségi gyártók egyes felhasználók számára történt szállításai során. Az elemzés azonban nem szolgált semmilyen bizonyítékkal arról, hogy folyamatosan előfordulnának ilyen szabálytalanságok. Ezenkívül megjegyzendő, hogy vannak más beszerzési források is, különös tekintettel az egyéb harmadik országokra, melyek nem tartoznak ezen intézkedések hatálya alá. Ezért ezt az állítást el kellett utasítani.

| (104) | A fentiekre való tekintettel és további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (173)–(175) preambulumbekezdése megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(104)

A fentiekre való tekintettel és további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (173)–(175) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

5.   A közösségi érdekre vonatkozó következtetés

| (105) | A fentiek alapján azt a következtetést lehetett levonni, hogy nincs olyan kényszerítő ok, ami ebben az esetben a KNK-ból származó hengerhuzalok behozatalával szembeni dömpingellenes vámok elrendelése ellen szólna. |
| --- | --- |

(105)

A fentiek alapján azt a következtetést lehetett levonni, hogy nincs olyan kényszerítő ok, ami ebben az esetben a KNK-ból származó hengerhuzalok behozatalával szembeni dömpingellenes vámok elrendelése ellen szólna.

G.   VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (106) | Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (179) preambulumbekezdésében említett, a közösségi gazdasági ágazat kárt nem okozó árainak kiszámításához használt módszer megerősítést nyert. Mindazonáltal a fenti (68) és (72) preambulumbekezdésben leírt kiigazításokat alkalmazták a kár megszüntetéséhez szükséges szintek végleges meghatározásához. Ezenkívül a kárkülönbözet kiszámításához használt haszonkulcsot ex-works szinten állapították meg annak érdekében, hogy a közösségi gazdasági ágazat kárt nem okozó, VI alatti árait ex-works szinten határozzák meg. |
| --- | --- |

(106)

Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (179) preambulumbekezdésében említett, a közösségi gazdasági ágazat kárt nem okozó árainak kiszámításához használt módszer megerősítést nyert. Mindazonáltal a fenti (68) és (72) preambulumbekezdésben leírt kiigazításokat alkalmazták a kár megszüntetéséhez szükséges szintek végleges meghatározásához. Ezenkívül a kárkülönbözet kiszámításához használt haszonkulcsot ex-works szinten állapították meg annak érdekében, hogy a közösségi gazdasági ágazat kárt nem okozó, VI alatti árait ex-works szinten határozzák meg.

| (107) | Az MK-t illetően a fenti (71) preambulumbekezdés megállapításaival összhangban megfelelőnek vélték az MK-ból a Közösségbe irányuló összes exportra vonatkozó, rendelkezésre álló árinformáció felhasználását. Ezért a rendelkezésre álló és megfelelően kiigazított összes áradatot felhasználták annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni az első független közösségi vevő esetében alkalmazott, CIF alapon, súlyozott átlaggal számított exportárakat. Ennek alapján az MK-ból származó behozatal esetében megállapították, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges végleges szint a fenti (64) preambulumbekezdésben említett de minimis küszöbérték alatt volt. |
| --- | --- |

(107)

Az MK-t illetően a fenti (71) preambulumbekezdés megállapításaival összhangban megfelelőnek vélték az MK-ból a Közösségbe irányuló összes exportra vonatkozó, rendelkezésre álló árinformáció felhasználását. Ezért a rendelkezésre álló és megfelelően kiigazított összes áradatot felhasználták annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni az első független közösségi vevő esetében alkalmazott, CIF alapon, súlyozott átlaggal számított exportárakat. Ennek alapján az MK-ból származó behozatal esetében megállapították, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges végleges szint a fenti (64) preambulumbekezdésben említett de minimis küszöbérték alatt volt.

| (108) | Tekintettel a dömpingre, kárra, okozati összefüggésre, valamint a közösségi érdekre vonatkozó következtetésekre, annak érdekében, hogy megakadályozzák a közösségi gazdasági ágazatnak való további károkozást, végleges dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni a KNK-ból származó behozatalokra. |
| --- | --- |

(108)

Tekintettel a dömpingre, kárra, okozati összefüggésre, valamint a közösségi érdekre vonatkozó következtetésekre, annak érdekében, hogy megakadályozzák a közösségi gazdasági ágazatnak való további károkozást, végleges dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni a KNK-ból származó behozatalokra.

| (109) | Valamennyi felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és szempontokról, melyek alapján végleges dömpingellenes vámok kivetését szándékozták ajánlani. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, melyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat. Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket megfelelő módon figyelembe vették és adott esetben megfelelően módosították a megállapításokat. |
| --- | --- |

(109)

Valamennyi felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és szempontokról, melyek alapján végleges dömpingellenes vámok kivetését szándékozták ajánlani. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, melyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat. Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket megfelelő módon figyelembe vették és adott esetben megfelelően módosították a megállapításokat.

2.   Végleges intézkedések

| (110) | Az előzőek alapján megállapítható, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a KNK-ból származó behozatalokra végleges dömpingellenes vámokat kell kivetni, a dömping- és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbikat figyelembe véve, az alacsonyabb vám szabályával összhangban. Ennek megfelelően ebben az esetben az összes vámtételt a megállapított kárkülönbözet szintjén kell meghatározni. Az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdésének analógiájára, mivel a kárkülönbözet az MK és Törökország esetében a de minimis szint alatt van, az ezen országokra vonatkozó vizsgálatot meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(110)

Az előzőek alapján megállapítható, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a KNK-ból származó behozatalokra végleges dömpingellenes vámokat kell kivetni, a dömping- és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbikat figyelembe véve, az alacsonyabb vám szabályával összhangban. Ennek megfelelően ebben az esetben az összes vámtételt a megállapított kárkülönbözet szintjén kell meghatározni. Az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdésének analógiájára, mivel a kárkülönbözet az MK és Törökország esetében a de minimis szint alatt van, az ezen országokra vonatkozó vizsgálatot meg kell szüntetni.

| (111) | Az MK-ból és Törökországból származó behozatalokra nem kell végleges dömpingellenes vámokat kivetni. |
| --- | --- |

(111)

Az MK-ból és Törökországból származó behozatalokra nem kell végleges dömpingellenes vámokat kivetni.

| (112) | A javasolt dömpingellenes vámok a következők:








  Vállalat | A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet | Dömpingkülönbözet | Dömpingellenes vámtétel |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Valin Group (Kína) | 7,9 % | 38,6 % | 7,9 % |
| Maradványvám Kína esetében | 24,0 % | 52,3 % | 24,0 % |

(112)

A javasolt dömpingellenes vámok a következők:

Vállalat

A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet

Dömpingkülönbözet

Dömpingellenes vámtétel

Valin Group (Kína)

7,9 %

38,6 %

7,9 %

Maradványvám Kína esetében

24,0 %

52,3 %

24,0 %

3.   Az ideiglenes vámok végleges beszedése

| (113) | Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet nagyságára és a közösségi gazdasági ágazatot ért kár szintjére, szükségesnek tartják, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám által biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék. Amennyiben a végleges vámok alacsonyabbak, mint az ideiglenes vámok, az ideiglenesen biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámok feletti részét el kell engedni. Amennyiben a végleges vámok összege magasabb, mint az ideiglenes vámoké, csak az ideiglenes vámok mértékének megfelelően biztosított összegeket kell véglegesen beszedni. |
| --- | --- |

(113)

Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet nagyságára és a közösségi gazdasági ágazatot ért kár szintjére, szükségesnek tartják, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám által biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék. Amennyiben a végleges vámok alacsonyabbak, mint az ideiglenes vámok, az ideiglenesen biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámok feletti részét el kell engedni. Amennyiben a végleges vámok összege magasabb, mint az ideiglenes vámoké, csak az ideiglenes vámok mértékének megfelelően biztosított összegeket kell véglegesen beszedni.

H.   AZ ELJÁRÁS MEGSZÜNTETÉSE

| (114) | Tekintettel az MK-ból és Törökországból származó behozatalokkal kapcsolatos megállapításokra, meg kell szüntetni a szóban forgó két országra vonatkozó eljárást, |
| --- | --- |

(114)

Tekintettel az MK-ból és Törökországból származó behozatalokkal kapcsolatos megállapításokra, meg kell szüntetni a szóban forgó két országra vonatkozó eljárást,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 és 7227 90 95 KN-kóddal bejelentett, a Kínai Népköztársaságból származó, vasból, illetve ötvözött vagy ötvözetlen acélból – a rozsdamentes acél kivételével – készült, szabálytalanul felgöngyölt tekercsben kiszerelt, melegen hengerelt rudak behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alábbiakban felsorolt vállalatok által gyártott termékekre vonatkozó, vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Ország | Vállalat | Vám | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Kínai Népköztársaság | Valin Group | 7,9 % | A930 |
| | Az összes többi vállalat | 24,0 % | A999 |

Ország

Vállalat

Vám

Kiegészítő TARIC-kód

Kínai Népköztársaság

Valin Group

7,9 %

A930

Az összes többi vállalat

24,0 %

A999

(3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

A Moldovai Köztársaságból és Törökországból származó hengerhuzalok behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszűnik.

3. cikk

A 112/2009/EK bizottsági rendeletnek megfelelően a Kínai Népköztársaságból származó hengerhuzalok behozatalára kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket véglegesen be kell szedni az 1. cikk szerint kivetett végleges vám mértékében. A dömpingellenes vám végleges összegét meghaladóan biztosított összegeket el kell engedni. A 112/2009/EK bizottsági rendeletnek megfelelően a Moldovai Köztársaságból származó hengerhuzalok behozatalára kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket el kell engedni.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. július 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

C. BILDT

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

1

(2)  HL L 38., 2009.2.7., 3. o.

2

(3)  HL C 113., 2008.5.8., 20. o.

3

---

| 5.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 203/14 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 203/14

---

A BIZOTTSÁG 704/2009/EK RENDELETE

(2009. augusztus 4.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet mellklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. augusztus 5-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. augusztus 4-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MK | 27,8 |
| XS | 22,4 |
| ZZ | 25,1 |
| 0707 00 05 | MK | 23,0 |
| TR | 89,6 |
| ZZ | 56,3 |
| 0709 90 70 | TR | 100,0 |
| ZZ | 100,0 |
| 0805 50 10 | AR | 57,6 |
| UY | 66,6 |
| ZA | 58,9 |
| ZZ | 61,0 |
| 0806 10 10 | EG | 163,3 |
| MA | 135,1 |
| TR | 155,7 |
| ZA | 125,8 |
| ZZ | 145,0 |
| 0808 10 80 | AR | 109,5 |
| BR | 68,7 |
| CL | 79,4 |
| CN | 81,7 |
| NZ | 95,4 |
| ZA | 83,1 |
| ZZ | 86,3 |
| 0808 20 50 | AR | 79,7 |
| CL | 73,4 |
| TR | 147,2 |
| ZA | 102,6 |
| ZZ | 100,7 |
| 0809 20 95 | TR | 279,8 |
| US | 318,7 |
| ZZ | 299,3 |
| 0809 30 | TR | 145,3 |
| ZZ | 145,3 |
| 0809 40 05 | BA | 39,5 |
| ZZ | 39,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MK

27,8

XS

22,4

ZZ

25,1

0707 00 05

MK

23,0

TR

89,6

ZZ

56,3

0709 90 70

TR

100,0

ZZ

100,0

0805 50 10

AR

57,6

UY

66,6

ZA

58,9

ZZ

61,0

0806 10 10

EG

163,3

MA

135,1

TR

155,7

ZA

125,8

ZZ

145,0

0808 10 80

AR

109,5

BR

68,7

CL

79,4

CN

81,7

NZ

95,4

ZA

83,1

ZZ

86,3

0808 20 50

AR

79,7

CL

73,4

TR

147,2

ZA

102,6

ZZ

100,7

0809 20 95

TR

279,8

US

318,7

ZZ

299,3

0809 30

TR

145,3

ZZ

145,3

0809 40 05

BA

39,5

ZZ

39,5

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 5.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 203/16 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 203/16

---

A BIZOTTSÁG 705/2009/EK RENDELETE

(2009. augusztus 4.)

a gabonaágazatban 2009. augusztus 1-jetől alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról szóló 696/2009/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel az 1766/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (importvámok a gabonaágazatban) szóló, 1996. június 28-i 1249/96/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A gabonaágazatban 2009. augusztus 1-jetől alkalmazandó behozatali vámokat a 696/2009/EK bizottsági rendelet (3) rögzítette. |
| --- | --- |

(1)

A gabonaágazatban 2009. augusztus 1-jetől alkalmazandó behozatali vámokat a 696/2009/EK bizottsági rendelet (3) rögzítette.

| (2) | A behozatali vámok kiszámított átlaga tonnánként 5 euróval eltér a megállapított vámtól, helyénvaló tehát megfelelő módon kiigazítani a 696/2009/EK rendeletben rögzített behozatali vámokat. |
| --- | --- |

(2)

A behozatali vámok kiszámított átlaga tonnánként 5 euróval eltér a megállapított vámtól, helyénvaló tehát megfelelő módon kiigazítani a 696/2009/EK rendeletben rögzített behozatali vámokat.

| (3) | A 696/2009/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

A 696/2009/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 696/2009/EK rendelet I. és II. mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Rendelkezéseit 2009. augusztus 5-én kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. augusztus 4-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 161., 1996.6.29., 125. o.

2

(3)  HL L 201., 2009.8.1., 3. o.

3

---

I. MELLÉKLET

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett termékek 2009. augusztus 5-től alkalmazandó behozatali vámjai

| KN-kódszám | Áru megnevezése | Behozatali vám (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | DURUMBÚZA, kiváló minőségű | 0,00 |
| közepes minőségű | 0,00 |
| gyenge minőségű | 0,00 |
| 1001 90 91 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 |
| 1002 00 00 | ROZS | 65,86 |
| 1005 10 90 | KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével | 27,91 |
| 1005 90 00 | KUKORICA, a vetőmag kivételével (2) | 27,91 |
| 1007 00 90 | CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével | 70,85 |

KN-kódszám

Áru megnevezése

Behozatali vám (1)

(EUR/t)

1001 10 00

DURUMBÚZA, kiváló minőségű

0,00

közepes minőségű

0,00

gyenge minőségű

0,00

1001 90 91

KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag

0,00

ex 1001 90 99

KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével

0,00

1002 00 00

ROZS

65,86

1005 10 90

KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével

27,91

1005 90 00

KUKORICA, a vetőmag kivételével (2)

27,91

1007 00 90

CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével

70,85

---

(1)  A Közösségbe az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkező árukra az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében az importőr a következő vámcsökkentésben részesülhet:

| — | 3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van,

| — | 2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van.

(2)  Az importőr 24 EUR/t átalány-vámcsökkentésben részesülhet, amennyiben az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (5) bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek.

---

II. MELLÉKLET

Az I. mellékletben rögzített vámok kiszámításánál figyelembe vett adatok

31.7.2009-3.8.2009

| 1. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Közönséges búza (1) | Kukorica | Durumbúza, kiváló minőségű | Durumbúza, közepes minőségű (2) | Durumbúza, gyenge minőségű (3) | Árpa |
| Tőzsde | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Tőzsdei jegyzés | 169,99 | 96,54 | — | — | — | — |
| FOB-ár, USA | — | — | 170,60 | 160,60 | 140,60 | 71,58 |
| Öböl-beli árnövelés | — | 16,48 | — | — | — | — |
| Nagy-tavaki árnövelés | 6,22 | — | — | — | — | — |

1.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

(EUR/t)

Közönséges búza (1)

Kukorica

Durumbúza, kiváló minőségű

Durumbúza, közepes minőségű (2)

Durumbúza, gyenge minőségű (3)

Árpa

Tőzsde

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Tőzsdei jegyzés

169,99

96,54

—

—

—

—

FOB-ár, USA

—

—

170,60

160,60

140,60

71,58

Öböl-beli árnövelés

—

16,48

—

—

—

—

Nagy-tavaki árnövelés

6,22

—

—

—

—

—

| 2. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:






  Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam | 21,10 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam | 19,60 EUR/t |

2.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam

21,10 EUR/t

Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam

19,60 EUR/t

---

(1)  14 EUR/t árnövelés együtt (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(2)  10 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(3)  30 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

---

IRÁNYELVEK

| 5.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 203/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 203/19

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2009/61/EK IRÁNYELVE

(2009. július 13.)

a kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok világító és fényjelző berendezéseinek elhelyezéséről

(kodifikált változat)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok világító és fényjelző berendezéseinek elhelyezésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1978. október 17-i 78/933/EGK tanácsi irányelvet (3) több alkalommal (4) jelentősen módosították. Az áttekinthetőség és ésszerűség érdekében ezt az irányelvet kodifikálni kell. |
| --- | --- |

(1)

A kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok világító és fényjelző berendezéseinek elhelyezésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1978. október 17-i 78/933/EGK tanácsi irányelvet (3) több alkalommal (4) jelentősen módosították. Az áttekinthetőség és ésszerűség érdekében ezt az irányelvet kodifikálni kell.

| (2) | A 78/933/EGK irányelv egyike a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyásáról szóló, 2003. május 26-i 2003/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) által felváltott, a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1974. március 4-i a 74/150/EGK tanácsi irányelv értelmében az EK-típus-jóváhagyási rendszerre vonatkozó egyedi irányelveknek, amely műszaki előírásokat állapított meg a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kiképzését és felépítését illetően a világító és fényjelző berendezéseinek elhelyezésére való tekintettel. Ezek a műszaki előírások a tagállamok jogszabályainak közelítésére vonatkoznak annak érdekében, hogy a 2003/37/EK irányelv szerinti EK-típus-jóváhagyási eljárás alkalmazható legyen minden traktortípus esetében. Következésképpen a 2003/37/EK irányelv által meghatározott, a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorokra, azok pótkocsijaira és cserélhető vontatott munkagépeikre, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeire és önálló műszaki egységeire vonatkozó rendelkezések ezen irányelvre is alkalmazandók. |
| --- | --- |

(2)

A 78/933/EGK irányelv egyike a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyásáról szóló, 2003. május 26-i 2003/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) által felváltott, a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1974. március 4-i a 74/150/EGK tanácsi irányelv értelmében az EK-típus-jóváhagyási rendszerre vonatkozó egyedi irányelveknek, amely műszaki előírásokat állapított meg a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kiképzését és felépítését illetően a világító és fényjelző berendezéseinek elhelyezésére való tekintettel. Ezek a műszaki előírások a tagállamok jogszabályainak közelítésére vonatkoznak annak érdekében, hogy a 2003/37/EK irányelv szerinti EK-típus-jóváhagyási eljárás alkalmazható legyen minden traktortípus esetében. Következésképpen a 2003/37/EK irányelv által meghatározott, a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorokra, azok pótkocsijaira és cserélhető vontatott munkagépeikre, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeire és önálló műszaki egységeire vonatkozó rendelkezések ezen irányelvre is alkalmazandók.

| (3) | Ez az irányelv nem érinti a III. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket, |
| --- | --- |

(3)

Ez az irányelv nem érinti a III. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

(1)   „Mezőgazdasági vagy erdészeti traktor” az a kerekes vagy lánctalpas, legalább kéttengelyű jármű, amely fő funkciója a vonóteljesítmény kifejtéséből áll, és amelyet különösen meghatározott eszközök, gépek vagy pótkocsik vontatására, tolására, hordozására vagy meghajtására alakítottak ki, és amelyeket mezőgazdasági vagy erdészeti alkalmazásra szántak. E jármű teher vagy utasok szállítására is felszerelhető.

(2)   Ezen irányelv csak az (1) bekezdésben meghatározott, pneumatikus gumiabronccsal felszerelt traktorokra vonatkozik, amelyek legnagyobb tervezési sebessége 6 és 40 km/h között van.

2. cikk

(1)   A tagállamok nem tagadhatják meg egy traktortípus tekintetében az EK-típusjóváhagyás, illetve a nemzeti típusjóváhagyás megadását az I. melléklet 1.5.7–1.5.21. pontjában felsorolt kötelező vagy megengedett világító és fényjelző berendezések elhelyezésére hivatkozva, amennyiben azokat az említett melléklet előírásainak megfelelően helyezték el.

(2)   Azokkal a járművekkel kapcsolatban, amelyek nem felelnek meg az ezen irányelvben megállapított előírásoknak, az ezen irányelv tárgyával összefüggő indokok alapján a tagállamok:

| — | nem adnak ki EK-típusjóváhagyást, |
| --- | --- |

—

nem adnak ki EK-típusjóváhagyást,

| — | megtagadhatják a nemzeti típusjóváhagyás megadását. |
| --- | --- |

—

megtagadhatják a nemzeti típusjóváhagyás megadását.

(3)   Azokkal az új járművekkel kapcsolatban, amelyek nem felelnek meg az ezen irányelvben megállapított előírásoknak, az ezen irányelv tárgyával összefüggő indokok alapján a tagállamok:

| — | a 2003/37/EK irányelvvel összhangban az új járművekhez mellékelt megfelelőségi igazolásokat az említett irányelv 7. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában nem tekintik érvényesnek, |
| --- | --- |

—

a 2003/37/EK irányelvvel összhangban az új járművekhez mellékelt megfelelőségi igazolásokat az említett irányelv 7. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában nem tekintik érvényesnek,

| — | megtagadhatják az ilyen új járművek nyilvántartásba vételét, értékesítését vagy forgalomba helyezését. |
| --- | --- |

—

megtagadhatják az ilyen új járművek nyilvántartásba vételét, értékesítését vagy forgalomba helyezését.

3. cikk

A tagállamok nem tagadhatják vagy tilthatják meg a traktorok nyilvántartásba vételét, értékesítését, forgalomba helyezését vagy használatát az I. melléklet 1.5.7–1.5.21. pontjában felsorolt, előírt vagy megengedett világító és fényjelző berendezésekre való hivatkozással, ha azokat az I. melléklet követelményeinek megfelelően helyezték el.

4. cikk

Az a tagállam, amelyik az EK-típusjóváhagyást megadta, megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az I. melléklet 1.1. pontjában meghatározott vonatkozó jellemzők vagy alkatrészek megváltoztatása esetén erről tájékoztatást kapjon. E tagállam illetékes hatóságai döntik el, hogy a megváltoztatott traktortípusnál szükséges-e újabb vizsgálatokat végezni és új jelentést készíteni. Ha az ilyen vizsgálat azt mutatja, hogy ezen irányelv követelményei nem teljesülnek, a változtatást nem engedélyezik.

5. cikk

Az I. és II. mellékletnek a műszaki fejlődéshez való hozzáigazításához szükséges módosításokat a 2003/37/EK irányelv 20. cikk (3) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

6. cikk

A tagállamok közlik a Bizottsággal a nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

7. cikk

A III. melléklet A. részében felsorolt irányelvekkel módosított 78/933/EGK irányelv hatályát veszti, a III. melléklet B. részében felsorolt irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

A hatályon kívül helyezett irányelvre való hivatkozásokat erre az irányelvre való hivatkozásként kell értelmezni a IV. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban.

8. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Az irányelvet 2010. január 1-jétől kell alkalmazni.

9. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2009. július 13-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

H.-G. PÖTTERING

a Tanács részéről

az elnök

E. ERLANDSSON

---

(1)  HL C 175., 2007.7.27., 40. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2008. február 19-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2009. június 22-i határozata.

2

(3)  HL L 325., 1978.11.20., 16. o.

3

(4)  Lásd a III. melléklet A. részét.

4

(5)  HL L 171., 2003.7.9., 1. o.

5

---

I. MELLÉKLET

VILÁGÍTÓ ÉS FÉNYJELZŐ BERENDEZÉSEK ELHELYEZÉSE

1.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1.1.   Traktortípus a világító és fényjelző berendezések elhelyezése szempontjából

„Traktortípus a világító és fényjelző berendezések elhelyezése szempontjából”: olyan traktorok összessége, amelyek nem térnek el lényegesen egymástól az alábbiak tekintetében:

| 1.1.1. | a traktor méretei és külső alakja; |
| --- | --- |

1.1.1.

a traktor méretei és külső alakja;

| 1.1.2. | a berendezések száma és elhelyezése.
  A berendezések száma és elhelyezése tekintetében nem minősülnek eltérő típusúnak az olyan traktorok, amelyek eltérnek ugyan az 1.1.1. és 1.1.2. pontban foglaltaktól, de nem oly módon, hogy az alapvető eltérést jelent azon lámpák típusában, számában, elhelyezésében és geometriai láthatóságában, amelyek az adott traktortípus leírásában szerepelnek; illetve az olyan traktorok, amelyekre megengedett kiegészítő lámpák vannak felszerelve, vagy ezek hiányoznak. |
| --- | --- |

1.1.2.

a berendezések száma és elhelyezése.

A berendezések száma és elhelyezése tekintetében nem minősülnek eltérő típusúnak az olyan traktorok, amelyek eltérnek ugyan az 1.1.1. és 1.1.2. pontban foglaltaktól, de nem oly módon, hogy az alapvető eltérést jelent azon lámpák típusában, számában, elhelyezésében és geometriai láthatóságában, amelyek az adott traktortípus leírásában szerepelnek; illetve az olyan traktorok, amelyekre megengedett kiegészítő lámpák vannak felszerelve, vagy ezek hiányoznak.

1.2.   Keresztirányú sík

„Keresztirányú sík”: az a függőleges sík, amely merőleges a traktor hosszirányú középsíkjára.

1.3.   Terheletlen traktor

„Terheletlen traktor”: a menetkész traktor a 2003/37/EK irányelv I. mellékletének 2.1.1. pontjában meghatározottak szerint (adatközlőlap-minta).

1.4.   Megterhelt traktor

„Megterhelt traktor”: a traktornak a gyártója által műszakilag megengedett össztömege; a gyártó határozza meg a tengelyek közötti terheléseloszlást is.

1.5.   Lámpa

„Lámpa”: olyan berendezés, amely az út megvilágítására (fényszórók) vagy fényjelzésre szolgál. A hátsó rendszámtábla-megvilágító lámpák és fényvisszaverők is lámpának tekintendők.

1.5.1.   Egyenértékű lámpa

„Egyenértékű lámpák”: azok a lámpák, amelyek funkciója azonos, és amelyeket hivatalosan jóváhagytak azon országban, ahol a traktort nyilvántartásba vették; az ilyen lámpáknak eltérő jellemzőik lehetnek azon lámpáktól, amelyekkel a traktor a típusjóváhagyáskor fel volt szerelve, amennyiben azok az e mellékletben foglalt követelményeknek megfelelnek.

1.5.2.   Független lámpák

A „független lámpák”: külön lencséjű, külön fényforrású és külön lámpatestű lámpák.

1.5.3.   Egybeépített lámpák

„Egybeépített lámpák”: olyan lámpákból állnak, amelyeknek külön lencséik és külön fényforrásaik vannak, de közös a lámpatestük.

1.5.4.   Kombinált lámpák

„Kombinált lámpák”: olyan lámpák, amelyeknek külön lencséik, közös fényforrásuk és közös lámpatestük van.

1.5.5.   Egymásba épített lámpák

„Egymásba épített lámpák”: olyan lámpák, amelyeknek külön fényforrásuk van (vagy egy fényforrás üzemel eltérő feltételek mellett), továbbá teljesen vagy részlegesen közös a lencséjük, és közös a lámpatestük.

1.5.6.   Takarható fényszóró

„Takarható fényszóró”: olyan fényszóró, amely teljesen vagy részlegesen eltakarható, ha nem használják. Ezen állapot mozgatható fedéllel, a fényszóró elmozdításával vagy bármely más, alkalmas módon elérhető. A „süllyeszthető” megnevezés egy olyan takarható lámpát jelent, amely elmozdíthatósága a karosszérián belüli elhelyezését teszi lehetővé.

1.5.6.1.   Változtatható helyzetű lámpák

„Változtatható helyzetű lámpák”: olyan, a traktorra felszerelt lámpák, amelyek a traktoron elmozdíthatók és lencséik nem burkolhatók.

1.5.7.   Távolsági fényszóró

„Távolsági fényszóró”: olyan lámpa, amely nagy távolságra világítja meg az utat a traktor előtt.

1.5.8.   Tompított fényszóró

„Tompított fényszóró”: olyan lámpa, amely úgy világítja meg az utat a traktor előtt, hogy a szembejövő járművek vezetőit és más közlekedőket ne vakítsa el, vagy látásukat ne zavarja.

1.5.9.   Ködfényszóró

„Ködfényszóró”: olyan lámpa, amely köd, hóesés, esőzés és porfelhő esetén az útpálya megvilágításának javítására alkalmas.

1.5.10.   Tolatólámpa

„Tolatólámpa”: olyan lámpa, amely az út megvilágítására szolgál a traktor mögött, valamint a többi közlekedőt figyelmezteti, amikor a traktor tolat, vagy tolatni készül.

1.5.11.   Irányjelző lámpa

„Irányjelző lámpa”: olyan lámpa, amely a többi közlekedőnek jelzi, hogy a vezető irányt akar változtatni jobbra vagy balra.

1.5.12.   Elakadásjelző lámpa

„Elakadásjelző lámpa”: olyan berendezés, amely lehetővé teszi a traktor valamennyi irányjelző lámpájának egyidejű működtetését, és felhívja a figyelmet arra, hogy a traktor ideiglenesen veszélyt jelent a többi közlekedő számára.

1.5.13.   Féklámpa

„Féklámpa”: olyan lámpa, amely jelzi a többi közlekedőnek – a traktor mögött –, hogy a traktor vezetője működteti az üzemi féket.

1.5.14.   Hátsó rendszámtábla-megvilágító lámpa

„Hátsó rendszámtáblát megvilágító lámpa”: olyan berendezés, amely megvilágítja azt a helyet, ahol a hátsó rendszámtáblát felszerelték; különböző optikai elemekből állhat.

1.5.15.   Első helyzetjelző lámpa

„Első helyzetjelző lámpa”: olyan lámpa, amely elölről nézve jelzi a traktor jelenlétét és szélességét.

1.5.16.   Hátsó helyzetjelző lámpa

„Hátsó helyzetjelző lámpa”: olyan lámpa, amely hátulról nézve jelzi a traktor jelenlétét és szélességét.

1.5.17.   Hátsó helyzetjelző ködlámpa

„Hátsó helyzetjelző ködlámpa”: olyan lámpa, amely a traktort sűrű ködben hátulról könnyen láthatóvá teszi.

1.5.18.   Várakozást jelző lámpa

„Várakozást jelző lámpa” olyan lámpa, amely felhívja a figyelmet egy álló, vontatmány nélküli traktor jelenlétére lakott területen belül. Ilyen helyzetekben helyettesíti az első és hátsó helyzetjelző lámpákat.

1.5.19.   Méretjelző lámpa

„Méretjelző lámpa”: olyan lámpa, amelyet a traktor legkülső széléhez a lehető legközelebb, a tetejére szerelnek fel, hogy világosan jelöljék a traktor teljes szélességét, illetve magasságát. Bizonyos traktorokon ez a jelzés a traktor első és hátsó helyzetjelző lámpáival kiegészítve, nagy méretére való figyelmeztetésre szolgálhat.

1.5.20.   Fényvisszaverő

„Fényvisszaverő”: olyan berendezés, amely a traktor jelenlétét jelzi olyan fény visszaverésével, amely nem a traktorhoz kapcsolódó fényforrástól ered, de a megfigyelő a fényforrás közelében van.

Ezen irányelv értelmében az alábbiak nem tekintendők fényvisszaverőnek:

| — | fényvisszaverő rendszámtáblák, |
| --- | --- |

—

fényvisszaverő rendszámtáblák,

| — | más táblák és fényvisszaverő jelzések, amelyeket valamely tagállam előírásai alapján bizonyos járműkategóriákban és bizonyos üzemmódokban kell használni. |
| --- | --- |

—

más táblák és fényvisszaverő jelzések, amelyeket valamely tagállam előírásai alapján bizonyos járműkategóriákban és bizonyos üzemmódokban kell használni.

1.5.21.   Munkahely-megvilágító lámpa

„Munkahely-megvilágító lámpa”: olyan berendezés, amely egy munkaterületet vagy munkafolyamatot világít meg.

1.6.   A lámpa világító felülete

1.6.1.   A világító berendezések világító felülete

„Világító berendezések világító felülete”: (1.5.7–1.5.10. pont) a fénykibocsátó tükör teljes nyílásának merőleges vetülete a keresztirányú síkon. Ha a lámpa üvege (üvegei) a fénykibocsátó tükör teljes nyílásának csak egy részére terjed ki, akkor a kivetítésnek csak ezt a részét kell számításba venni. Tompított fényszóró esetén a világító felületet a sötéten maradó rész határvonalának a lencsén látható vetülete határolja. Ha a fényszóró és az üveg állítható, a középső beállítást kell alkalmazni.

1.6.2.   A jelzőlámpa világító felülete, kivéve a fényvisszaverőt

„Jelzőlámpa világító felülete, kivéve a fényvisszaverőt”: (1.5.11–1.5.19. pont) a lámpa merőleges vetülete a lámpa referenciatengelyére merőleges, a lámpa külső világító felületét függőlegesen érintő síkon; e vetületet a síkban az ernyők burkolatának szélei határolják, a fényerősség intenzitása a referenciatengely irányában a teljes fénykibocsátás 98 %-ára csökkenthető. A világító felület alsó, felső és oldalsó határainak meghatározásához csak függőleges és vízszintes szélű ernyők használhatók.

1.6.3.   Fényvisszaverők fényvisszaverő felülete

„Fényvisszaverők fényvisszaverő felülete”: (1.5.20. pont) a fényvisszaverő felület merőleges vetülete azon a síkon, amely merőleges a referenciatengelyre és olyan síkokkal van határolva, amelyek a fényvisszaverő felületének külső széleivel érintkeznek, valamint párhuzamosak a tengelyével. A világító felület alsó, felső és oldalsó határainak meghatározásához csak függőleges és vízszintes síkokat lehet figyelembe venni.

1.6.4.   Látható világító felületek

„Látható világító felületek”: a fénykibocsátó felület egy meghatározott megfigyelési irányra merőleges síkra vetített vetülete. (Lásd 1. függelékben közölt rajzot.)

1.7.   Referenciatengely

„Referenciatengely”: a fényjelzést jellemző tengely, amelyet a lámpa gyártója határozott meg referenciairányként (H = 0 °, V = 0 °) a fotometrikus mérésekhez, illetve a lámpa traktoron való elhelyezéséhez.

1.8.   Referenciapont

„Referenciapont”: a referenciatengely és a külső fénykibocsátó felület metszéspontja, amelyet a lámpa gyártója határozott meg.

1.9.   Geometriai láthatóság szögei

„Geometriai láthatóság szögei”: azok a térszögek, amelyeken belül a lámpa külső fénykibocsátó felületének láthatónak kell lennie. A térszög mezejét az a gömbszegmens határozza meg, amely középpontja egybeesik a lámpa referenciaközéppontjával és a középpontján átmenő sík párhuzamos az útfelülettel. A szegmenseket a referenciatengelyhez viszonyítva kell meghatározni. A β vízszintes szögek a hosszúsági szögek, az α függőleges szögek a szélességi szögek. A geometriai láthatóság szögein belül nem kerülhet olyan akadály a fény útjába, amely gátolja a lámpa külső fénykibocsátó felületének bármelyik részéről a fény terjedését.

Ez nem vonatkozik a típusjóváhagyáskor fennálló akadályokra, amennyiben a jóváhagyás elő van írva.

1.10.   A legkülső él

A „legkülső él”: a traktor bármely oldalán a traktor középső hosszanti síkjával párhuzamos sík, amely egybeesik a traktor oldalsó külső élével, tekintet nélkül:

| 1.10.1. | a gumiabroncsokra a talajjal való érintkezési pontjuk közelében, továbbá a gumiabroncsnyomás-mérő csatlakozására; |
| --- | --- |

1.10.1.

a gumiabroncsokra a talajjal való érintkezési pontjuk közelében, továbbá a gumiabroncsnyomás-mérő csatlakozására;

| 1.10.2. | a kerekekre szerelhető bármely csúszásgátló eszközre; |
| --- | --- |

1.10.2.

a kerekekre szerelhető bármely csúszásgátló eszközre;

| 1.10.3. | a visszapillantó tükrökre; |
| --- | --- |

1.10.3.

a visszapillantó tükrökre;

| 1.10.4. | az oldalsó irányjelző lámpákra, a méretjelző lámpákra, az első és hátsó helyzetjelző lámpákra, valamint a várakozást jelző lámpákra; |
| --- | --- |

1.10.4.

az oldalsó irányjelző lámpákra, a méretjelző lámpákra, az első és hátsó helyzetjelző lámpákra, valamint a várakozást jelző lámpákra;

| 1.10.5. | a vámzárakra, amelyeket a traktorokra tesznek, illetve az azokat rögzítő és védő berendezésekre. |
| --- | --- |

1.10.5.

a vámzárakra, amelyeket a traktorokra tesznek, illetve az azokat rögzítő és védő berendezésekre.

1.11.   Teljes szélesség

„Teljes szélesség”: az a távolság, amely az 1.10. pontban meghatározott két függőleges sík között mérhető.

1.12.   Egyes lámpa

„Egyes lámpa”: két vagy több lámpa bármely kombinációja – akár egyformák, akár nem –, ha azonos funkciójuk és színük van, továbbá fénykibocsátó együttes felületük egy adott keresztsíkon azon legkisebb téglalapnak a 60 %-át vagy nagyobb részét foglalja el, amely a fent említett lámpák fénykibocsátó felületének a kivetítését határolja; e szabályok típus-jóváhagyási kötelezettség esetén csak akkor érvényesek, ha van olyan kombináció, amelyet önálló lámpaként jóváhagytak.

E lehetséges kombináció nem alkalmazható a fényszóróra, a tompított fényszóróra és a ködfényszóróra.

1.13.   Kettős vagy páros lámpa

„Kettős vagy páros lámpa”: sáv alakú fénykibocsátó felület, amennyiben szimmetrikusan van elhelyezve a traktor hosszirányú középsíkjához viszonyítva, és egyik oldalon sem áll ki jobban 400 mm-nél a traktor legkülső élétől, de legalább 800 mm hosszú. Ilyen felület megvilágításához legalább két fényforrást kell alkalmazni, olyan közel elhelyezve a fénykibocsátó felület széléhez, amennyire csak lehet. A fénykibocsátó felületet számos egymás mellé helyezett önálló elem is alkothatja, azzal a feltétellel, hogy a különböző önálló fénykibocsátó felületek merőleges síkra való kivetítései legalább 60 %-át foglalják el azon legkisebb téglalap területének, amely körülhatárolja ezen egyéni fénykibocsátó felületek kivetítését.

1.14.   Két lámpa közötti távolság

Az azonos irányba néző „két lámpa közötti távolság”: az a távolság, amelyet a merőleges kivetítések között a két világító felület vonatkozó körvonalának irányára merőleges síkban, az 1.6. pontnak megfelelően határoztak meg.

1.15.   Megengedett lámpa

„Megengedett lámpa”: olyan lámpa, amely felszerelése a gyártóra van bízva.

1.16.   Működés-visszajelző

„Működés-visszajelző”: olyan jelzőberendezés, amely jelzi, hogy valamely üzemelő berendezés jól vagy rosszul működik-e.

1.17.   Bekapcsolás-visszajelző

„Bekapcsolás-visszajelző”: olyan berendezés, amely azt mutatja, hogy valamely berendezés be van-e kapcsolva, de azt nem, hogy megfelelően működik-e, vagy sem.

2.   AZ EK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁS IRÁNTI KÉRELEM

| 2.1. | Valamely traktortípus EK-típusjóváhagyásának kérelmezését a világító és fényjelző berendezések elhelyezése tekintetében a traktor gyártójának vagy annak meghatalmazottjának kell benyújtania. |
| --- | --- |

2.1.

Valamely traktortípus EK-típusjóváhagyásának kérelmezését a világító és fényjelző berendezések elhelyezése tekintetében a traktor gyártójának vagy annak meghatalmazottjának kell benyújtania.

| 2.2. | A kérelemhez az alábbiakat kell mellékelni három példányban:






  2.2.1. | a traktortípus leírása az 1.1. pontban meghatározott kritériumoknak megfelelően; |
| --- | --- | --- |

2.2.

A kérelemhez az alábbiakat kell mellékelni három példányban:

2.2.1.

a traktortípus leírása az 1.1. pontban meghatározott kritériumoknak megfelelően;

| 2.2.2. | a gyártó által előírt világító és fényjelző berendezések felszereléséhez szükséges berendezések jegyzéke. A jegyzék különböző típusú berendezéseket is tartalmazhat az egyes műveletekhez. Minden típust pontosan azonosítani kell (pl. alkatrésztípus-jóváhagyás jele, a gyártó neve és címe stb.). A jegyzék tartalmazhatja az alábbi kiegészítést, minden művelet esetében: „vagy egyenértékű berendezések”; |
| --- | --- |

2.2.2.

a gyártó által előírt világító és fényjelző berendezések felszereléséhez szükséges berendezések jegyzéke. A jegyzék különböző típusú berendezéseket is tartalmazhat az egyes műveletekhez. Minden típust pontosan azonosítani kell (pl. alkatrésztípus-jóváhagyás jele, a gyártó neve és címe stb.). A jegyzék tartalmazhatja az alábbi kiegészítést, minden művelet esetében: „vagy egyenértékű berendezések”;

| 2.2.3. | az egy egységnek tekintett világító és fényjelző berendezések elrendezési rajzát, amely megmutatja a különböző lámpák elhelyezkedését a traktoron; |
| --- | --- |

2.2.3.

az egy egységnek tekintett világító és fényjelző berendezések elrendezési rajzát, amely megmutatja a különböző lámpák elhelyezkedését a traktoron;

| 2.2.4. | az egyes különálló lámpák elrendezési rajzát (rajzait), feltüntetve a világító felületeket, az 1.6. pont szerint. |
| --- | --- |

2.2.4.

az egyes különálló lámpák elrendezési rajzát (rajzait), feltüntetve a világító felületeket, az 1.6. pont szerint.

| 2.3. | Valamely terheletlen traktort – amelyet felszereltek a 2.2.2. pont szerinti világító és fényjelző berendezésekkel, és amely a jóváhagyandó traktortípus mintája – kell a vizsgáló állomás rendelkezésére bocsátani. |
| --- | --- |

2.3.

Valamely terheletlen traktort – amelyet felszereltek a 2.2.2. pont szerinti világító és fényjelző berendezésekkel, és amely a jóváhagyandó traktortípus mintája – kell a vizsgáló állomás rendelkezésére bocsátani.

| 2.4. | A típusbizonyítványhoz a II. mellékletben megadott dokumentumokat kell mellékelni. |
| --- | --- |

2.4.

A típusbizonyítványhoz a II. mellékletben megadott dokumentumokat kell mellékelni.

3.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

3.1.   A világító és fényjelző berendezéseket úgy kell felszerelni, hogy rendes üzemi körülmények között elviseljék azon rázkódásokat, amelyeknek adott esetben ki lehetnek téve, megőrizve az e mellékletben meghatározott jellemzőket, és lehetővé téve, hogy a traktor teljesítse a mellékletben felsorolt követelményeket. Ki kell zárni a lámpák beállításának nem szándékolt megváltoztatását.

| 3.1.1. | A traktorokat fel kell szerelni olyan elektromos csatlakozókkal, amelyek lehetővé teszik a fényjelző rendszer leszerelését. A traktorokat fel kell szerelni olyan dugaszoló aljzattal, amely megfelel az ISO R 1724 (Elektromos csatlakozások 6 vagy 12 V-os elektromos rendszerű járművekhez, pontosabban magán személygépkocsikhoz, könnyű pótkocsikhoz vagy lakókocsikhoz) (1. kiadás, 1970. április) vagy az ISO R 1185 (Elektromos csatlakozások 24 voltos elektromos rendszerű határokon átnyúló árufuvarozásra használt vontató és vontatott járművekhez) (1. kiadás, 1970. március) szabványoknak. Az ISO R 1185 szabvány alkalmazása esetében a 2. érintkező funkciója a hátsó helyzetjelző lámpára, valamint a baloldali méretjelző lámpára szorítkozik. |
| --- | --- |

3.1.1.

A traktorokat fel kell szerelni olyan elektromos csatlakozókkal, amelyek lehetővé teszik a fényjelző rendszer leszerelését. A traktorokat fel kell szerelni olyan dugaszoló aljzattal, amely megfelel az ISO R 1724 (Elektromos csatlakozások 6 vagy 12 V-os elektromos rendszerű járművekhez, pontosabban magán személygépkocsikhoz, könnyű pótkocsikhoz vagy lakókocsikhoz) (1. kiadás, 1970. április) vagy az ISO R 1185 (Elektromos csatlakozások 24 voltos elektromos rendszerű határokon átnyúló árufuvarozásra használt vontató és vontatott járművekhez) (1. kiadás, 1970. március) szabványoknak. Az ISO R 1185 szabvány alkalmazása esetében a 2. érintkező funkciója a hátsó helyzetjelző lámpára, valamint a baloldali méretjelző lámpára szorítkozik.

3.2.   Az 1.5.7., 1.5.8. és 1.5.9. pontban leírt világító berendezéseket úgy kell felszerelni, hogy pontos beállításuk könnyen végrehajtható legyen.

3.3.   Valamennyi fényjelző berendezés esetén a lámpa felszelésekor a referenciatengelynek párhuzamosnak kell lennie az úttesten lévő traktor tartósíkjával és hosszirányú középsíkjával. Mindegyik irányban ± 3 °-os tűrés megengedett. Ezenkívül eleget kell tenni a gyártó által megadott minden – a szerelésre vonatkozó – utasításnak.

3.4.   Külön rendelkezés hiányában, a lámpák beállítását és magasságát terheletlen, sima és sík felületen álló traktoron kell ellenőrizni.

3.5.   Külön előírások hiányában:

| 3.5.1. | a páros lámpákat a traktor hosszirányú középsíkjához képest szimmetrikusan kell elhelyezni; |
| --- | --- |

3.5.1.

a páros lámpákat a traktor hosszirányú középsíkjához képest szimmetrikusan kell elhelyezni;

| 3.5.2. | a páros lámpáknak szimmetrikusnak kell lenniük egymáshoz képest a hosszirányú középsíkhoz viszonyítva; |
| --- | --- |

3.5.2.

a páros lámpáknak szimmetrikusnak kell lenniük egymáshoz képest a hosszirányú középsíkhoz viszonyítva;

| 3.5.3. | a páros lámpáknak ugyanazon kolorimetriai előírásoknak kell megfelelniük; |
| --- | --- |

3.5.3.

a páros lámpáknak ugyanazon kolorimetriai előírásoknak kell megfelelniük;

| 3.5.4. | közel azonos fénytani tulajdonságaiknak kell lenniük. |
| --- | --- |

3.5.4.

közel azonos fénytani tulajdonságaiknak kell lenniük.

3.6.   Az aszimmetrikus elrendezésű traktorokon, a 3.5.1. és 3.5.2. pontban foglaltakat a lehetőségekhez képest kell alkalmazni. A követelmények akkor tekinthetők teljesítettnek, ha a két lámpa távolsága a hosszanti középsíktól, továbbá az úttesttől azonos.

3.7.   A különböző rendeltetésű lámpák lehetnek függetlenek, egybeépítettek, illetve kombináltak, vagy egymásba építettek (egy irányba), feltéve hogy minden ilyen lámpa megfelel a rá vonatkozó előírásoknak.

3.8.   Az úttesttől való legnagyobb magasságot a világító felület legmagasabb pontjától, a legkisebb magasságot pedig annak legalacsonyabb pontjától kell mérni.

3.9.   Külön követelmények hiányában villogó fényt csak az irányjelző lámpa és az elakadásjelző lámpa adhat.

3.10.   Elölről piros lámpa, hátulról fehér lámpa a hátrameneti fényszórót vagy a munkahely-megvilágító lámpát kivéve, nem lehet látható.

Ezen előírások betartását az alábbi módon kell megvizsgálni:

| 3.10.1. | a piros fényű lámpa láthatóságát elölről: a piros fény közvetlenül nem lehet látható, ha a megfigyelő a 1. zónán belül valamely, a traktor előtt 25 m-re található keresztirányú síkban mozog (lásd 2. függelék 1. ábra); |
| --- | --- |

3.10.1.

a piros fényű lámpa láthatóságát elölről: a piros fény közvetlenül nem lehet látható, ha a megfigyelő a 1. zónán belül valamely, a traktor előtt 25 m-re található keresztirányú síkban mozog (lásd 2. függelék 1. ábra);

| 3.10.2. | a fehér fényű lámpa láthatóságát hátulról: fehér fény közvetlenül nem lehet látható, ha a megfigyelő a 2. zónán belül valamely, a traktor mögött 25 m-re található keresztirányú síkban mozog (lásd 2. függelék 2. ábra). |
| --- | --- |

3.10.2.

a fehér fényű lámpa láthatóságát hátulról: fehér fény közvetlenül nem lehet látható, ha a megfigyelő a 2. zónán belül valamely, a traktor mögött 25 m-re található keresztirányú síkban mozog (lásd 2. függelék 2. ábra).

| 3.10.3. | A megfigyelő szeme által áttekinthető 1. és 2. zónát a következő síkok határolják:






  3.10.3.1. | magasság tekintetében: két vízszintes sík, amelyek az úttesttől 1, illetve 2,2 m távolságra vannak; |
| --- | --- | --- |

3.10.3.

A megfigyelő szeme által áttekinthető 1. és 2. zónát a következő síkok határolják:

3.10.3.1.

magasság tekintetében: két vízszintes sík, amelyek az úttesttől 1, illetve 2,2 m távolságra vannak;

| 3.10.3.2. | szélesség tekintetében: két függőleges sík, amelyek 15 °-os szöget zárnak be előre és hátra és a traktor középső síkjához képest, áthaladva azon függőleges síkok érintkezési pontján (pontjain), amelyek párhuzamosak a traktor középső hosszirányú síkjával és határolják a traktor teljes szélességét, legnagyobb nyomtáv esetén.
  Ha több érintkezési pont van, az első rész felől a legtávolabbit kell kiválasztani az 1. zónához és a hátsó rész felől a legtávolabbit a 2. zónához. |
| --- | --- |

3.10.3.2.

szélesség tekintetében: két függőleges sík, amelyek 15 °-os szöget zárnak be előre és hátra és a traktor középső síkjához képest, áthaladva azon függőleges síkok érintkezési pontján (pontjain), amelyek párhuzamosak a traktor középső hosszirányú síkjával és határolják a traktor teljes szélességét, legnagyobb nyomtáv esetén.

Ha több érintkezési pont van, az első rész felől a legtávolabbit kell kiválasztani az 1. zónához és a hátsó rész felől a legtávolabbit a 2. zónához.

3.11.   Az elektromos csatlakozást úgy kell kialakítani, hogy az első és hátsó helyzetjelző lámpák, a méretjelző lámpák (ha vannak) és a hátsó rendszámtábla-megvilágító lámpa csak egyidejűleg legyen be- és kikapcsolható.

3.12.   Az elektromos csatlakozást úgy kell kialakítani, hogy a távolsági fényszóró, a tompított fényszóró, valamint a ködfényszórók és hátsó helyzetjelző ködlámpák csak akkor legyenek bekapcsolhatók, ha a 3.11. pontban felsorolt lámpák is be vannak kapcsolva. E követelményt azonban nem kell alkalmazni, ha fényjelzést bocsátanak ki azokkal, azaz a tompított fényszóró, illetve a távolsági fényszóró szaggatottan felvillan, vagy e két lámpa rövid időközönként váltva felvillan.

3.13.   A lámpák vagy fényvisszaverők által kibocsátott fények színei az alábbiak legyenek:

| — | távolsági fényszóró: fehér, |
| --- | --- |

—

távolsági fényszóró: fehér,

| — | tompított fényszóró: fehér, |
| --- | --- |

—

tompított fényszóró: fehér,

| — | ködfényszóró: fehér vagy sárga, |
| --- | --- |

—

ködfényszóró: fehér vagy sárga,

| — | tolatólámpa: fehér, |
| --- | --- |

—

tolatólámpa: fehér,

| — | irányjelző lámpa: borostyánsárga, |
| --- | --- |

—

irányjelző lámpa: borostyánsárga,

| — | elakadásjelző lámpa: borostyánsárga, |
| --- | --- |

—

elakadásjelző lámpa: borostyánsárga,

| — | féklámpa: piros, |
| --- | --- |

—

féklámpa: piros,

| — | hátsó rendszámtábla-megvilágító lámpa: fehér, |
| --- | --- |

—

hátsó rendszámtábla-megvilágító lámpa: fehér,

| — | első (oldalsó) helyzetjelző lámpa: fehér, |
| --- | --- |

—

első (oldalsó) helyzetjelző lámpa: fehér,

| — | hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpa: piros, |
| --- | --- |

—

hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpa: piros,

| — | hátsó helyzetjelző ködlámpa: piros, |
| --- | --- |

—

hátsó helyzetjelző ködlámpa: piros,

| — | várakozást jelző lámpa: elől fehér, hátul piros, illetve sárga, ha az oldalsó helyzetjelző lámpával van egybeépítve, |
| --- | --- |

—

várakozást jelző lámpa: elől fehér, hátul piros, illetve sárga, ha az oldalsó helyzetjelző lámpával van egybeépítve,

| — | munkahely-megvilágító lámpa: nincs előírás, |
| --- | --- |

—

munkahely-megvilágító lámpa: nincs előírás,

| — | méretjelző lámpa: elől fehér, hátul piros, |
| --- | --- |

—

méretjelző lámpa: elől fehér, hátul piros,

| — | hátsó nem háromszög alakú fényvisszaverő: piros. |
| --- | --- |

—

hátsó nem háromszög alakú fényvisszaverő: piros.

3.14.   A bekapcsolás-visszajelzők feladatát a működés-visszajelzők is elláthatják.

3.15.   Takarható lámpák

| 3.15.1. | A lámpák eltakarása tilos, kivéve a távolsági fényszórókat, a tompított fényszórókat és a ködfényszórókat, amelyek használaton kívül eltakarhatók. |
| --- | --- |

3.15.1.

A lámpák eltakarása tilos, kivéve a távolsági fényszórókat, a tompított fényszórókat és a ködfényszórókat, amelyek használaton kívül eltakarhatók.

| 3.15.2. | A fényszóróknak üzemi helyzetben kell maradniuk, ha a 3.15.2.1. pontban foglalt esemény önmagában, vagy a 3.15.2.2. pontban leírtakkal együtt következik be.






  3.15.2.1. | A lámpát eltakaró berendezés működtetéséhez szükséges hajtóerő elmarad. |
| --- | --- | --- |

3.15.2.

A fényszóróknak üzemi helyzetben kell maradniuk, ha a 3.15.2.1. pontban foglalt esemény önmagában, vagy a 3.15.2.2. pontban leírtakkal együtt következik be.

3.15.2.1.

A lámpát eltakaró berendezés működtetéséhez szükséges hajtóerő elmarad.

| 3.15.2.2. | Nem szándékolt lekapcsolás, zavar, rövidzárlat vagy testzárlat az elektromos áramkörben, meghibásodás a hidraulikus vagy pneumatikus vezetékekben, bowden-huzalokban, mágnestekercsekben vagy egyéb alkatrészekben, amelyek vezérlik, vagy továbbítják a lámpát eltakaró berendezés működtetéséhez szükséges energiát. |
| --- | --- |

3.15.2.2.

Nem szándékolt lekapcsolás, zavar, rövidzárlat vagy testzárlat az elektromos áramkörben, meghibásodás a hidraulikus vagy pneumatikus vezetékekben, bowden-huzalokban, mágnestekercsekben vagy egyéb alkatrészekben, amelyek vezérlik, vagy továbbítják a lámpát eltakaró berendezés működtetéséhez szükséges energiát.

| 3.15.3. | Az eltakaró berendezés vezérlésében történő meghibásodás esetén a letakart fényszórót üzemi helyzetbe kell tudni állítani szerszám alkalmazása nélkül. |
| --- | --- |

3.15.3.

Az eltakaró berendezés vezérlésében történő meghibásodás esetén a letakart fényszórót üzemi helyzetbe kell tudni állítani szerszám alkalmazása nélkül.

| 3.15.4. | A világító berendezéseket üzemi helyzetbe kell tudni állítani és bekapcsolni ugyanazon vezérlőberendezés segítségével, de nem szabad kizárni annak lehetőségét, hogy üzemi helyzetbe hozzák azokat anélkül, hogy bekapcsolnák. Egybeépített távolsági és tompított fényszórók esetében a fent említett vezérlésnek csak a tompított fényszórókat kell működésbe hoznia. |
| --- | --- |

3.15.4.

A világító berendezéseket üzemi helyzetbe kell tudni állítani és bekapcsolni ugyanazon vezérlőberendezés segítségével, de nem szabad kizárni annak lehetőségét, hogy üzemi helyzetbe hozzák azokat anélkül, hogy bekapcsolnák. Egybeépített távolsági és tompított fényszórók esetében a fent említett vezérlésnek csak a tompított fényszórókat kell működésbe hoznia.

| 3.15.5. | A vezetőülésből ne lehessen szándékosan leállítani a bekapcsolt fényszórók mozgását, mielőtt üzemi helyzetüket elérnék. Ha fennáll annak a veszélye, hogy a fényszórók mozgásuk során a többi közlekedőt vakíthatják, akkor megengedett, hogy azok csak az üzemi helyzet elérése után világítsanak. |
| --- | --- |

3.15.5.

A vezetőülésből ne lehessen szándékosan leállítani a bekapcsolt fényszórók mozgását, mielőtt üzemi helyzetüket elérnék. Ha fennáll annak a veszélye, hogy a fényszórók mozgásuk során a többi közlekedőt vakíthatják, akkor megengedett, hogy azok csak az üzemi helyzet elérése után világítsanak.

| 3.15.6. | – 30 és + 50 °C hőmérséklet között a világító berendezéseknek a teljesen nyitott helyzetet a vezérlés indításától számított 3 másodpercen belül el kell érniük. |
| --- | --- |

3.15.6.

– 30 és + 50 °C hőmérséklet között a világító berendezéseknek a teljesen nyitott helyzetet a vezérlés indításától számított 3 másodpercen belül el kell érniük.

3.16.   Változtatható helyzetű lámpák

| 3.16.1. | Az 1 150 mm-es vagy annál kisebb nyomtávú traktorok esetében az irányjelző lámpák, az első és hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpák és a féklámpák helyzete változtatható lehet, feltéve hogy:






  3.16.1.1. | e lámpák láthatók maradnak akkor is, ha helyzetük megváltozik; |
| --- | --- | --- |

3.16.1.

Az 1 150 mm-es vagy annál kisebb nyomtávú traktorok esetében az irányjelző lámpák, az első és hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpák és a féklámpák helyzete változtatható lehet, feltéve hogy:

3.16.1.1.

e lámpák láthatók maradnak akkor is, ha helyzetük megváltozik;

| 3.16.1.2. | a forgalom által megkövetelt helyzetben rögzíthetők. A rögzítésnek automatikusnak kell lennie. |
| --- | --- |

3.16.1.2.

a forgalom által megkövetelt helyzetben rögzíthetők. A rögzítésnek automatikusnak kell lennie.

4.   EGYEDI KÖVETELMÉNYEK

4.1.   Távolsági fényszóró

4.1.1.   Felszerelés

Megengedett.

4.1.2.   Szám

Kettő vagy négy.

4.1.3.   Elrendezés

Nincsenek egyedi követelmények.

4.1.4.   Elhelyezés

4.1.4.1.   Keresztirányban:

A világító felület külső élei semmi esetre sem lehetnek közelebb a traktor legkülső éleihez, mint a tompított fényszóró világító felületének külső élei.

4.1.4.2.   Magasság:

Nincsenek egyedi követelmények.

4.1.4.3.   Hosszirányban:

Olyan közel a traktor elejéhez, amennyire csak lehet, de a kibocsátott fény semmiféleképpen sem zavarhatja a vezetőt sem közvetlenül, sem közvetetten, a visszapillantó tükrön és/vagy a traktor egyéb fényvisszaverő felületén keresztül.

4.1.5.   Geometriai láthatóság

A világító felület láthatóságát – beleértve az olyan területeken való láthatóságot, amelyek az adott megfigyelési irányából nem tűnnek megvilágítottnak – egy olyan kúp alakú téren belül kell biztosítani, amelynek határoló vonalai a világító felület kerületéből indulnak és a fényszóró referenciatengelyével legalább 5 °-os szöget zárnak be.

4.1.6.   Irányítottság

Előre.

Eltekintve a helyes beállítás fenntartását biztosító berendezésektől, ha két pár fényszóró van felszerelve, egy pár, amely csak fényszóróként működhet, egy a függőlegeshez nagyon közeli tengely körül a kormányzással együtt elfordul.

4.1.7.   Egybeépíthetőség

a tompított fényszóróval és más első lámpákkal.

4.1.8.   Nem kombinálható

semmilyen más lámpával.

4.1.9.   Egymásba építhető

| 4.1.9.1. | a tompított fényszóróval, kivéve ha a fényszóró a kormányzással együtt elfordul; |
| --- | --- |

4.1.9.1.

a tompított fényszóróval, kivéve ha a fényszóró a kormányzással együtt elfordul;

| 4.1.9.2. | az első (oldalsó) helyzetjelző lámpával; |
| --- | --- |

4.1.9.2.

az első (oldalsó) helyzetjelző lámpával;

| 4.1.9.3. | a ködfényszóróval; |
| --- | --- |

4.1.9.3.

a ködfényszóróval;

| 4.1.9.4. | a várakozást jelző lámpával. |
| --- | --- |

4.1.9.4.

a várakozást jelző lámpával.

4.1.10.   Elektromos kapcsolás

| 4.1.10.1. | A fényszórók vagy egyszerre, vagy páronként kapcsolhatók be. A tompítottról a távolságira való átváltáskor a fényszórók közül legalább egy pár távolsági kapcsolódjon be. A távolságiról a tompítottra való kapcsoláskor az összes távolsági fényszórónak egyszerre ki kell kikapcsolnia. |
| --- | --- |

4.1.10.1.

A fényszórók vagy egyszerre, vagy páronként kapcsolhatók be. A tompítottról a távolságira való átváltáskor a fényszórók közül legalább egy pár távolsági kapcsolódjon be. A távolságiról a tompítottra való kapcsoláskor az összes távolsági fényszórónak egyszerre ki kell kikapcsolnia.

| 4.1.10.2. | A tompított fényszórók a távolsági fényszórók bekapacsolásakor bekapcsolva maradhatnak. |
| --- | --- |

4.1.10.2.

A tompított fényszórók a távolsági fényszórók bekapacsolásakor bekapcsolva maradhatnak.

4.1.11.   Bekapcsolás-visszajelző

Kötelező.

4.1.12.   Egyéb követelmények

| 4.1.12.1. | Az egyidejűleg bekapcsolható távolsági fényszórók legnagyobb fényerőssége nem haladhatja meg a 225 000 cd-t. |
| --- | --- |

4.1.12.1.

Az egyidejűleg bekapcsolható távolsági fényszórók legnagyobb fényerőssége nem haladhatja meg a 225 000 cd-t.

| 4.1.12.2. | A legnagyobb fényerősséget úgy kell számítani, hogy az alkatrész-típusjóváhagyáskor egyenként mért legnagyobb értékeket összeadjuk, és ezt az értéket kell feltüntetni a vonatkozó típusbizonyítványban. |
| --- | --- |

4.1.12.2.

A legnagyobb fényerősséget úgy kell számítani, hogy az alkatrész-típusjóváhagyáskor egyenként mért legnagyobb értékeket összeadjuk, és ezt az értéket kell feltüntetni a vonatkozó típusbizonyítványban.

4.2.   Tompított fényszórók

4.2.1.   Felszerelés.

Kötelező.

4.2.2.   Szám

Kettő.

4.2.3.   Elrendezés

Nincsenek egyedi követelmények.

4.2.4.   Elhelyezés

4.2.4.1.   Keresztirányban:

Nincsenek egyedi követelmények.

4.2.4.2.   Magasság: a talajszint felett:

| 4.2.4.2.1. | ha csak két távolsági fényszóró van:






  — | legfeljebb 500 mm, |
| --- | --- | --- |

4.2.4.2.1.

ha csak két távolsági fényszóró van:

—

legfeljebb 500 mm,

| — | legfeljebb 1 200 mm. |
| --- | --- |

—

legfeljebb 1 200 mm.

Ezen érték 1 500 mm-re növelhető, ha a traktor kialakítása nem teszi lehetővé az 1 200 mm-es magasság betartását; figyelembe kell venni a traktor üzemeltetésére és üzemi felszerelésére vonatkozó előírásokat;

| 4.2.4.2.2. | azon traktorok esetében, amelyek az elülső részükön hordozható berendezések felszerelésére alkalmasak, a 4.2.4.2.1. pontban említett lámpákon felül két tompított fényű fényszóró elhelyezési lehetőségét kell biztosítani 3 000 mm-t meg nem haladó magasságban, amennyiben az elektromos csatlakozók olyanok, hogy két pár tompított fényű fényszóró nem kapcsolható be egyidejűleg. |
| --- | --- |

4.2.4.2.2.

azon traktorok esetében, amelyek az elülső részükön hordozható berendezések felszerelésére alkalmasak, a 4.2.4.2.1. pontban említett lámpákon felül két tompított fényű fényszóró elhelyezési lehetőségét kell biztosítani 3 000 mm-t meg nem haladó magasságban, amennyiben az elektromos csatlakozók olyanok, hogy két pár tompított fényű fényszóró nem kapcsolható be egyidejűleg.

4.2.4.3.   Hosszirányban:

Olyan közel a traktor elejéhez, amennyire csak lehet, de a kibocsátott fény semmiféleképpen sem zavarhatja a vezetőt sem közvetlenül, sem közvetetten, a visszapillantó tükrön és/vagy a traktor egyéb fényvisszaverő felületén keresztül.

4.2.5.   Geometriai láthatóság

Az 1.9. pontban megadott α és β szögek határozzák meg.

| α | = | 15 ° felfelé és 10 ° lefelé, |
| --- | --- | --- |
| β | = | 45 ° kifelé és 5 ° befelé. |

α

=

15 ° felfelé és 10 ° lefelé,

β

=

45 ° kifelé és 5 ° befelé.

E mezőn belül a fénykibocsátó felület majdnem teljes egészének láthatónak kell lennie.

A lámpa környezetében levő felületek vagy egyéb részek nem okozhatnak olyan mellékhatást, amely a többi közlekedőt zavarhatja.

4.2.6.   Irányítottság

| 4.2.6.1. | A tompított fényszóró helyzete nem változhat a kormányzással együtt. |
| --- | --- |

4.2.6.1.

A tompított fényszóró helyzete nem változhat a kormányzással együtt.

| 4.2.6.2. | Ha a tompított fényszórók magassága 500 mm vagy annál nagyobb, illetve 1 200 mm vagy annál kisebb, lehetővé kell tenni a fénysugár süllyesztését 0,5–4,00 % között. |
| --- | --- |

4.2.6.2.

Ha a tompított fényszórók magassága 500 mm vagy annál nagyobb, illetve 1 200 mm vagy annál kisebb, lehetővé kell tenni a fénysugár süllyesztését 0,5–4,00 % között.

| 4.2.6.3. | Ha a tompított fényszórók magassága nagyobb, mint 1 200, de nem nagyobb, mint 1 500 mm, a 4.2.6.2. pontban meghatározott 4 %-os határt 6 %-ra kell növelni. A 4.2.4.2.2. pont szerinti tompított fényszórókat úgy kell beállítani, hogy a lámpától 15 m-re a megvilágított zónát a megvilágítatlantól elválasztó vízszintes vonal magassága fele akkora legyen, mint a lámpa középpontja és a talaj közti távolság. |
| --- | --- |

4.2.6.3.

Ha a tompított fényszórók magassága nagyobb, mint 1 200, de nem nagyobb, mint 1 500 mm, a 4.2.6.2. pontban meghatározott 4 %-os határt 6 %-ra kell növelni. A 4.2.4.2.2. pont szerinti tompított fényszórókat úgy kell beállítani, hogy a lámpától 15 m-re a megvilágított zónát a megvilágítatlantól elválasztó vízszintes vonal magassága fele akkora legyen, mint a lámpa középpontja és a talaj közti távolság.

4.2.7.   Egybeépíthető

a távolsági fényszóróval és a többi első lámpával.

4.2.8.   Nem kombinálható

egyéb lámpával.

4.2.9.   Egymásba építhető

| 4.2.9.1. | a távolsági fényszóróval, kivéve ha ez a kormányzással együtt elfordul, |
| --- | --- |

4.2.9.1.

a távolsági fényszóróval, kivéve ha ez a kormányzással együtt elfordul,

| 4.2.9.2. | egyéb első lámpával. |
| --- | --- |

4.2.9.2.

egyéb első lámpával.

4.2.10.   Elektromos kapcsolás

A tompított fényszóróra való átkapcsolással egy időben az összes távolsági fényszórónak ki kell kapcsolnia.

A tompított fényszórók a távolsági fényszórókkal egyidejűleg bekapcsolva maradhatnak.

4.2.11.   Bekapcsolás-visszajelző

Megengedett.

4.2.12.   Egyéb követelmények

A 3.5.2. követelményei nem vonatkoznak a tompított fényszórókra.

4.3.   Ködfényszóró

4.3.1.   Felszerelés

Megengedett.

4.3.2.   Szám

Kettő.

4.3.3.   Elrendezés

Nincsenek egyedi követelmények.

4.3.4.   Elhelyezés

4.3.4.1.   Keresztirányban:

Nincsenek egyedi követelmények.

4.3.4.2.   Magasság:

Legalább 250 mm a talajszint felett.

A világító felület egyetlen pontja sem lehet magasabban, mint a tompított fényszórók világító felületének legmagasabb pontja.

4.3.4.3.   Hosszirányban:

Olyan közel a traktor elejéhez, amennyire csak lehet, de a kibocsátott fény semmiféleképpen sem zavarhatja a vezetőt sem közvetlenül, sem közvetetten, a visszapillantó tükrön és/vagy a traktor egyéb fényvisszaverő felületén keresztül.

4.3.5.   Geometriai láthatóság

Az 1.9. pontban megadott α és β szögek határozzák meg.

| α | = | 5 ° felfelé és lefelé, |
| --- | --- | --- |
| β | = | 45 ° kifelé és 5 ° befelé. |

α

=

5 ° felfelé és lefelé,

β

=

45 ° kifelé és 5 ° befelé.

4.3.6.   Irányítottság

A ködfényszórók helyzete nem változhat a kormányzással együtt.

Előre kell világítaniuk anélkül, hogy a szembejövő vezetőket és más közlekedőket túlságosan elvakítaná, vagy zavarná.

4.3.7.   Egybeépíthető

más első lámpákkal.

4.3.8.   Nem kombinálható

egyéb első lámpákkal.

4.3.9.   Egymásba építhető

| 4.3.9.1. | négy távolsági fényszóró esetén a fényszórók közül azokkal, amelyek nem fordulnak együtt a kormányzással; |
| --- | --- |

4.3.9.1.

négy távolsági fényszóró esetén a fényszórók közül azokkal, amelyek nem fordulnak együtt a kormányzással;

| 4.3.9.2. | az első (oldalsó) helyzetjelző lámpákkal; |
| --- | --- |

4.3.9.2.

az első (oldalsó) helyzetjelző lámpákkal;

| 4.3.9.3. | a várakozást jelző lámpával. |
| --- | --- |

4.3.9.3.

a várakozást jelző lámpával.

4.3.10.   Elektromos kapcsolás

A ködlámpa be- és kikapcsolható legyen függetlenül a távolsági fényszóróktól, illetve a tompított fényszóróktól.

4.3.11.   Bekapcsolás-visszajelző

Megengedett.

4.4.   Tolatólámpák

4.4.1.   Felszerelés

Megengedett.

4.4.2.   Szám

Egy vagy kettő.

4.4.3.   Elrendezés

Nincsenek egyedi követelmények.

4.4.4.   Elhelyezés

4.4.4.1.   Keresztirányban:

Nincsenek egyedi követelmények.

4.4.4.2.   Magasság:

Nem kevesebb, mint 250 mm és nem több, mint 1 200 mm a talajszint felett.

4.4.4.3.   Hosszirányban

A traktor hátulján.

4.4.5.   Geometriai láthatóság

Az 1.9. pontban megadott α és β szögek határozzák meg.

| α | = | 15 ° felfelé és 5 ° lefelé, |
| --- | --- | --- |
| β | = | 45 ° jobbra és balra, ha csak egy tolatólámpa van, |
| β | = | 45 ° kifelé és 30 ° befelé, ha két tolatólámpa van. |

α

=

15 ° felfelé és 5 ° lefelé,

β

=

45 ° jobbra és balra, ha csak egy tolatólámpa van,

β

=

45 ° kifelé és 30 ° befelé, ha két tolatólámpa van.

4.4.6.   Irányítottság

Hátrafelé.

4.4.7.   Egybeépíthető

bármely más hátsó lámpával.

4.4.8.   Nem kombinálható

más lámpákkal.

4.4.9.   Nem építhető egymásba

más lámpákkal.

4.4.10.   Elektromos kapcsolás

Csak akkor kapcsolhat be, ha a hátrameneti sebességfokozat be van kapcsolva, és ha a motor indítását vagy leállítását vezérlő berendezés olyan helyzetben van, hogy a motor működése lehetséges.

Nem kapcsolható be, és nem maradhat égve, ha a fenti feltételek közül valamelyik nem teljesül.

4.4.11.   Visszajelzés

Megengedett.

4.5.   Irányjelző lámpák

4.5.1.   Felszerelés (lásd 3. függelék):

Kötelező. Az irányjelzők típusai kategóriákba soroltak (1., 2. és 5.), amelyek felszerelése valamely traktoron bizonyos fajta elrendezést (A-tól D-ig) eredményez.

Az A elrendezés csak olyan traktorokon megengedett, ahol a teljes hosszúság nem haladja meg a 4,6 m-t, valamint akkor, ha a világító felületek külső élei közti távolság nem nagyobb, mint 1,6 m.

A B, C és D elrendezések valamennyi traktorra alkalmazhatók.

Megengedett kiegészítő irányjelző lámpák.

4.5.2.   Szám

A berendezések száma annyi legyen, hogy jelzéseik megfeleljenek a 4.5.3. pontban leírt elrendezések egyikének.

4.5.3.   Elrendezés (lásd 3. függelék)

| A | — | Két első irányjelző lámpa (1. kategória), |
| --- | --- | --- |

A

—

Két első irányjelző lámpa (1. kategória),

| — | Két hátsó irányjelző lámpa (2. kategória). |
| --- | --- |

—

Két hátsó irányjelző lámpa (2. kategória).

E lámpák függetlenek, egybeépítettek vagy kombináltak lehetnek.

| B | — | Két első irányjelző lámpa (1. kategória), |
| --- | --- | --- |

B

—

Két első irányjelző lámpa (1. kategória),

| — | Két kiegészítő oldalsó irányjelző lámpa (5. kategória), |
| --- | --- |

—

Két kiegészítő oldalsó irányjelző lámpa (5. kategória),

| — | Két hátsó irányjelző lámpa (2. kategória). |
| --- | --- |

—

Két hátsó irányjelző lámpa (2. kategória).

Az első és a kiegészítő oldalsó helyzetjelző lámpák függetlenek, egybeépítettek vagy kombináltak lehetnek.

| C | — | Két első irányjelző lámpa (1. kategória), |
| --- | --- | --- |

C

—

Két első irányjelző lámpa (1. kategória),

| — | Két hátsó irányjelző lámpa (2. kategória), |
| --- | --- |

—

Két hátsó irányjelző lámpa (2. kategória),

| — | Két kiegészítő oldalsó irányjelző lámpa (5. kategória). |
| --- | --- |

—

Két kiegészítő oldalsó irányjelző lámpa (5. kategória).

| D | — | Két első irányjelző lámpa (1. kategória), |
| --- | --- | --- |

D

—

Két első irányjelző lámpa (1. kategória),

| — | Két hátsó irányjelző lámpa (2. kategória). |
| --- | --- |

—

Két hátsó irányjelző lámpa (2. kategória).

4.5.4.   Elhelyezés

4.5.4.1.   Keresztirányban:

A világító felületnek az a széle, amelyik a legtávolabb van a traktor hosszirányú középsíkjától, nem lehet 400 mm-nél távolabb a traktor legkülső szélétől.

A két világító felület belső élei közti távolság nem lehet kevesebb, mint 500 mm.

Ahol a függőleges távolság a hátsó irányjelző lámpa és a megfelelő hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpa között nem több mint 300 mm, ott a távolság a traktor legkülső széle és a hátsó irányjelző lámpa külső széle között nem haladhatja meg 50 mm-nél nagyobb mértékben a traktor legkülső széle és a megfelelő hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpa legkülső éle közti távolságot.

Az első irányjelző lámpák világító felülete nem lehet 40 mm-nél kisebb távolságra a tompított fényszórók vagy a ködfényszórók – ha vannak ilyenek – világító felületétől. Kisebb távolság is megengedett akkor, ha az irányjelző lámpák referenciatengelyében a világítás fényerőssége legalább 400 cd.

4.5.4.2.   Magasság:

A talajszint felett:

| — | az 5. kategóriájú irányjelző lámpák esetében legalább 500 mm, |
| --- | --- |

—

az 5. kategóriájú irányjelző lámpák esetében legalább 500 mm,

| — | az 1. és 2. kategóriájú irányjelző lámpák esetében legalább 400 mm, |
| --- | --- |

—

az 1. és 2. kategóriájú irányjelző lámpák esetében legalább 400 mm,

| — | az összes kategória esetében legfeljebb 1 900 mm,
  ha a traktor kialakítása nem teszi lehetővé e legnagyobb érték betartását, akkor a világító felület legmagasabb pontja 2 300 mm lehet az 5. kategóriában, az 1. és 2. kategóriában A elrendezés esetén, illetve az 1. és 2. kategóriában B elrendezésnél, és az 1. és 2. kategóriákban D elrendezés esetén; 2 100 mm lehet az 1. és 2. kategóriákban egyéb elrendezések esetén. |
| --- | --- |

—

az összes kategória esetében legfeljebb 1 900 mm,

ha a traktor kialakítása nem teszi lehetővé e legnagyobb érték betartását, akkor a világító felület legmagasabb pontja 2 300 mm lehet az 5. kategóriában, az 1. és 2. kategóriában A elrendezés esetén, illetve az 1. és 2. kategóriában B elrendezésnél, és az 1. és 2. kategóriákban D elrendezés esetén; 2 100 mm lehet az 1. és 2. kategóriákban egyéb elrendezések esetén.

| — | maximum 4 000 mm a megengedett irányjelző lámpák esetében. |
| --- | --- |

—

maximum 4 000 mm a megengedett irányjelző lámpák esetében.

4.5.4.3.   Hosszirányban:

A távolság az oldalsó irányjelző lámpa (B és C elrendezés) világító felületének referenciaközéppontja és a között az összekötő sík között, amely a traktor teljes hosszának az elejét határolja, nem haladhatja meg az 1 800 mm-t. Ha a traktor kialakítása nem teszi lehetővé a láthatóság minimális szögeinek betartását, akkor e távolság 2 600 mm-ig növelhető.

4.5.5.   Geometriai láthatóság

Vízszintes szögek

(lásd 3. függelék)

Függőleges szögek:

A vízszintes felett és alatt 15 °. A függőleges szög a vízszintes alatt 10 °-ig csökkenthető a kiegészítő oldalsó villogó irányjelző lámpák B és C elrendezése esetében, ha a magasságuk kisebb, mint 1 500 mm. Ugyanez vonatkozik az 1. kategóriájú B és D elrendezésű irányjelző lámpákra.

4.5.6.   Irányítottság

Ha a gyártó külön előírásokat határozott meg, akkor azt kell figyelembe venni.

4.5.7.   Egybeépíthető

egy vagy több lámpával, amelyek nem lehetnek rejtettek.

4.5.8.   Nem kombinálható

más lámpával, mint ami a 4.5.3. pontban van megadva.

4.5.9.   Egymásba építhető

a várakozást jelző lámpával, de kizárólag az 5. kategóriába tartozó irányjelző lámpák esetén.

4.5.10.   Elektromos kapcsolás

Az irányjelző lámpák más lámpáktól függetlenül legyenek kapcsolhatók. A traktor ugyanazon oldalán elhelyezett minden irányjelző lámpát ugyanazon kapcsolóval lehessen be- és kikapcsolni, és azoknak azonos ütemben kell villogniuk.

4.5.11.   Működés-visszajelző

Minden olyan irányjelző lámpa esetén kötelező, amely a vezető által közvetlenül nem látható. Lehet optikai, hangjelző vagy mindkettő.

Ha optikai, akkor olyan villogó fény legyen, amely valamely irányjelző lámpa meghibásodása esetén – a kiegészítő oldalsó irányjelző lámpák kivételével – kialszik, vagy folyamatosan ég villogás nélkül, vagy határozottan eltérő ütemben jelez. Ha az ellenőrző készülék csak hangjelző, jól hallható hangot kell adnia és meghibásodáskor a frekvenciáját észrevehetően meg kell változtatnia.

Ha valamely traktor pótkocsi vontatására alkalmas, akkor különleges optikai működés-visszajelzővel kell ellátni a pótkocsi irányjelző lámpájának visszajelzéséhez, kivéve ha a vontató jármű működés-visszajelzője a járműszerelvény bármely irányjelző lámpájának meghibásodását jelzi.

4.5.12.   Egyéb követelmények

A fény villogó fény legyen, a felvillanások száma 90 ± 30 percenként.

A fényjelző vezérlésének működésbe lépését legfeljebb egy másodpercen belül kövesse a fény felvillanása és legfeljebb másfél másodpercen belül az első kialvása.

Ha pótkocsi vontatása engedélyezett, a traktoron lévő irányjelző lámpák vezérlésének működtetnie kell a pótkocsi irányjelző lámpáját is.

Ha valamely irányjelző lámpa meghibásodik – a rövidzárlatot kivéve –, akkor a többi lámpának tovább kell villognia, de megengedett az előírttól eltérő frekvencia.

4.6.   Elakadásjelző

4.6.1.   Felszerelés

Kötelező.

| 4.6.2. | Szám |
| --- | --- |

4.6.2.

a 4.5. pontnak megfelelően

| 4.6.3. | Elrendezés |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.6.4. | Elhelyezés |
| --- | --- |

4.6.4.

| 4.6.4.1. | Keresztirányban |
| --- | --- |

4.6.4.1.

| 4.6.4.2. | Magasság |
| --- | --- |

4.6.4.2.

| 4.6.4.3. | Hosszirányban |
| --- | --- |

4.6.4.3.

| 4.6.5. | Geometriai láthatóság |
| --- | --- |

4.6.5.

| 4.6.6. | Irányítottság |
| --- | --- |

4.6.6.

| 4.6.7. | Egybeépíthetőség |
| --- | --- |

4.6.7.

| 4.6.8. | Kombinálhatóság |
| --- | --- |

4.6.8.

| 4.6.9. | Egymásba építhetőség |
| --- | --- |

4.6.9.

4.6.10.   Elektromos kapcsolás

A jelzést külön vezérlés működteti, amelynek biztosítania kell, hogy az összes irányjelző lámpa egy ütemben jelezzen.

4.6.11.   Bekapcsolás-visszajelző

Kötelező. Villogó figyelmeztető fény, amely a 4.5.11. pontban leírt működés-visszajelzővel összekapcsolva is működhet.

4.6.12.   Egyéb követelmények

A 4.5.12. pontban leírtak szerint. Ha valamely traktor pótkocsi vontatására alkalmas, az elakadásjelző vezérlőjének a pótkocsi irányjelző lámpáit is működtetnie kell. Az elakadásjelzőnek akkor is működnie kell, ha a motort indító vagy leállító berendezés olyan állásban van, amelyben a motor nem indítható.

4.7.   Féklámpák

4.7.1.   Felszerelés

Kötelező.

4.7.2.   Szám

Kettő.

4.7.3.   Elrendezés

Nincsenek egyedi követelmények.

4.7.4.   Elhelyezés

4.7.4.1.   Keresztirányban:

Legalább 500 mm-re egymástól. E távolság 400 mm-re csökkenthető, ha a jármű teljes szélessége kisebb, mint 1 400 mm.

4.7.4.2.   Magasság:

A talajszint felett: legalább 400 mm, legfeljebb 1 900 mm, illetve legfeljebb 2 300 mm, ha a felépítmény kialakítása nem teszi lehetővé a legfeljebb 1 900 mm betartását.

4.7.4.3.   Hosszirányban:

A traktor hátsó részén.

4.7.5.   Geometriai láthatóság

Vízszintes szög:

45 ° kifelé és befelé.

Függőleges szög:

15 ° a vízszintes felett és alatt. A függőleges szög a vízszintes alatt 10 °-ra csökkenthető, ha a lámpák kevesebb, mint 1 500 mm-re vannak a talajszint felett, illetve 5 °-ra, ha lámpák kevesebb, mint 750 mm-re vannak a talajszint felett.

4.7.6.   Irányítottság

a vontató hátsó része irányába.

4.7.7.   Egybeépíthető

egy vagy több más hátsó helyzetjelző lámpával.

4.7.8.   Nem kombinálható

másik lámpával.

4.7.9.   Egymásba építhető

a hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpával vagy a várakozást jelző lámpával.

4.7.10.   Elektromos kapcsolás

Be kell kapcsolódniuk, ha az üzemi féket működtetik.

4.7.11.   Működés-visszajelző

Megengedett. Ha van, akkor nem villogó figyelmeztető fényt kell kibocsátania a féklámpák hibás működése esetén.

4.7.12.   Egyéb követelmények

A féklámpák fényerősségének kifejezetten nagyobbnak kell lennie, mint a hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpáké.

4.8.   Hátsó rendszámtábla-megvilágító lámpa

4.8.1.   Felszerelés

Kötelező.

| 4.8.2. | Szám |
| --- | --- |

4.8.2.

Olyan, hogy a berendezés meg tudja világítani a rendszámtábla helyét.

| 4.8.3. | Elrendezés |
| --- | --- |

4.8.3.

| 4.8.4. | Elhelyezés |
| --- | --- |

4.8.4.

| 4.8.4.1. | Keresztirányban |
| --- | --- |

4.8.4.1.

| 4.8.4.2. | Magasság |
| --- | --- |

4.8.4.2.

| 4.8.4.3. | Hosszirányban |
| --- | --- |

4.8.4.3.

| 4.8.5. | Geometriai láthatóság |
| --- | --- |

4.8.5.

| 4.8.6. | Irányítottság |
| --- | --- |

4.8.6.

4.8.7.   Egybeépíthető

egy vagy több hátsó lámpával.

4.8.8.   Kombinálható

hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpával.

4.8.9.   Nem építhető egymásba

másik lámpával.

4.8.10.   Elektromos kapcsolás

A berendezések csak a hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpával együtt világíthatnak.

4.8.11.   Bekapcsolás-visszajelző

Megengedett. Ha van, akkor az első és hátsó helyzetjelző lámpa visszajelzője működteti.

4.9.   Első (oldalsó) helyzetjelző lámpák

4.9.1.   Felszerelés

Kötelező.

4.9.2.   Szám

Kettő vagy négy (lásd 4.2.4.2.2. pont).

4.9.3.   Elrendezés

Nincsenek egyedi követelmények.

4.9.4.   Elhelyezés

4.9.4.1.   Keresztirányban:

A világító felületnek az a pontja, amely a legmesszebb van a traktor hosszirányú középsíkjától, nem lehet 400 mm-nél távolabb a traktor oldalának legkülső szélétől.

A két világító felület legbelső élei közötti távolság nem lehet 500 mm-nél kisebb.

4.9.4.2.   Magasság:

A talajszint felett: legalább 400 mm, legfeljebb 1 900 mm, illetve legfeljebb 2 300 mm, ha a felépítmény kialakítása nem teszi lehetővé a legfeljebb 1 900 mm betartását.

4.9.4.3.   Hosszirányban:

Nincsenek külön előírások feltéve, hogy a lámpák előre irányulnak és geometriai láthatóságuk szöge megfelel a következő rendelkezéseknek.

4.9.5.   Geometriai láthatóság

Vízszintes szög

A két első (oldalsó) helyzetjelző lámpánál: 10 ° befelé és 80 ° kifelé. A 10 °-os szög befelé 5 °-ra csökkenthető, ha a felépítmény kialakítása nem teszi lehetővé a 10 °-os szög betartását. Olyan traktorok esetén, amelyeknél a teljes szélesség nem haladja meg az 1 400 mm-t, ez a szög 3 °-ra csökkenthető, ha a felépítmény kialakítása nem teszi lehetővé a 10 °-os szög betartását.

Függőleges szög

A vízszintes felett és alatt 15 °. A vízszintes alatti függőleges szög 10 °-ra csökkenthető, ha a lámpa magassága a talajszint felett kisebb, mint 1 500 mm, illetve 5 °-ra ha a magassága kisebb, mint 750 mm.

4.9.6.   Irányítottság

Előre.

4.9.7.   Egybeépíthető

bármely más első lámpával.

4.9.8.   Nem kombinálható

más lámpával.

4.9.9.   Egymásba építhető

bármely más első lámpával.

4.9.10.   Elektromos kapcsolás

Nincsenek egyedi követelmények.

4.9.11.   Visszajelző

Kötelező. Nem lehet villogó fényű. Nem kötelező azonban akkor, ha a műszerfal megvilágítása csak az első (oldalsó) helyzetjelző lámpákkal egyidejűleg kapcsolható be.

4.10.   Hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpák

4.10.1.   Felszerelés

Kötelező.

4.10.2.   Szám

Kettő.

4.10.3.   Elrendezés

Nincsenek egyedi követelmények.

4.10.4.   Elhelyezés

4.10.4.1.   Keresztirányban:

A világító felületnek az a pontja, amely a legtávolabb van a traktor hosszirányú középsíkjától, nem lehet 400 mm-nél távolabb a traktor legkülső szélétől.

A távolság a két világító felület belső széle között nem lehet 500 mm-nél kisebb. E távolság 400 mm-re csökkenthető, ha a jármű teljes szélessége kisebb, mint 1 400 mm.

4.10.4.2.   Magasság:

A talajszint felett: legalább 400 mm, legfeljebb 1 900 mm, illetve legfeljebb 2 300 mm, ha a felépítmény kialakítása nem teszi lehetővé az 1 900 mm betartását.

4.10.4.3.   Hosszirányban:

A traktor hátsó részén.

4.10.5.   Geometriai láthatóság

Vízszintes szög

A két hátsó helyzetjelző (oldalsó) lámpánál:

| — | vagy 45 ° befelé és 80 ° kifelé, |
| --- | --- |

—

vagy 45 ° befelé és 80 ° kifelé,

| — | vagy 80 ° befelé és 45 ° kifelé. |
| --- | --- |

—

vagy 80 ° befelé és 45 ° kifelé.

Függőleges szög

15 ° a vízszintes felett és alatt. A függőleges szög a vízszintes alatt 10 °-ra csökkenthető, ha a lámpák kevesebb, mint 1 500 mm-re vannak a talajszint felett, illetve 5 °-ra, ha lámpák kevesebb, mint 750 mm-re vannak a talajszint felett.

4.10.6.   Irányítottság

Hátrafelé.

4.10.7.   Egybeépíthető

bármely más hátsó lámpával.

4.10.8.   Kombinálható

a hátsó rendszámtábla-megvilágító lámpával.

4.10.9.   Egymásba építhető

a féklámpával, a hátsó helyzetjelző ködlámpával vagy a várakozást jelző lámpával.

4.10.10.   Elektromos kapcsolás

Nincsenek egyedi követelmények.

4.10.11.   Bekapcsolás-visszajelző

Kötelező. Az első helyzetjelző (oldalsó) lámpák bekapcsolás-viszajelzőjével kell kombinálni.

4.11.   Hátsó helyzetjelző ködlámpa

4.11.1.   Felszerelés

Megengedett.

4.11.2.   Szám

Egy vagy kettő.

4.11.3.   Elrendezés

Úgy, hogy a geometriai láthatóság feltételeit teljesítse.

4.11.4.   Elhelyezés

4.11.4.1.   Keresztirányban:

Ha csak egy hátsó ködlámpa van, akkor az a traktor hosszirányú középsíkjának az adott országban érvényes forgalmi iránnyal ellentétes oldalán legyen.

Minden esetben a hátsó ködlámpa és a féklámpa közötti távolságnak 100 mm-nél nagyobbnak kell lennie.

4.11.4.2.   Magasság:

A talajszint felett: legalább 400 mm, legfeljebb 1 900 mm, illetve legfeljebb 2 100 mm, ha a felépítmény kialakítása nem teszi lehetővé a legfeljebb 1 900 mm betartását.

4.11.4.3.   Hosszirányban:

A traktor hátsó részén.

4.11.5.   Geometriai láthatóság

Vízszintes szög:

25 ° befelé és kifelé.

Függőleges szög:

5 ° a vízszintes alatt és felett.

4.11.6.   Irányítottság

Hátrafelé.

4.11.7.   Egybeépíthető

bármely más hátsó lámpával.

4.11.8.   Nem kombinálható

más lámpákkal.

4.11.9.   Egymásba építhető

a hátsó helyzetjelző (oldalsó) lámpákkal vagy a várakozást jelző lámpával.

4.11.10.   Elektromos kapcsolás

A hátsó ködlámpát csak akkor lehet bekapcsolni, ha a tompított fényszórók vagy a ködfényszórók be vannak kapcsolva.

Ha vannak ködfényszórók, akkor a hátsó ködlámpák a ködfényszóróktól függetlenül legyenek kikapcsolhatók.

4.11.11.   Bekapcsolás-visszajelző

Kötelező. Független, állandó fényerejű figyelmeztető fény.

4.12.   Várakozást jelző lámpa

4.12.1.   Felszerelés

Megengedett.

4.12.2.   Szám

Az elrendezéstől függő.

4.12.3.   Elrendezés

| — | vagy két első lámpa és két hátsó lámpa, |
| --- | --- |

—

vagy két első lámpa és két hátsó lámpa,

| — | vagy egy-egy lámpa mindkét oldalon. |
| --- | --- |

—

vagy egy-egy lámpa mindkét oldalon.

4.12.4.   Elhelyezés

4.12.4.1.   Keresztirányban:

A világító felületnek a traktor hosszirányú középsíkjától számított legkülső széle nem lehet 400 mm-nél távolabb a traktor legkülső szélétől. Továbbá egy pár lámpa esetén a lámpákat a traktor oldalán kell elhelyezni.

4.12.4.2.   Magasság:

A talajszint felett: legalább 400 mm, legfeljebb 1 900 mm, illetve legfeljebb 2 100 mm, ha a felépítmény kialakítása nem teszi lehetővé a legfeljebb 1 900 mm betartását.

4.12.4.3.   Hosszirányban:

Nincsenek egyedi követelmények.

4.12.5.   Geometriai láthatóság

Vízszintes szög

45 ° kifelé, a traktor első és hátsó része felé.

Függőleges szög

15 ° a vízszintes felett és alatt. A függőleges szög a vízszintes alatt 10 °-ra csökkenthető, ha a lámpák kevesebb, mint 1 500 mm-re vannak a talajszint felett, illetve 5 °-ra, ha lámpák kevesebb, mint 750 mm-re vannak a talajszint felett.

4.12.6.   Irányítottság

Úgy, hogy a geometriai láthatóság feltételeit a lámpák előre és hátra is teljesítsék.

4.12.7.   Egybeépíthető

bármely más lámpával.

4.12.8.   Nem kombinálható

más lámpával.

4.12.9.   Egymásba építhető

| — | elől: a helyzetjelző (oldalsó) lámpákkal, a tompított fényszóróval, a távolsági fényszóróval és a ködfényszórókkal, |
| --- | --- |

—

elől: a helyzetjelző (oldalsó) lámpákkal, a tompított fényszóróval, a távolsági fényszóróval és a ködfényszórókkal,

| — | hátul: a helyzetjelző (oldalsó) lámpákkal, a féklámpákkal és a hátsó ködlámpákkal, |
| --- | --- |

—

hátul: a helyzetjelző (oldalsó) lámpákkal, a féklámpákkal és a hátsó ködlámpákkal,

| — | az 5. kategóriába tartozó irányjelző lámpákkal. |
| --- | --- |

—

az 5. kategóriába tartozó irányjelző lámpákkal.

4.12.10.   Elektromos kapcsolás

A kapcsolásnak olyannak kell lennie, hogy a várakozást jelző lámpák a traktornak ugyanazon az oldalán világítsanak az egyéb lámpák bekapcsolásától függetlenül.

4.12.11.   Visszajelző

Megengedett. Ha van, akkor ne legyen összetéveszthető a helyzetjelző (oldalsó) lámpák visszajelzőjével.

4.12.12.   Egyéb követelmények

A lámpa működtethető a traktor ugyanazon oldalán lévő első és hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpával egyidejűleg.

4.13.   Méretjelző lámpák

4.13.1.   Felszerelés

Megengedett a 2,1 m- t meghaladó szélességű traktorokon.

Az összes többi traktoron tilos.

4.13.2.   Szám

Elölről és hátulról nézve is kettő-kettő legyen látható.

4.13.3.   Elrendezés

Nincsenek egyedi követelmények.

4.13.4.   Elhelyezés

4.13.4.1.   Keresztirányban:

A lehető legközelebb legyen a traktor legkülső széléhez.

4.13.4.2.   Magasság:

A lehető legmagasabban a szélességre és a lámpák szimmetrikus elhelyezésére vonatkozó elhelyezési követelményeknek megfelelően.

4.13.4.3.   Hosszirányban:

Nincsenek egyedi követelmények.

4.13.5.   Geometriai láthatóság

Vízszintes szög

80 ° kifelé.

Függőleges szög

5 ° a vízszintes felett és 20 ° alatta.

4.13.6.   Irányítottság

Úgy, hogy a geometriai láthatóság feltételeit a lámpák előre és hátra is teljesítsék.

| 4.13.7. | Nem építhető egybe |
| --- | --- |

4.13.7.

más lámpákkal a 4.2.4.2.2. pontban foglalt esetet kivéve

| 4.13.8. | Nem kombinálható |
| --- | --- |

4.13.8.

| 4.13.9. | Nem építhető egymásba |
| --- | --- |

4.13.9.

4.13.10.   Elektromos kapcsolás

Nincsenek egyedi követelmények.

4.13.11.   Visszajelző

Megengedett.

4.13.12.   Egyéb követelmények

Az összes többi feltétel teljesítése mellett, ha a lámpák elölről és hátulról is láthatók, és a traktor ugyanazon oldalán vannak, egy berendezésben is elhelyezhetők.

A méretjelző lámpa elhelyezése a megfelelő helyzetjelző (oldalsó) lámpához képest olyan legyen, hogy a két lámpa világító felületeinek legközelebb eső pontjai egy függőleges síkra való kivetítését tekintve ne legyenek 200 mm-nél kisebb távolságra.

4.14.   Hátsó nem háromszög alakú fényvisszaverő

4.14.1.   Felszerelés

Kötelező.

4.14.2.   Szám

Kettő vagy négy (lásd 4.14.5.2. pont).

4.14.3   Elrendezés

Nincsenek egyedi követelmények.

4.14.4.   Helyzet

4.14.4.1.   Keresztirányban:

A világító felületnek az a pontja, amely a legtávolabb van a traktor hosszirányú középsíkjától, nem lehet távolabb 400 mm-nél a traktor legkülső szélétől.

A távolság a fényvisszaverők belső élei között legalább 600 mm legyen. Ez a távolság 400 mm-re csökkenthető, ha a traktor teljes szélessége kisebb, mint 1 300 mm.

4.14.4.2.   Magasság:

A talajszint felett legalább 400 mm és legfeljebb 900 mm. A felső határ 1 200 mm-re növelhető, ha a 900 mm-es magasság csak olyan rögzítő berendezések használatával tartható, amelyek könnyen megrongálódhatnak, vagy elhajolhatnak.

4.14.4.3.   Hosszirányban:

Nincsenek egyedi követelmények.

4.14.5.   Geometriai láthatóság

| 4.14.5.1. | | Vízszintes szög:

  30 ° befelé és kifelé. |
| --- | --- | --- |

4.14.5.1.

Vízszintes szög:

30 ° befelé és kifelé.

| | Függőleges szög:

  15 ° a vízszintes felett és alatt. A függőleges szög a vízszintes alatt 5 °-ra csökkenthető, ha a lámpa magassága kisebb, mint 750 mm. |
| --- | --- |

Függőleges szög:

15 ° a vízszintes felett és alatt. A függőleges szög a vízszintes alatt 5 °-ra csökkenthető, ha a lámpa magassága kisebb, mint 750 mm.

| 4.14.5.2. | Ha nem lehetséges a fentiekben közölt elhelyezési és láthatósági követelmények betartása, négy fényvisszaverőt kell felszerelni, az alábbi felszerelési előírások szerint:






  4.14.5.2.1. | Két fényvisszaverőt a talajszint felett legfeljebb 900 mm-re kell elhelyezni. A belső éleik egymástól legalább 400 mm-re legyenek és a vízszintes felett 15 °-os függőleges láthatósági szöget zárjanak be. |
| --- | --- | --- |

4.14.5.2.

Ha nem lehetséges a fentiekben közölt elhelyezési és láthatósági követelmények betartása, négy fényvisszaverőt kell felszerelni, az alábbi felszerelési előírások szerint:

4.14.5.2.1.

Két fényvisszaverőt a talajszint felett legfeljebb 900 mm-re kell elhelyezni. A belső éleik egymástól legalább 400 mm-re legyenek és a vízszintes felett 15 °-os függőleges láthatósági szöget zárjanak be.

| 4.14.5.2.2. | A másik kettőnek legfeljebb 2 300 mm -re kell lennie a talajszint felett, és meg kell felelnie a 4.14.4.1. és 4.14.5.1. pontban leírt követelményeknek. |
| --- | --- |

4.14.5.2.2.

A másik kettőnek legfeljebb 2 300 mm -re kell lennie a talajszint felett, és meg kell felelnie a 4.14.4.1. és 4.14.5.1. pontban leírt követelményeknek.

4.14.6.   Irányítottság

Hátrafelé.

4.14.7.   Egybeépíthető

bármely lámpával.

4.14.8.   Egyéb követelmények

A fényvisszaverő világító felületének lehet közös része bármely más hátsó lámpával.

4.15.   Munkahely-megvilágító lámpa

4.15.1.   Felszerelés

Megengedett

4.15.2.   Szám

Nincsenek egyedi követelmények.

| 4.15.3. | Elrendezés |
| --- | --- |

4.15.3.

Nincs külön előírás

| 4.15.4. | Elhelyezés |
| --- | --- |

4.15.4.

| 4.15.4.1. | Keresztirányban |
| --- | --- |

4.15.4.1.

| 4.15.4.2. | Magasság |
| --- | --- |

4.15.4.2.

| 4.15.4.3. | Hosszirányban |
| --- | --- |

4.15.4.3.

| 4.15.5. | Geometriai láthatóság |
| --- | --- |

4.15.5.

| 4.15.6. | Irányítottság |
| --- | --- |

4.15.6.

| 4.15.7. | Egybeépíthető |
| --- | --- |

4.15.7.

más lámpával

| 4.15.8. | Nem kombinálható |
| --- | --- |

4.15.8.

| 4.15.9. | Nem építhető egymásba |
| --- | --- |

4.15.9.

4.15.10.   Elektromos kapcsolás

E lámpának minden más lámpától függetlenül bekapcsolhatónak kell lennie, de nem feladata az út megvilágítása és nem szolgálhat jelzőeszközként a közlekedésben

4.15.11.   Visszajelző

Megengedett.

5.   GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG

| 5.1. | Minden egyes sorozatban gyártott traktornak meg kell felelnie a típusjóváhagyással rendelkező traktortípusok világító és fényjelző berendezéseinek felszerelése, és azok jellemzői tekintetében az ezen irányelvben meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

5.1.

Minden egyes sorozatban gyártott traktornak meg kell felelnie a típusjóváhagyással rendelkező traktortípusok világító és fényjelző berendezéseinek felszerelése, és azok jellemzői tekintetében az ezen irányelvben meghatározott követelményeknek.

1. függelék

Image

2. függelék

Image

Image

3. függelék

Irányjelző: geometriai láthatóság

Image

---

II. MELLÉKLET

MINTA

Az illetékes hatóság neve

EK-TÍPUSBIZONYÍTVÁNY MELLÉKLETE VALAMELY TRAKTORTÍPUS VILÁGÍTÓ ÉS FÉNYJELZŐ BERENDEZÉSEIRE VONATKOZÓAN

A mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyásáról szóló, 2003. május 26-i 2003/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikkének (3) bekezdése

Az EK-típusjóváhagyás száma: ...

1.   Gyártmány (kereskedelmi megnevezés): ...

2.   A jármű típusa és kereskedelmi megnevezése: ...

3.   Gyártó neve és címe: ...

...

4.   A gyártó meghatalmazott képviselőjének neve és címe (szükség esetén): ...

...

...

5.   A jóváhagyásra átadott traktorra szerelt világító berendezések (1): ...

| 5.1. | Fényszórók: igen/nem (2). |
| --- | --- |

5.1.

Fényszórók: igen/nem (2).

| 5.2. | Tompított fényszórók: igen/nem (2). |
| --- | --- |

5.2.

Tompított fényszórók: igen/nem (2).

| 5.3. | Ködfényszórók: igen/nem (2). |
| --- | --- |

5.3.

Ködfényszórók: igen/nem (2).

| 5.4. | Tolatólámpák: igen/nem (2). |
| --- | --- |

5.4.

Tolatólámpák: igen/nem (2).

| 5.5. | Első irányjelző lámpák: igen/nem (2). |
| --- | --- |

5.5.

Első irányjelző lámpák: igen/nem (2).

| 5.6. | Hátsó irányjelző lámpák: igen/nem (2). |
| --- | --- |

5.6.

Hátsó irányjelző lámpák: igen/nem (2).

| 5.7. | Oldalsó kiegészítő irányjelző lámpák: igen/nem (2). |
| --- | --- |

5.7.

Oldalsó kiegészítő irányjelző lámpák: igen/nem (2).

| 5.8. | Elakadásjelző lámpa: igen/nem (2). |
| --- | --- |

5.8.

Elakadásjelző lámpa: igen/nem (2).

| 5.9. | Féklámpa: igen/nem (2). |
| --- | --- |

5.9.

Féklámpa: igen/nem (2).

| 5.10. | Hátsó rendszámtábla megvilágító lámpa: igen/nem (2). |
| --- | --- |

5.10.

Hátsó rendszámtábla megvilágító lámpa: igen/nem (2).

| 5.11. | Első helyzetjelző lámpák: igen/nem (2). |
| --- | --- |

5.11.

Első helyzetjelző lámpák: igen/nem (2).

| 5.12. | Hátsó helyzetjelző lámpák: igen/nem (2). |
| --- | --- |

5.12.

Hátsó helyzetjelző lámpák: igen/nem (2).

| 5.13. | Hátsó helyzetjelző ködlámpák: igen/nem (2). |
| --- | --- |

5.13.

Hátsó helyzetjelző ködlámpák: igen/nem (2).

| 5.14. | Várakozást jelzől ámpák: igen/nem (2). |
| --- | --- |

5.14.

Várakozást jelzől ámpák: igen/nem (2).

| 5.15. | Méretjelző lámpák: igen/nem (2). |
| --- | --- |

5.15.

Méretjelző lámpák: igen/nem (2).

| 5.16. | Hátsó nem háromszög alakú fényvisszaverő: igen/nem (2). |
| --- | --- |

5.16.

Hátsó nem háromszög alakú fényvisszaverő: igen/nem (2).

| 5.17. | Munkahely-megvilágító lámpa: igen/nem (2). |
| --- | --- |

5.17.

Munkahely-megvilágító lámpa: igen/nem (2).

6.   Egyenértékű lámpák: igen/nem (2) (lásd 15. pont)

...

...

7.   A traktor típusjóváhagyásra átadva:

...

8.   Az EK-típusjóváhagyáshoz szükséges ellenőrzésre feljogosított műszaki szolgálat:

...

...

9.   A műszaki szolgálat által kiadott vizsgálati jelentés kelte: ...

10.   A műszaki szolgálat által kiadott vizsgálati jelentés száma: ...

11.   Az EK-típusjóváhagyás a világító és fényjelző berendezésekre megadva/elutasítva (2):

12.   A kiállítás helye: ...

13.   A kiállítás kelte: ...

14.   Aláírás:

15.   Az alábbi dokumentumok, amelyeken a fent említett EK-típusjóváhagyás száma szerepel, csatoltak: ... azon berendezések jegyzéke, amelyeket a gyártó átadott a világító és fényjelző berendezések szereléséhez; minden berendezésen szerepel a gyártó jelzése és az alkatrész EK-típus-jóváhagyási jele (lásd: 6. pontban).

E jegyzék (jegyzékek) tartalmazza (tartalmazzák) az egyenértékű lámpák jegyzékét (2).

16.   Megjegyzések:

...

...

...

---

(1)  A traktorokról készült rajzokat a kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok világító és fényjelző berendezéseinek elhelyezésérről szóló, 2009. július 13-i 2009/61/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének 2.2.3. pontja alapján csatolni kell.

(2)  A nem kívánt rész törlendő.

---

III. MELLÉKLET

A.   RÉSZ

A hatályon kívül helyezett irányelv és módosításainak listája

(lásd a 7. cikket)

| A Tanács 78/933/EGK irányelve
  (HL L 325., 1978.11.20., 16. o.) | |
| --- | --- |
| A Tanács 82/890/EGK irányelve
  (HL L 378., 1982.12.31., 45. o.) | Kizárólag az 1. cikk (1) bekezdésében, a 78/933/EGK irányelvre tett hivatkozások tekintetében |
| Az Európai Parlament és a Tanács 97/54/EK irányelve
  (HL L 277., 1997.10.10., 24. o.) | Kizárólag az 1. cikkben, a 78/933/EGK irányelvre tett hivatkozások tekintetében |
| A Bizottság 1999/56/EK irányelve
  (HL L 146., 1999.6.11., 31. o.) | |
| A Bizottság 2006/26/EK irányelve
  (HL L 65., 2006.3.7., 22. o.) | Kizárólag a 3. cikkben és a III. mellékletben, a 78/933/EGK irányelvre tett hivatkozások tekintetében |

A Tanács 78/933/EGK irányelve

(HL L 325., 1978.11.20., 16. o.)

A Tanács 82/890/EGK irányelve

(HL L 378., 1982.12.31., 45. o.)

Kizárólag az 1. cikk (1) bekezdésében, a 78/933/EGK irányelvre tett hivatkozások tekintetében

Az Európai Parlament és a Tanács 97/54/EK irányelve

(HL L 277., 1997.10.10., 24. o.)

Kizárólag az 1. cikkben, a 78/933/EGK irányelvre tett hivatkozások tekintetében

A Bizottság 1999/56/EK irányelve

(HL L 146., 1999.6.11., 31. o.)

A Bizottság 2006/26/EK irányelve

(HL L 65., 2006.3.7., 22. o.)

Kizárólag a 3. cikkben és a III. mellékletben, a 78/933/EGK irányelvre tett hivatkozások tekintetében

B.   RÉSZ

A nemzeti jogba való átültetésre előírt határidők listája

(lásd a 7. cikket)

| Irányelv | Átültetés határideje | Alkalmazás napja |
| --- | --- | --- |
| 78/933/EGK | 1980. április 25. | — |
| 82/890/EGK | 1984. június 22. | — |
| 97/54/EK | 1998. szeptember 22. | 1998. szeptember 23. |
| 1999/56/EK | 2000. június 30. (1) | — |
| 2006/26/EK | 2006. december 31. (2) | — |

Irányelv

Átültetés határideje

Alkalmazás napja

78/933/EGK

1980. április 25.

—

82/890/EGK

1984. június 22.

—

97/54/EK

1998. szeptember 22.

1998. szeptember 23.

1999/56/EK

2000. június 30. (1)

—

2006/26/EK

2006. december 31. (2)

—

---

(1)  Összhangban az 1999/56/EK irányelv 2. cikkével:

„(1)   2000. július 1-jétől a tagállamok:

| — | nem tagadhatják meg egyetlen traktortípus tekintetében sem az EK-típusjóváhagyás megadását, a 74/150/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésében előírt okirat kiadását, vagy a nemzeti típusjóváhagyás megadását, vagy nem tilthatják meg a traktorok első forgalomba helyezését, |
| --- | --- |

—

nem tagadhatják meg egyetlen traktortípus tekintetében sem az EK-típusjóváhagyás megadását, a 74/150/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésében előírt okirat kiadását, vagy a nemzeti típusjóváhagyás megadását, vagy nem tilthatják meg a traktorok első forgalomba helyezését,

| — | nem tilthatják meg a traktorok forgalomba helyezését, |
| --- | --- |

—

nem tilthatják meg a traktorok forgalomba helyezését,

amennyiben a szóban forgó traktorok megfelelnek az ezzel az irányelvvel módosított 78/933/EGK irányelv előírásainak.

(2)   2001. január 1-jétől a tagállamok:

| — | nem adhatnak ki többé a 74/150/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésében előírt okiratot olyan traktortípus vonatkozásában, amely nem felel meg az ezen irányelvvel módosított 78/933/EGK irányelv előírásainak, |
| --- | --- |

—

nem adhatnak ki többé a 74/150/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésében előírt okiratot olyan traktortípus vonatkozásában, amely nem felel meg az ezen irányelvvel módosított 78/933/EGK irányelv előírásainak,

| — | megtagadhatják a nemzeti típusjóváhagyás megadását olyan traktortípus vonatkozásában, amely nem felel meg az ezen irányelvvel módosított 78/933/EGK irányelv előírásainak.” |
| --- | --- |

—

megtagadhatják a nemzeti típusjóváhagyás megadását olyan traktortípus vonatkozásában, amely nem felel meg az ezen irányelvvel módosított 78/933/EGK irányelv előírásainak.”

(2)  Összhangban a 2006/26/EK irányelv 5. cikkével:

2

„(1)   2007. január 1-jei hatállyal azokkal a járművekkel kapcsolatban, amelyek megfelelnek az ezen irányelvvel módosított 74/151/EGK, 78/933/EGK, 77/311/EGK és 89/173/EGK irányelvekben megállapított előírásoknak, az érintett irányelv tárgyával kapcsolatos okok alapján a tagállamok:

| a) | nem tagadhatják meg EK-típusjóváhagyás vagy nemzeti típusjóváhagyás kiadását; |
| --- | --- |

a)

nem tagadhatják meg EK-típusjóváhagyás vagy nemzeti típusjóváhagyás kiadását;

| b) | nem tilthatják meg ilyen járművek nyilvántartásba vételét, értékesítését vagy forgalomba helyezését. |
| --- | --- |

b)

nem tilthatják meg ilyen járművek nyilvántartásba vételét, értékesítését vagy forgalomba helyezését.

(2)   2007. július 1-jei hatállyal azokkal a járművekkel kapcsolatban, amelyek nem felelnek meg az ezen irányelvvel módosított 74/151/EGK, 78/933/EGK, 77/311/EGK és 89/173/EGK irányelvekben megállapított előírásoknak, az érintett irányelv tárgyával kapcsolatos okok alapján a tagállamok:

| a) | nem adnak ki további EK-típusjóváhagyást; |
| --- | --- |

a)

nem adnak ki további EK-típusjóváhagyást;

| b) | megtagadhatják a nemzeti típusjóváhagyás megadását. |
| --- | --- |

b)

megtagadhatják a nemzeti típusjóváhagyás megadását.

(3)   2009. július 1-jei hatállyal azokkal a járművekkel kapcsolatban, amelyek nem felelnek meg az ezen irányelvvel módosított 74/151/EGK, 78/933/EGK, 77/311/EGK és 89/173/EGK irányelvben megállapított előírásoknak, az érintett irányelv tárgyával kapcsolatos okok alapján a tagállamok:

| a) | a 2003/37/EK irányelv rendelkezéseivel összhangban, a 7. cikk (1) bekezdésének alkalmazásában az ilyen új járművekhez kiadott megfelelőségi igazolásokat érvényüket vesztettnek kell tekinteniük; |
| --- | --- |

a)

a 2003/37/EK irányelv rendelkezéseivel összhangban, a 7. cikk (1) bekezdésének alkalmazásában az ilyen új járművekhez kiadott megfelelőségi igazolásokat érvényüket vesztettnek kell tekinteniük;

| b) | jogukban áll megtagadni az ilyen új járművek nyilvántartásba vételét, értékesítését vagy forgalomba helyezését.” |
| --- | --- |

b)

jogukban áll megtagadni az ilyen új járművek nyilvántartásba vételét, értékesítését vagy forgalomba helyezését.”

---

IV. MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

| 78/933/EGK irányelv | 2006/26/EK irányelv | Ez az irányelv |
| --- | --- | --- |
| 1. cikk | | 1. cikk |
| 2. cikk | | — |
| — | 5. cikk | 2. cikk |
| 3–5. cikk | | 3–5. cikk |
| 6. cikk | | — |
| 7. cikk (1) bekezdés | | — |
| 7. cikk (2) bekezdés | | 6. cikk |
| — | | 7. cikk |
| — | | 8. cikk |
| 8. cikk | | 9. cikk |
| I. melléklet | | I. melléklet |
| II. melléklet | | II. melléklet |
| — | | III. melléklet |
| — | | IV. melléklet |

78/933/EGK irányelv

2006/26/EK irányelv

Ez az irányelv

1. cikk

1. cikk

2. cikk

—

—

5. cikk

2. cikk

3–5. cikk

3–5. cikk

6. cikk

—

7. cikk (1) bekezdés

—

7. cikk (2) bekezdés

6. cikk

—

7. cikk

—

8. cikk

8. cikk

9. cikk

I. melléklet

I. melléklet

II. melléklet

II. melléklet

—

III. melléklet

—

IV. melléklet

---

| 5.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 203/52 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 203/52

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2009/68/EK IRÁNYELVE

(2009. július 13.)

a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok világító és fényjelző berendezéseinek alkatrész-típusjóváhagyásáról

(kodifikált változat)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok világító és fényjelző berendezéseinek alkatrész-típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1979. május 17-i 79/532/EGK tanácsi irányelvet (3) több alkalommal jelentősen módosították (4). Az áttekinthetőség és ésszerűség érdekében ezt az irányelvet kodifikálni kell. |
| --- | --- |

(1)

A kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok világító és fényjelző berendezéseinek alkatrész-típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1979. május 17-i 79/532/EGK tanácsi irányelvet (3) több alkalommal jelentősen módosították (4). Az áttekinthetőség és ésszerűség érdekében ezt az irányelvet kodifikálni kell.

| (2) | A 79/532/EGK irányelv egyike a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyásáról szóló, 2003. május 26-i 2003/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (5) felváltott, a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1974. március 4-i 74/150/ EGK tanácsi irányelv szerinti EK-típus-jóváhagyási rendszerre vonatkozó egyedi irányelveknek, amely műszaki előírásokat állapít meg a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok világító és fényjelző berendezéseire vonatkozóan. Ezek a műszaki előírások a tagállamok jogszabályainak közelítésére vonatkoztak annak érdekében, hogy a 2003/37/EK irányelv szerinti EK-típus-jóváhagyási eljárás alkalmazható legyen minden traktortípus esetében. Következésképpen a 2003/37/EK irányelv által meghatározott, a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorokra, azok pótkocsijaira és cserélhető vontatott munkagépeire, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeire és önálló műszaki egységeire vonatkozó rendelkezések ezen irányelvre is alkalmazandók. |
| --- | --- |

(2)

A 79/532/EGK irányelv egyike a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyásáról szóló, 2003. május 26-i 2003/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (5) felváltott, a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1974. március 4-i 74/150/ EGK tanácsi irányelv szerinti EK-típus-jóváhagyási rendszerre vonatkozó egyedi irányelveknek, amely műszaki előírásokat állapít meg a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok világító és fényjelző berendezéseire vonatkozóan. Ezek a műszaki előírások a tagállamok jogszabályainak közelítésére vonatkoztak annak érdekében, hogy a 2003/37/EK irányelv szerinti EK-típus-jóváhagyási eljárás alkalmazható legyen minden traktortípus esetében. Következésképpen a 2003/37/EK irányelv által meghatározott, a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorokra, azok pótkocsijaira és cserélhető vontatott munkagépeire, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeire és önálló műszaki egységeire vonatkozó rendelkezések ezen irányelvre is alkalmazandók.

| (3) | A kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok világító és fényjelző berendezéseinek elhelyezésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/61/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) meghatározta a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok világító és fényjelző berendezéseinek felszerelésére vonatkozó közös követelményeket. Ezek a világító és fényjelző berendezések ugyanolyan jellemzőkkel rendelkeznek, mint a gépjárművekre felszereltek. Ezért az e tárgyban, a gépjárművek és pótkocsijaik EK-típusjóváhagyásával kapcsolatban elfogadott irányelveknek megfelelő EK-típus-jóváhagyási jellel ellátott berendezések a mezőgazdasági traktorokon is alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(3)

A kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok világító és fényjelző berendezéseinek elhelyezésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/61/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) meghatározta a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok világító és fényjelző berendezéseinek felszerelésére vonatkozó közös követelményeket. Ezek a világító és fényjelző berendezések ugyanolyan jellemzőkkel rendelkeznek, mint a gépjárművekre felszereltek. Ezért az e tárgyban, a gépjárművek és pótkocsijaik EK-típusjóváhagyásával kapcsolatban elfogadott irányelveknek megfelelő EK-típus-jóváhagyási jellel ellátott berendezések a mezőgazdasági traktorokon is alkalmazhatók.

| (4) | Ez az irányelv nem érinti a II. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket, |
| --- | --- |

(4)

Ez az irányelv nem érinti a II. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

(1)   Ezen irányelv alkalmazásában (mezőgazdasági vagy erdészeti) „traktor” minden kerekes vagy lánctalpas, legalább kéttengelyű gépjármű, amelynek fő funkciója a vonóteljesítmény kifejtéséből áll, és amelyet különösen meghatározott eszközök, gépek vagy pótkocsik vontatására, tolására, hordozására vagy meghajtására alakítottak ki, és amelyeket mezőgazdasági vagy erdészeti alkalmazásra szántak. E jármű teher vagy utasok szállítására is felszerelhető.

(2)   Ezen irányelv csak az (1) bekezdésben meghatározott, pneumatikus gumiabronccsal felszerelt traktorokra vonatkozik, amelyek legnagyobb tervezési sebessége 6 és 40 km/h között van.

2. cikk

A tagállamok nem tagadhatják meg a traktorok EK-típusjóváhagyásának, vagy nemzeti típusjóváhagyásának megadását a következő lámpákra, illetve fényvisszaverőkre hivatkozással, amennyiben ezek rendelkeznek az I. mellékletben szereplő EK-típus-jóváhagyási jellel, és a 2009/61/EK irányelvben meghatározott követelményeknek megfelelően vannak felszerelve:

| a) | a távolsági és/vagy tompított fényszóróként működő fényszórók, vagy e fényszórók izzólámpái; |
| --- | --- |

a)

a távolsági és/vagy tompított fényszóróként működő fényszórók, vagy e fényszórók izzólámpái;

| b) | a méretjelző lámpák; |
| --- | --- |

b)

a méretjelző lámpák;

| c) | az első (oldalsó) helyzetjelző lámpák; |
| --- | --- |

c)

az első (oldalsó) helyzetjelző lámpák;

| d) | a hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpák; |
| --- | --- |

d)

a hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpák;

| e) | a féklámpák; |
| --- | --- |

e)

a féklámpák;

| f) | az irányjelző lámpák; |
| --- | --- |

f)

az irányjelző lámpák;

| g) | a fényvisszaverők; |
| --- | --- |

g)

a fényvisszaverők;

| h) | a hátsórendszámtábla-megvilágító lámpa; |
| --- | --- |

h)

a hátsórendszámtábla-megvilágító lámpa;

| i) | a ködfényszórók és izzóik; |
| --- | --- |

i)

a ködfényszórók és izzóik;

| j) | a hátsó ködlámpák; |
| --- | --- |

j)

a hátsó ködlámpák;

| k) | a hátrameneti lámpák; |
| --- | --- |

k)

a hátrameneti lámpák;

| l) | a várakozást jelző lámpák. |
| --- | --- |

l)

a várakozást jelző lámpák.

3. cikk

A tagállamok nem tagadhatják meg a traktorok nyilvántartásba vételét, illetve nem tilthatják meg azok értékesítését, forgalomba helyezését vagy használatát a következő lámpákra, illetve fényvisszaverőkre vonatkozó okokból, amennyiben ezek rendelkeznek az I. mellékletben szereplő EK-típus-jóváhagyási jellel, és a 2009/61/EK irányelvben meghatározott követelményeknek megfelelően vannak felszerelve:

| a) | a távolsági és/vagy tompított fényszóróként működő fényszórók, vagy e fényszórók izzólámpái; |
| --- | --- |

a)

a távolsági és/vagy tompított fényszóróként működő fényszórók, vagy e fényszórók izzólámpái;

| b) | a méretjelző lámpák; |
| --- | --- |

b)

a méretjelző lámpák;

| c) | az első (oldalsó) helyzetjelző lámpák; |
| --- | --- |

c)

az első (oldalsó) helyzetjelző lámpák;

| d) | a hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpák; |
| --- | --- |

d)

a hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpák;

| e) | a féklámpák; |
| --- | --- |

e)

a féklámpák;

| f) | az irányjelző lámpák; |
| --- | --- |

f)

az irányjelző lámpák;

| g) | a fényvisszaverők; |
| --- | --- |

g)

a fényvisszaverők;

| h) | a hátsórendszámtábla-megvilágító lámpa; |
| --- | --- |

h)

a hátsórendszámtábla-megvilágító lámpa;

| i) | a ködfényszórók és izzóik; |
| --- | --- |

i)

a ködfényszórók és izzóik;

| j) | a hátsó ködlámpák; |
| --- | --- |

j)

a hátsó ködlámpák;

| k) | a hátrameneti lámpák; |
| --- | --- |

k)

a hátrameneti lámpák;

| l) | a várakozást jelző lámpák. |
| --- | --- |

l)

a várakozást jelző lámpák.

4. cikk

Az I. mellékletben foglalt követelményeknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításához szükséges módosításokat a 2003/37/EK irányelv 20. cikkének (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

5. cikk

A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

6. cikk

A II. melléklet A. részében meghatározott irányelvekkel módosított 79/532/EGK irányelv hatályát veszti a II. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

A hatályon kívül helyezett irányelvre való hivatkozásokat az ezen irányelvre való hivatkozásként kell értelmezni a III. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban.

7. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2010. január 1-jétől kell alkalmazni.

8. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2009. július 13-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

H.-G. PÖTTERING

a Tanács részéről

az elnök

E. ERLANDSSON

---

(1)  HL C 162., 2008.6.25., 40. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2008. június 17-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2009. június 22-i határozata.

2

(3)  HL L 145., 1979.6.13., 16. o.

3

(4)  Lásd a II. melléklet A. részét.

4

(5)  HL L 171., 2003.7.9., 1. o.

5

(6)  Lásd e Hivatalos Lap 19 oldalát.

6

---

I. MELLÉKLET

| 1. | Távolsági fényszórók és/vagy tompított fényszórók, valamint a fényszórók izzólámpái | A gépjárművek és pótkocsijaik távolsági és/vagy tompított fényszóróira, valamint a gépjárművek és pótkocsijainak engedélyezett lámpaegységében használatos fényforrásokra (izzók és egyéb lámpák) vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/76l/EGK tanácsi irányelv (1) meghatározza az EK-alkatrész-típusjóváhagyási jelet. |
| --- | --- | --- |

1.

Távolsági fényszórók és/vagy tompított fényszórók, valamint a fényszórók izzólámpái

A gépjárművek és pótkocsijaik távolsági és/vagy tompított fényszóróira, valamint a gépjárművek és pótkocsijainak engedélyezett lámpaegységében használatos fényforrásokra (izzók és egyéb lámpák) vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/76l/EGK tanácsi irányelv (1) meghatározza az EK-alkatrész-típusjóváhagyási jelet.

| | A 76/761/EGK irányelv rendelkezései a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorokhoz való, 160 mm-nél kisebb, „D” átmérőjű, távolsági, valamint tompított fényt sugárzó különleges fényszórók alkatrész-típusjóváhagyására is vonatkoznak, az alábbi eltérésekkel:






  a) | a 76/761/EGK irányelv II–VI., VIII. és IX. mellékletének 2.1. pontjában a megvilágítás erősségére meghatározott legkisebb értékeket
  [(D – 45)/(160 - 45)]2

  arányban csökkenteni kell, és el kell érnie a következő, legkisebb abszolút határértéket:






  — | 3 lux a 75 R pontban vagy a 75 L pontban, |
| --- | --- | --- | --- |

A 76/761/EGK irányelv rendelkezései a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorokhoz való, 160 mm-nél kisebb, „D” átmérőjű, távolsági, valamint tompított fényt sugárzó különleges fényszórók alkatrész-típusjóváhagyására is vonatkoznak, az alábbi eltérésekkel:

a)

a 76/761/EGK irányelv II–VI., VIII. és IX. mellékletének 2.1. pontjában a megvilágítás erősségére meghatározott legkisebb értékeket

[(D – 45)/(160 - 45)]2

arányban csökkenteni kell, és el kell érnie a következő, legkisebb abszolút határértéket:

—

3 lux a 75 R pontban vagy a 75 L pontban,

| — | 5 lux az 50 R pontban vagy az 50 L pontban, |
| --- | --- |

—

5 lux az 50 R pontban vagy az 50 L pontban,

| — | 1,5 lux a IV. tartományban. |
| --- | --- |

—

1,5 lux a IV. tartományban.

Megjegyzés: Ha a fényszórók fénykibocsátó felülete nem kör alakú, akkor a figyelembe vehető átmérő olyan méretű kör átmérője, amely ugyanazt a felületet adja, mint a fényszóró fénykibocsátó felülete;

| b) | a 76/761/EGK irányelv I. mellékletének 5.2.3.5. pontjában meghatározott CR jel helyett a fényszórón az M jelet kell feltüntetni csúcsával lefelé fordított háromszögben. |
| --- | --- |

b)

a 76/761/EGK irányelv I. mellékletének 5.2.3.5. pontjában meghatározott CR jel helyett a fényszórón az M jelet kell feltüntetni csúcsával lefelé fordított háromszögben.

| 2. | Méretjelző lámpák, első (oldalsó) helyzetjelző lámpák, hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpák és féklámpák:
  A gépjárművek és pótkocsijaik méretjelző lámpáira, első (oldalsó) helyzetjelző lámpáira, hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpáira és féklámpáira, nappali menetlámpáira és oldalsó méretjelző lámpáira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/758/EGK tanácsi irányelv (2) meghatározza az EK-alkatrész-típusjóváhagyási jelet. |
| --- | --- |

2.

Méretjelző lámpák, első (oldalsó) helyzetjelző lámpák, hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpák és féklámpák:

A gépjárművek és pótkocsijaik méretjelző lámpáira, első (oldalsó) helyzetjelző lámpáira, hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpáira és féklámpáira, nappali menetlámpáira és oldalsó méretjelző lámpáira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/758/EGK tanácsi irányelv (2) meghatározza az EK-alkatrész-típusjóváhagyási jelet.

| 3. | Irányjelző lámpák
  A gépjárművek és pótkocsijaik irányjelző lámpáira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/759/EGK tanács irányelv (3) meghatározza az EK-alkatrész-típusjóváhagyási jelet. |
| --- | --- |

3.

Irányjelző lámpák

A gépjárművek és pótkocsijaik irányjelző lámpáira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/759/EGK tanács irányelv (3) meghatározza az EK-alkatrész-típusjóváhagyási jelet.

| 4. | Fényvisszaverők
  A gépjárművek és pótkocsijaik fényvisszaverőire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/757/EGK tanácsi irányelv (4) meghatározza az EK-alkatrész-típusjóváhagyási jelet. |
| --- | --- |

4.

Fényvisszaverők

A gépjárművek és pótkocsijaik fényvisszaverőire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/757/EGK tanácsi irányelv (4) meghatározza az EK-alkatrész-típusjóváhagyási jelet.

| 5. | A hátsórendszámtábla-megvilágító lámpa
  A gépjárművek és pótkocsijaik hátsórendszámtábla-megvilágító lámpáira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/760/EGK tanácsi irányelv (5) meghatározza az EK-alkatrész-típusjóváhagyási jelet. |
| --- | --- |

5.

A hátsórendszámtábla-megvilágító lámpa

A gépjárművek és pótkocsijaik hátsórendszámtábla-megvilágító lámpáira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/760/EGK tanácsi irányelv (5) meghatározza az EK-alkatrész-típusjóváhagyási jelet.

| 6. | Ködfényszórók
  A gépjárművek ködfényszóróira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/762/EGK tanácsi irányelv (6) meghatározza az EK-alkatrész-típusjóváhagyási jelet. |
| --- | --- |

6.

Ködfényszórók

A gépjárművek ködfényszóróira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/762/EGK tanácsi irányelv (6) meghatározza az EK-alkatrész-típusjóváhagyási jelet.

| 7. | Hátsó ködlámpák
  A gépjárművek és pótkocsijaik hátsó ködlámpáira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1977. június 28-i 77/538/EGK tanácsi irányelv (7) meghatározza az EK-alkatrész-típusjóváhagyási jelet. |
| --- | --- |

7.

Hátsó ködlámpák

A gépjárművek és pótkocsijaik hátsó ködlámpáira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1977. június 28-i 77/538/EGK tanácsi irányelv (7) meghatározza az EK-alkatrész-típusjóváhagyási jelet.

| 8. | Hátrameneti lámpák
  A gépjárművek és pótkocsijaik hátrameneti lámpájára vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1977. június 28-i 77/539/EGK tanácsi irányelv (8) meghatározza az EK-alkatrész-típusjóváhagyási jelet. |
| --- | --- |

8.

Hátrameneti lámpák

A gépjárművek és pótkocsijaik hátrameneti lámpájára vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1977. június 28-i 77/539/EGK tanácsi irányelv (8) meghatározza az EK-alkatrész-típusjóváhagyási jelet.

| 9. | Várakozást jelző lámpák
  A gépjárművek várakozást jelző lámpáira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1977. június 28-i 77/540/EGK tanácsi irányelv (9) meghatározza az EK-alkatrész-típusjóváhagyási jelet. |
| --- | --- |

9.

Várakozást jelző lámpák

A gépjárművek várakozást jelző lámpáira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1977. június 28-i 77/540/EGK tanácsi irányelv (9) meghatározza az EK-alkatrész-típusjóváhagyási jelet.

---

(1)  HL L 262., 1976.9.27., 96. o.

(2)  HL L 262., 1976.9.27., 54. o.

(3)  HL L 262., 1976.9.27., 71. o.

(4)  HL L 262., 1976.9.27., 32. o.

(5)  HL L 262., 1976.9.27., 85. o.

(6)  HL L 262., 1976.9.27., 122. o.

(7)  HL L 220., 1977.8.29., 60. o.

(8)  HL L 220., 1977.8.29., 72. o.

(9)  HL L 220., 1977.8.29., 83. o.

---

II. MELLÉKLET

A.   RÉSZ

A hatályon kívül helyezett irányelv és egymást követő módosításainak listája

(lásd a 6. cikket)

| A Tanács 79/532/EGK irányelve
  (HL L 145., 1979.6.13., 16. o.) | |
| --- | --- |
| A Tanács 82/890/EGK irányelve
  (HL L 378., 1982.12.31., 45. o.) | Kizárólag az 1. cikk (1) bekezdésében, kizárólag a 79/532/EGK irányelvre történő hivatkozás tekintetében |
| Az Európai Parlament és a Tanács 97/54/EK irányelve
  (HL L 277., 1997.10.10., 24. o.) | Kizárólag az 1. cikk első francia bekezdésében, kizárólag a 79/532/EGK irányelvre történő hivatkozás tekintetében |

A Tanács 79/532/EGK irányelve

(HL L 145., 1979.6.13., 16. o.)

A Tanács 82/890/EGK irányelve

(HL L 378., 1982.12.31., 45. o.)

Kizárólag az 1. cikk (1) bekezdésében, kizárólag a 79/532/EGK irányelvre történő hivatkozás tekintetében

Az Európai Parlament és a Tanács 97/54/EK irányelve

(HL L 277., 1997.10.10., 24. o.)

Kizárólag az 1. cikk első francia bekezdésében, kizárólag a 79/532/EGK irányelvre történő hivatkozás tekintetében

B.   RÉSZ

A nemzeti jogba való átültetésre és alkalmazásra előírt határidők listája

(lásd a 6. cikket)

| Irányelv | Átültetés határideje | Alkalmazás napja |
| --- | --- | --- |
| 79/532/EGK | 1980. november 21. | — |
| 82/890/EGK | 1984. június 21. | — |
| 97/54/EK | 1998. szeptember 22. | 1998. szeptember 23. |

Irányelv

Átültetés határideje

Alkalmazás napja

79/532/EGK

1980. november 21.

—

82/890/EGK

1984. június 21.

—

97/54/EK

1998. szeptember 22.

1998. szeptember 23.

---

III. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| A 79/532/EGK irányelv | Ez az irányelv |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk, bevezető mondat és záró szöveg | 2. cikk, bevezető mondat |
| 2. cikk, francia bekezdések | 2. cikk, a)–l) pont |
| 3. cikk, bevezető mondat és záró szöveg | 3. cikk, bevezető mondat |
| 3. cikk, francia bekezdések | 3. cikk, a)–l) pont |
| 4. cikk | 4. cikk |
| 5. cikk, (1) bekezdés | — |
| 5. cikk, (2) bekezdés | 5. cikk |
| — | 6. cikk |
| — | 7. cikk |
| 6. cikk | 8. cikk |
| Melléklet | I. melléklet |
| — | II. melléklet |
| — | III. melléklet |

A 79/532/EGK irányelv

Ez az irányelv

1. cikk

1. cikk

2. cikk, bevezető mondat és záró szöveg

2. cikk, bevezető mondat

2. cikk, francia bekezdések

2. cikk, a)–l) pont

3. cikk, bevezető mondat és záró szöveg

3. cikk, bevezető mondat

3. cikk, francia bekezdések

3. cikk, a)–l) pont

4. cikk

4. cikk

5. cikk, (1) bekezdés

—

5. cikk, (2) bekezdés

5. cikk

—

6. cikk

—

7. cikk

6. cikk

8. cikk

Melléklet

I. melléklet

—

II. melléklet

—

III. melléklet

---

| 5.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 203/58 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 203/58

---

A BIZOTTSÁG 2009/98/EK IRÁNYELVE

(2009. augusztus 4.)

a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a bór-oxid hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | A biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett tízéves munkaprogram második szakaszáról szóló, 2007. december 4-i 1451/2007/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 98/8/EK irányelv I., I.A., illetőleg I.B. mellékletébe való felvétel lehetősége szempontjából meg kell vizsgálni. E jegyzékben szerepel a bór-oxid. |
| --- | --- |

(1)

A biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett tízéves munkaprogram második szakaszáról szóló, 2007. december 4-i 1451/2007/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 98/8/EK irányelv I., I.A., illetőleg I.B. mellékletébe való felvétel lehetősége szempontjából meg kell vizsgálni. E jegyzékben szerepel a bór-oxid.

| (2) | Az 1451/2007/EK rendelet értelmében, a 98/8/EK irányelv 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megtörtént a bór-oxid értékelése a 98/8/EK irányelv V. melléklete szerinti 8. terméktípusban, azaz faanyagvédő szerekben történő felhasználása vonatkozásában. |
| --- | --- |

(2)

Az 1451/2007/EK rendelet értelmében, a 98/8/EK irányelv 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megtörtént a bór-oxid értékelése a 98/8/EK irányelv V. melléklete szerinti 8. terméktípusban, azaz faanyagvédő szerekben történő felhasználása vonatkozásában.

| (3) | A tárgyban Hollandiát jelölték referens tagállamnak, amely az 1451/2007/EK rendelet 14. cikke (4) és (6) bekezdésének megfelelően 2006. július 7-én benyújtotta a Bizottságnak az illetékes hatóság jelentését és egy kapcsolódó ajánlást. |
| --- | --- |

(3)

A tárgyban Hollandiát jelölték referens tagállamnak, amely az 1451/2007/EK rendelet 14. cikke (4) és (6) bekezdésének megfelelően 2006. július 7-én benyújtotta a Bizottságnak az illetékes hatóság jelentését és egy kapcsolódó ajánlást.

| (4) | Az illetékes hatóság jelentését a tagállamok és a Bizottság felülvizsgálták. A 1451/2007/EK rendelet 15. cikkének (4) bekezdésével összhangban a vizsgálat eredményeit a Biocid Termékek Állandó Bizottsága 2009. február 20-án értékelő jelentésben foglalta össze. |
| --- | --- |

(4)

Az illetékes hatóság jelentését a tagállamok és a Bizottság felülvizsgálták. A 1451/2007/EK rendelet 15. cikkének (4) bekezdésével összhangban a vizsgálat eredményeit a Biocid Termékek Állandó Bizottsága 2009. február 20-án értékelő jelentésben foglalta össze.

| (5) | A vizsgálatokból úgy tűnik, hogy a faanyagvédő szerként felhasznált, bór-oxidot tartalmazó biocid termékek várhatóan megfelelnek a 98/8/EK irányelv 5. cikkében meghatározott követelményeknek. Ennek megfelelően indokolt a bór-oxidot felvenni az I. mellékletbe, és ezzel biztosítani, hogy a faanyagvédő szerként felhasznált, bór-oxidot tartalmazó biocid termékekre vonatkozó engedélyeket valamennyi tagállamban a 98/8/EK irányelv 16. cikkének (3) bekezdése alapján lehessen kiadni, módosítani és visszavonni. |
| --- | --- |

(5)

A vizsgálatokból úgy tűnik, hogy a faanyagvédő szerként felhasznált, bór-oxidot tartalmazó biocid termékek várhatóan megfelelnek a 98/8/EK irányelv 5. cikkében meghatározott követelményeknek. Ennek megfelelően indokolt a bór-oxidot felvenni az I. mellékletbe, és ezzel biztosítani, hogy a faanyagvédő szerként felhasznált, bór-oxidot tartalmazó biocid termékekre vonatkozó engedélyeket valamennyi tagállamban a 98/8/EK irányelv 16. cikkének (3) bekezdése alapján lehessen kiadni, módosítani és visszavonni.

| (6) | Mindazonáltal a vizsgálatok elfogadhatatlan kockázatokat tártak fel a faanyagok szabadtéri helyszíni kezelése, illetve az időjárás viszontagságainak kitett kezelt faanyagok esetében. Ezért ilyen használatra csak akkor adható ki engedély, ha a benyújtott adatok bizonyítják, hogy a termék használata nem jár a környezetet érintő elfogadhatatlan kockázattal. |
| --- | --- |

(6)

Mindazonáltal a vizsgálatok elfogadhatatlan kockázatokat tártak fel a faanyagok szabadtéri helyszíni kezelése, illetve az időjárás viszontagságainak kitett kezelt faanyagok esetében. Ezért ilyen használatra csak akkor adható ki engedély, ha a benyújtott adatok bizonyítják, hogy a termék használata nem jár a környezetet érintő elfogadhatatlan kockázattal.

| (7) | Közösségi szinten nem értékelték valamennyi lehetséges felhasználási módot. Ezért szükségszerű, hogy a tagállamok értékeljék a közösségi szintű kockázatértékelés által reprezentatív módon nem vizsgált, a környezeti elemekre és a népességcsoportokra vonatkozó kockázatokat, illetve a termékengedély odaítélésekor biztosítsák, hogy a megállapított kockázatok elfogadható szintre csökkentése érdekében megfelelő intézkedéseket hoznak, illetve meghatározott feltételeket szabnak. |
| --- | --- |

(7)

Közösségi szinten nem értékelték valamennyi lehetséges felhasználási módot. Ezért szükségszerű, hogy a tagállamok értékeljék a közösségi szintű kockázatértékelés által reprezentatív módon nem vizsgált, a környezeti elemekre és a népességcsoportokra vonatkozó kockázatokat, illetve a termékengedély odaítélésekor biztosítsák, hogy a megállapított kockázatok elfogadható szintre csökkentése érdekében megfelelő intézkedéseket hoznak, illetve meghatározott feltételeket szabnak.

| (8) | Az értékelő jelentés megállapításainak fényében indokolt előírni, hogy a bór-oxidot tartalmazó és faanyagvédő szerként felhasznált termékekre vonatkozóan a termékengedélyeztetés során különleges kockázatcsökkentő intézkedéseket alkalmazzanak. Megfelelő intézkedéseket kell hozni különösen a talaj és a víz megóvására vonatkozóan, mivel az értékelés során ezekre az elemekre nézve állapítottak meg elfogadhatatlan kockázatot. A termékek használata során megfelelő védőfelszerelést is kell alkalmazni, amennyiben a szakember általi vagy ipari használattal kapcsolatban megállapított kockázatokat nem lehet másképpen csökkenteni. |
| --- | --- |

(8)

Az értékelő jelentés megállapításainak fényében indokolt előírni, hogy a bór-oxidot tartalmazó és faanyagvédő szerként felhasznált termékekre vonatkozóan a termékengedélyeztetés során különleges kockázatcsökkentő intézkedéseket alkalmazzanak. Megfelelő intézkedéseket kell hozni különösen a talaj és a víz megóvására vonatkozóan, mivel az értékelés során ezekre az elemekre nézve állapítottak meg elfogadhatatlan kockázatot. A termékek használata során megfelelő védőfelszerelést is kell alkalmazni, amennyiben a szakember általi vagy ipari használattal kapcsolatban megállapított kockázatokat nem lehet másképpen csökkenteni.

| (9) | Fontos, hogy ezen irányelv előírásait valamennyi tagállamban egyidejűleg alkalmazzák, mert így biztosítható a forgalomban lévő, bór-oxidot tartalmazó biocid termékekkel kapcsolatos egyenlő bánásmód, és általában véve így segíthető elő a biocid termékek piacának megfelelő működése. |
| --- | --- |

(9)

Fontos, hogy ezen irányelv előírásait valamennyi tagállamban egyidejűleg alkalmazzák, mert így biztosítható a forgalomban lévő, bór-oxidot tartalmazó biocid termékekkel kapcsolatos egyenlő bánásmód, és általában véve így segíthető elő a biocid termékek piacának megfelelő működése.

| (10) | Egy adott hatóanyagnak az I. mellékletbe való felvételét megelőzően indokolt ésszerű időt hagyni arra, hogy a tagállamok és az érdekeltek felkészülhessenek a felvételből fakadó új követelmények teljesítésére; ezzel egyúttal az is biztosítható, hogy a dokumentációt benyújtó kérelmezők teljes mértékben élvezhessék a tízéves adatvédelmi időszakot, amely a 98/8/EK irányelv 12. cikke (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontja alapján a felvétel napjával veszi kezdetét. |
| --- | --- |

(10)

Egy adott hatóanyagnak az I. mellékletbe való felvételét megelőzően indokolt ésszerű időt hagyni arra, hogy a tagállamok és az érdekeltek felkészülhessenek a felvételből fakadó új követelmények teljesítésére; ezzel egyúttal az is biztosítható, hogy a dokumentációt benyújtó kérelmezők teljes mértékben élvezhessék a tízéves adatvédelmi időszakot, amely a 98/8/EK irányelv 12. cikke (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontja alapján a felvétel napjával veszi kezdetét.

| (11) | A felvételt követően indokolt ésszerű időt hagyni arra, hogy a tagállamok végrehajtsák a 98/8/EK irányelv 16. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket és különösen oly módon adhassák meg, módosíthassák és vonhassák vissza a 8. terméktípusba tartozó, bór-oxidot tartalmazó biocid termékekre vonatkozó engedélyeket, hogy azok megfeleljenek a 98/8/EK irányelv előírásainak. |
| --- | --- |

(11)

A felvételt követően indokolt ésszerű időt hagyni arra, hogy a tagállamok végrehajtsák a 98/8/EK irányelv 16. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket és különösen oly módon adhassák meg, módosíthassák és vonhassák vissza a 8. terméktípusba tartozó, bór-oxidot tartalmazó biocid termékekre vonatkozó engedélyeket, hogy azok megfeleljenek a 98/8/EK irányelv előírásainak.

| (12) | A 98/8/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(12)

A 98/8/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (13) | Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(13)

Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 98/8/EK irányelv I. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

(1)   A tagállamok legkésőbb 2010. augusztus 31-ig elfogadják és kihirdetik az ezen irányelvnek való megfeleléshez szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket.

A tagállamok ezeket a rendelkezéseket 2011. szeptember 1-jétől alkalmazzák.

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2009. augusztus 4-én.

a Bizottság részéről

Stavros DIMAS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o.

1

(2)  HL L 325., 2007.12.11., 3. o.

2

---

MELLÉKLET

A 98/8/EK irányelv I. melléklete a következő, „23. sz.” bejegyzéssel egészül ki:

| Sz. | Közhasználatú név | IUPAC-név
  Azonosító számok | A hatóanyag minimális tisztasága a forgalomba hozott biocid termékben | A felvétel napja | A 16. cikk (3) bekezdésének való megfelelés határideje
  (nem vonatkozik a több hatóanyagot is tartalmazó termékekre, amelyek esetében a 16. cikk (3) bekezdésének való megfelelés határideje az egyes hatóanyagokra vonatkozó rendelkezésekben meghatározott határidők közül a legkésőbbi) | A felvétel lejárta | Terméktípus | Különös rendelkezések (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „23 | Bór-oxid | Dibór-trioxid
  EK-szám: 215-125-8
  CAS-szám: 1303-86-2 | 975 g/kg | 2011. szeptember 1. | 2013. augusztus 31. | 2021. augusztus 31. | 8 | Amikor az 5. cikkel és a VI. melléklettel összhangban egy termék engedélyezése iránti kérelmet elbírálnak, a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk – amennyiben ez az adott termék szempontjából releváns – azokat a népességcsoportokat, amelyek ki lehetnek téve a termék által okozott hatásoknak, valamint azokat a felhasználási vagy expozíciós körülményeket, amelyek nem szerepeltek reprezentatív módon a közösségi szintű kockázatértékelésben.
  A termék engedélyezése során a tagállamok értékelik a kockázatokat, majd megfelelő intézkedéseket hoznak, illetve meghatározott feltételeket szabnak a beazonosított kockázatok minimalizálása érdekében.
  Termékengedély csak akkor adható ki, ha a kérelemben bizonyított, hogy a kockázatok elfogadható szintre csökkenthetők.
  A tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy az engedélyeket a következő feltételekkel adják ki:






  1. | Az ipari vagy foglalkozásszerű felhasználó általi használatra engedélyezett termékeket megfelelő egyéni védőeszközökkel kell használni, kivéve, ha a termék engedélyezése iránti kérelem bizonyítja, hogy az ipari és/vagy foglalkozásszerű felhasználókat érintő kockázatok más módon is elfogadható szintre csökkenthetőek. |

Sz.

Közhasználatú név

IUPAC-név

Azonosító számok

A hatóanyag minimális tisztasága a forgalomba hozott biocid termékben

A felvétel napja

A 16. cikk (3) bekezdésének való megfelelés határideje

(nem vonatkozik a több hatóanyagot is tartalmazó termékekre, amelyek esetében a 16. cikk (3) bekezdésének való megfelelés határideje az egyes hatóanyagokra vonatkozó rendelkezésekben meghatározott határidők közül a legkésőbbi)

A felvétel lejárta

Terméktípus

Különös rendelkezések (1)

„23

Bór-oxid

Dibór-trioxid

EK-szám: 215-125-8

CAS-szám: 1303-86-2

975 g/kg

2011. szeptember 1.

2013. augusztus 31.

2021. augusztus 31.

8

Amikor az 5. cikkel és a VI. melléklettel összhangban egy termék engedélyezése iránti kérelmet elbírálnak, a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk – amennyiben ez az adott termék szempontjából releváns – azokat a népességcsoportokat, amelyek ki lehetnek téve a termék által okozott hatásoknak, valamint azokat a felhasználási vagy expozíciós körülményeket, amelyek nem szerepeltek reprezentatív módon a közösségi szintű kockázatértékelésben.

A termék engedélyezése során a tagállamok értékelik a kockázatokat, majd megfelelő intézkedéseket hoznak, illetve meghatározott feltételeket szabnak a beazonosított kockázatok minimalizálása érdekében.

Termékengedély csak akkor adható ki, ha a kérelemben bizonyított, hogy a kockázatok elfogadható szintre csökkenthetők.

A tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy az engedélyeket a következő feltételekkel adják ki:

1.

Az ipari vagy foglalkozásszerű felhasználó általi használatra engedélyezett termékeket megfelelő egyéni védőeszközökkel kell használni, kivéve, ha a termék engedélyezése iránti kérelem bizonyítja, hogy az ipari és/vagy foglalkozásszerű felhasználókat érintő kockázatok más módon is elfogadható szintre csökkenthetőek.

| 2. | A talaj és a víz vonatkozásában megállapított kockázatok fényében a termékek nem engedélyezhetőek a faanyagok szabadtéri helyszíni kezelése céljából vagy az időjárás viszontagságainak kitett faanyagok esetében, kivéve, ha a benyújtott adatok bizonyítják, hogy a termék – szükség esetén a megfelelő kockázatcsökkentő intézkedések megtétele révén – megfelel az 5. cikk és a VI. melléklet követelményeinek. Nevezetesen az ipari felhasználásra engedélyezett termékek címkéin és/vagy biztonsági adatlapjain fel kell tüntetni, hogy a frissen kezelt faárut a kezelést követően folyadékot át nem áteresztő, szilárd aljzatú, fedett helyen kell tárolni a talajba és a vízbe irányuló közvetlen veszteségek elkerülése érdekében, valamint hogy a kiszivárgott szerfelesleget újrafelhasználás vagy ártalmatlanítás céljából össze kell gyűjteni.” |
| --- | --- |

2.

A talaj és a víz vonatkozásában megállapított kockázatok fényében a termékek nem engedélyezhetőek a faanyagok szabadtéri helyszíni kezelése céljából vagy az időjárás viszontagságainak kitett faanyagok esetében, kivéve, ha a benyújtott adatok bizonyítják, hogy a termék – szükség esetén a megfelelő kockázatcsökkentő intézkedések megtétele révén – megfelel az 5. cikk és a VI. melléklet követelményeinek. Nevezetesen az ipari felhasználásra engedélyezett termékek címkéin és/vagy biztonsági adatlapjain fel kell tüntetni, hogy a frissen kezelt faárut a kezelést követően folyadékot át nem áteresztő, szilárd aljzatú, fedett helyen kell tárolni a talajba és a vízbe irányuló közvetlen veszteségek elkerülése érdekében, valamint hogy a kiszivárgott szerfelesleget újrafelhasználás vagy ártalmatlanítás céljából össze kell gyűjteni.”

---

(1)  A VI. mellékletben előírt közös elvek alkalmazásához az értékelő jelentések tartalma és következtetései a Bizottság internetes oldalán olvashatók: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

| 5.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 203/62 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 203/62

---

A BIZOTTSÁG 2009/99/EK IRÁNYELVE

(2009. augusztus 4.)

a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a klórfacinon hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | A biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett 10 éves munkaprogram második szakaszáról szóló, 2007. december 4-i 1451/2007/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 98/8/EK irányelv I., I.A., illetőleg I.B. mellékletébe való felvétel lehetősége szempontjából meg kell vizsgálni. E jegyzékben szerepel a klórfacinon. |
| --- | --- |

(1)

A biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett 10 éves munkaprogram második szakaszáról szóló, 2007. december 4-i 1451/2007/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 98/8/EK irányelv I., I.A., illetőleg I.B. mellékletébe való felvétel lehetősége szempontjából meg kell vizsgálni. E jegyzékben szerepel a klórfacinon.

| (2) | Az 1451/2007/EK rendelet értelmében, a 98/8/EK irányelv 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megtörtént a klórfacinon értékelése a 98/8/EK irányelv V. melléklete szerinti 14. terméktípusban, azaz rágcsálóirtó szerekben történő felhasználása vonatkozásában. |
| --- | --- |

(2)

Az 1451/2007/EK rendelet értelmében, a 98/8/EK irányelv 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megtörtént a klórfacinon értékelése a 98/8/EK irányelv V. melléklete szerinti 14. terméktípusban, azaz rágcsálóirtó szerekben történő felhasználása vonatkozásában.

| (3) | A tárgyban Spanyolországot jelölték referens tagállamnak, amely az 1451/2007/EK rendelet 14. cikke (4) és (6) bekezdésének megfelelően 2006. január 31-én benyújtotta a Bizottságnak az illetékes hatóság jelentését és egy kapcsolódó ajánlást. |
| --- | --- |

(3)

A tárgyban Spanyolországot jelölték referens tagállamnak, amely az 1451/2007/EK rendelet 14. cikke (4) és (6) bekezdésének megfelelően 2006. január 31-én benyújtotta a Bizottságnak az illetékes hatóság jelentését és egy kapcsolódó ajánlást.

| (4) | Az illetékes hatóság jelentését a tagállamok és a Bizottság felülvizsgálták. Az 1451/2007/EK rendelet 15. cikkének (4) bekezdésével összhangban a vizsgálat eredményeit a Biocid Termékek Állandó Bizottsága 2009. február 20-án értékelő jelentésben foglalta össze. |
| --- | --- |

(4)

Az illetékes hatóság jelentését a tagállamok és a Bizottság felülvizsgálták. Az 1451/2007/EK rendelet 15. cikkének (4) bekezdésével összhangban a vizsgálat eredményeit a Biocid Termékek Állandó Bizottsága 2009. február 20-án értékelő jelentésben foglalta össze.

| (5) | A vizsgálatokból úgy tűnik, hogy a rágcsálóirtó szerként felhasznált, klórfacinont tartalmazó biocid termékek – a gyermekeket érintő véletlen balesetektől eltekintve – várhatóan nem jelentenek veszélyt az emberi egészségre. Kockázatot állapítottak meg viszont a közvetve érintett, nem célszervezet állatokat érintően. A klórfacinon azonban jelenleg alapvető fontosságúnak minősül a közegészség és a higiénia szempontjából. Ennek megfelelően indokolt a klórfacinont felvenni az I. mellékletbe, és ezzel biztosítani, hogy a rágcsálóirtó szerként felhasznált, klórfacinont tartalmazó biocid termékekre vonatkozó engedélyeket valamennyi tagállamban a 98/8/EK irányelv 16. cikkének (3) bekezdése alapján lehessen kiadni, módosítani és visszavonni. |
| --- | --- |

(5)

A vizsgálatokból úgy tűnik, hogy a rágcsálóirtó szerként felhasznált, klórfacinont tartalmazó biocid termékek – a gyermekeket érintő véletlen balesetektől eltekintve – várhatóan nem jelentenek veszélyt az emberi egészségre. Kockázatot állapítottak meg viszont a közvetve érintett, nem célszervezet állatokat érintően. A klórfacinon azonban jelenleg alapvető fontosságúnak minősül a közegészség és a higiénia szempontjából. Ennek megfelelően indokolt a klórfacinont felvenni az I. mellékletbe, és ezzel biztosítani, hogy a rágcsálóirtó szerként felhasznált, klórfacinont tartalmazó biocid termékekre vonatkozó engedélyeket valamennyi tagállamban a 98/8/EK irányelv 16. cikkének (3) bekezdése alapján lehessen kiadni, módosítani és visszavonni.

| (6) | Az értékelő jelentés megállapításainak fényében helyénvaló előírni, hogy a klórfacinont tartalmazó, rágcsálóirtó szerként felhasználásra szánt termékek esetében a termékengedélyezés alkalmával különleges kockázatcsökkentő intézkedéseket alkalmazzanak. Ezen intézkedések célja, hogy az emberek, a nem célszervezet állatok és a környezet elsődleges és másodlagos expozíciójának kockázatát mérsékeljék. Ezért bizonyos korlátozásokat – például a legnagyobb koncentrációt, a hatóanyag használatra nem kész termékekben történő piaci értékesítésének tilalmát és a riasztó anyagok használatát – széleskörűen be kell vezetni, míg más feltételeket a tagállamok az egyedi esettől függően határoznak meg. |
| --- | --- |

(6)

Az értékelő jelentés megállapításainak fényében helyénvaló előírni, hogy a klórfacinont tartalmazó, rágcsálóirtó szerként felhasználásra szánt termékek esetében a termékengedélyezés alkalmával különleges kockázatcsökkentő intézkedéseket alkalmazzanak. Ezen intézkedések célja, hogy az emberek, a nem célszervezet állatok és a környezet elsődleges és másodlagos expozíciójának kockázatát mérsékeljék. Ezért bizonyos korlátozásokat – például a legnagyobb koncentrációt, a hatóanyag használatra nem kész termékekben történő piaci értékesítésének tilalmát és a riasztó anyagok használatát – széleskörűen be kell vezetni, míg más feltételeket a tagállamok az egyedi esettől függően határoznak meg.

| (7) | A megállapított kockázatok fényében a klórfacinont csak öt évre szabad az I. mellékletbe felvenni, és a 98/8/EK irányelv 10. cikke (5) bekezdése i. pontjának második albekezdésével összhangban összehasonlító kockázatelemzést kell készíteni, mielőtt az I. mellékletbe való felvételét megújítják. |
| --- | --- |

(7)

A megállapított kockázatok fényében a klórfacinont csak öt évre szabad az I. mellékletbe felvenni, és a 98/8/EK irányelv 10. cikke (5) bekezdése i. pontjának második albekezdésével összhangban összehasonlító kockázatelemzést kell készíteni, mielőtt az I. mellékletbe való felvételét megújítják.

| (8) | Fontos, hogy ezen irányelv előírásai valamennyi tagállamban egyidejűleg kerüljenek alkalmazásra, mert így biztosítható a forgalomban lévő, klórfacinont tartalmazó biocid termékekkel kapcsolatos egyenlő bánásmód, és általában véve így segíthető elő a biocid termékek piacának megfelelő működése. |
| --- | --- |

(8)

Fontos, hogy ezen irányelv előírásai valamennyi tagállamban egyidejűleg kerüljenek alkalmazásra, mert így biztosítható a forgalomban lévő, klórfacinont tartalmazó biocid termékekkel kapcsolatos egyenlő bánásmód, és általában véve így segíthető elő a biocid termékek piacának megfelelő működése.

| (9) | Egy adott hatóanyagnak az I. mellékletbe való felvételét megelőzően indokolt ésszerű időt hagyni arra, hogy a tagállamok és az érdekeltek felkészülhessenek a felvételből fakadó új követelmények teljesítésére; ezzel egyúttal az is biztosítható, hogy a dokumentációt benyújtó kérelmezők teljes mértékben élvezhessék a tízéves adatvédelmi időszakot, amely a 98/8/EK irányelv 12. cikke (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontja alapján a felvétel napjával veszi kezdetét. |
| --- | --- |

(9)

Egy adott hatóanyagnak az I. mellékletbe való felvételét megelőzően indokolt ésszerű időt hagyni arra, hogy a tagállamok és az érdekeltek felkészülhessenek a felvételből fakadó új követelmények teljesítésére; ezzel egyúttal az is biztosítható, hogy a dokumentációt benyújtó kérelmezők teljes mértékben élvezhessék a tízéves adatvédelmi időszakot, amely a 98/8/EK irányelv 12. cikke (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontja alapján a felvétel napjával veszi kezdetét.

| (10) | A felvételt követően indokolt elegendő időt hagyni arra, hogy a tagállamok végrehajtsák a 98/8/EK irányelv 16. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket és különösen oly módon adhassák meg, módosíthassák és vonhassák vissza a 14. terméktípusba tartozó, klórfacinont tartalmazó biocid termékekre vonatkozó engedélyeket, hogy azok megfeleljenek a 98/8/EK irányelv előírásainak. |
| --- | --- |

(10)

A felvételt követően indokolt elegendő időt hagyni arra, hogy a tagállamok végrehajtsák a 98/8/EK irányelv 16. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket és különösen oly módon adhassák meg, módosíthassák és vonhassák vissza a 14. terméktípusba tartozó, klórfacinont tartalmazó biocid termékekre vonatkozó engedélyeket, hogy azok megfeleljenek a 98/8/EK irányelv előírásainak.

| (11) | A 98/8/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(11)

A 98/8/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (12) | Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 98/8/EK irányelv I. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

(1)   A tagállamok legkésőbb 2010. június 30-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek az irányelvnek való megfeleléshez.

Ezeket a rendelkezéseket 2011. július 1-jétől alkalmazzák.

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő huszadik napon lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2009. augusztus 4-én.

a Bizottság részéről

Stavros DIMAS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o.

1

(2)  HL L 325., 2007.12.11., 3. o.

2

---

MELLÉKLET

A 98/8/EK irányelv I. melléklete a következő „12. sz.” bejegyzéssel egészül ki:

| Sorszám | Közhasználatú név | IUPAC-név
  Azonosító számok | A hatóanyag minimális tisztasága a forgalomba hozott biocid termékben | A felvétel napja | A 16. cikk (3) bekezdésének való megfelelés határideje
  (nem vonatkozik a több hatóanyagot is tartalmazó termékekre, amelyek esetében a 16. cikk (3) bekezdésének való megfelelés határideje az egyes hatóanyagokra vonatkozó rendelkezésekben meghatározott határidők közül a legkésőbbi) | A felvétel lejárta | Terméktípus | Különös rendelkezések (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „12. | Klórfacinon | Klórfacinon
  EK-szám: 223-003-0
  CAS-szám: 3691-35-8 | 978 g/kg | 2011. július 1. | 2013. június 30. | 2016. június 30. | 14 | A nem célszervezet állatokra vonatkozó, azonosított kockázatok figyelembevételével a hatóanyagot a 98/8/EK irányelv 10. cikke (5) bekezdése i. pontjának második albekezdésével összhangban összehasonlító kockázatelemzésnek kell alávetni, mielőtt az ebbe a mellékletbe való felvételét megújítják.
  A tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy az engedélyeket a következő feltételekkel adják ki:






  1. | A hatóanyag névleges koncentrációja a termékben nem haladhatja meg az 50 mg/kg arányt, kivéve a nyomjelző porokban, és csak használatra kész termékek engedélyezhetők. |

Sorszám

Közhasználatú név

IUPAC-név

Azonosító számok

A hatóanyag minimális tisztasága a forgalomba hozott biocid termékben

A felvétel napja

A 16. cikk (3) bekezdésének való megfelelés határideje

(nem vonatkozik a több hatóanyagot is tartalmazó termékekre, amelyek esetében a 16. cikk (3) bekezdésének való megfelelés határideje az egyes hatóanyagokra vonatkozó rendelkezésekben meghatározott határidők közül a legkésőbbi)

A felvétel lejárta

Terméktípus

Különös rendelkezések (1)

„12.

Klórfacinon

Klórfacinon

EK-szám: 223-003-0

CAS-szám: 3691-35-8

978 g/kg

2011. július 1.

2013. június 30.

2016. június 30.

14

A nem célszervezet állatokra vonatkozó, azonosított kockázatok figyelembevételével a hatóanyagot a 98/8/EK irányelv 10. cikke (5) bekezdése i. pontjának második albekezdésével összhangban összehasonlító kockázatelemzésnek kell alávetni, mielőtt az ebbe a mellékletbe való felvételét megújítják.

A tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy az engedélyeket a következő feltételekkel adják ki:

1.

A hatóanyag névleges koncentrációja a termékben nem haladhatja meg az 50 mg/kg arányt, kivéve a nyomjelző porokban, és csak használatra kész termékek engedélyezhetők.

| 2. | A nyomjelző porként használt termékek csak képzett szakember által történő használatra értékesíthetők. |
| --- | --- |

2.

A nyomjelző porként használt termékek csak képzett szakember által történő használatra értékesíthetők.

| 3. | A termékeknek riasztó anyagot és adott esetben festékanyagot kell tartalmazniuk. |
| --- | --- |

3.

A termékeknek riasztó anyagot és adott esetben festékanyagot kell tartalmazniuk.

| 4. | Az emberek, a nem célszervezet állatok és a környezet elsődleges és másodlagos expozíciója az összes szükséges és rendelkezésre álló kockázatcsökkentő intézkedés figyelembevétele és alkalmazása révén minimálisra csökkentendő. Ilyen intézkedések többek között a kizárólag foglalkozásszerű használatra való korlátozás, a csomagolás maximális méretének meghatározása, valamint a jogosulatlan felnyitás ellen védett és biztonsági csalétektartó dobozok használatára vonatkozó kötelezettségek rögzítése.” |
| --- | --- |

4.

Az emberek, a nem célszervezet állatok és a környezet elsődleges és másodlagos expozíciója az összes szükséges és rendelkezésre álló kockázatcsökkentő intézkedés figyelembevétele és alkalmazása révén minimálisra csökkentendő. Ilyen intézkedések többek között a kizárólag foglalkozásszerű használatra való korlátozás, a csomagolás maximális méretének meghatározása, valamint a jogosulatlan felnyitás ellen védett és biztonsági csalétektartó dobozok használatára vonatkozó kötelezettségek rögzítése.”

---

(1)  A VI. mellékletben előírt közös elvek alkalmazásához az értékelő jelentések tartalma és következtetései a Bizottság internetes oldalán olvashatók: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 5.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 203/65 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 203/65

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. július 9.)

az ágybetétekre vonatkozó közösségi ökocímke odaítélésével kapcsolatos ökológiai kritériumok meghatározásáról

(az értesítés a C(2009) 4597. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/598/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a közösségi ökocímke módosított odaítélési rendszeréről szóló, 2000. július 17-i 1980/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére,

az Európai Unió ökocímke-bizottságával folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az 1980/2000/EK rendelet alapján az ökocímkét olyan terméknek lehet odaítélni, amelynek jellemzői a főbb környezetvédelmi szempontokat tekintve jelentős előrelépést tesznek lehetővé. |
| --- | --- |

(1)

Az 1980/2000/EK rendelet alapján az ökocímkét olyan terméknek lehet odaítélni, amelynek jellemzői a főbb környezetvédelmi szempontokat tekintve jelentős előrelépést tesznek lehetővé.

| (2) | Az 1980/2000/EK rendelet előírja, hogy termékcsoportonként egyedi ökocímke-odaítélési kritériumokat kell meghatározni az Európai Unió ökocímke-bizottsága által kidolgozott követelménytervezet alapján. |
| --- | --- |

(2)

Az 1980/2000/EK rendelet előírja, hogy termékcsoportonként egyedi ökocímke-odaítélési kritériumokat kell meghatározni az Európai Unió ökocímke-bizottsága által kidolgozott követelménytervezet alapján.

| (3) | Az említett rendelet egyben arról is rendelkezik, hogy az ökocímke odaítélésére vonatkozó kritériumok és a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelmények felülvizsgálatát kellő időben, még jóval az adott termékcsoport vonatkozásában meghatározott kritériumok érvényességi idejének vége előtt el kell végezni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett rendelet egyben arról is rendelkezik, hogy az ökocímke odaítélésére vonatkozó kritériumok és a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelmények felülvizsgálatát kellő időben, még jóval az adott termékcsoport vonatkozásában meghatározott kritériumok érvényességi idejének vége előtt el kell végezni.

| (4) | Az 1980/2000/EK rendeletben foglaltaknak megfelelően, kellő időben sor került az ágybetétekre vonatkozó közösségi ökocímke odaítélésével kapcsolatos módosított ökológiai kritériumok meghatározásáról szóló, 2002. szeptember 3-i 2002/740/EK bizottsági határozatban (2) előírt ökológiai kritériumok, valamint a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelmények felülvizsgálatára. Az említett ökológiai kritériumok és a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelmények 2010. március 31-ig maradnak érvényben. |
| --- | --- |

(4)

Az 1980/2000/EK rendeletben foglaltaknak megfelelően, kellő időben sor került az ágybetétekre vonatkozó közösségi ökocímke odaítélésével kapcsolatos módosított ökológiai kritériumok meghatározásáról szóló, 2002. szeptember 3-i 2002/740/EK bizottsági határozatban (2) előírt ökológiai kritériumok, valamint a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelmények felülvizsgálatára. Az említett ökológiai kritériumok és a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelmények 2010. március 31-ig maradnak érvényben.

| (5) | Az említett felülvizsgálat fényében, a tudományos és a piaci fejlemények figyelembevétele érdekében indokolt módosítani a termékcsoport meghatározását, és új ökológiai kritériumokat megállapítani. |
| --- | --- |

(5)

Az említett felülvizsgálat fényében, a tudományos és a piaci fejlemények figyelembevétele érdekében indokolt módosítani a termékcsoport meghatározását, és új ökológiai kritériumokat megállapítani.

| (6) | Az ökológiai kritériumoknak és a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelményeknek e határozat elfogadásának dátumától számítva négy évig célszerű érvényben maradniuk. |
| --- | --- |

(6)

Az ökológiai kritériumoknak és a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelményeknek e határozat elfogadásának dátumától számítva négy évig célszerű érvényben maradniuk.

| (7) | Ennek megfelelően indokolt a 2002/740/EK határozatot új határozattal felváltani. |
| --- | --- |

(7)

Ennek megfelelően indokolt a 2002/740/EK határozatot új határozattal felváltani.

| (8) | Annak érdekében, hogy termékeiknek a módosított kritériumokhoz és követelményekhez való hozzáigazítására kellő idő álljon rendelkezésükre, indokolt átmeneti időszakot biztosítani azon gyártók számára, amelyek termékei korábban a 2002/740/EK határozatban előírt kritériumok alapján megkapták az ökocímkét. A gyártóknak arra is indokolt lehetőséget kapniuk, hogy a 2002/740/EK határozat hatályának lejártáig akár az említett határozatban, akár az e határozatban előírt követelmények alapján benyújthassák kérelmüket. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy termékeiknek a módosított kritériumokhoz és követelményekhez való hozzáigazítására kellő idő álljon rendelkezésükre, indokolt átmeneti időszakot biztosítani azon gyártók számára, amelyek termékei korábban a 2002/740/EK határozatban előírt kritériumok alapján megkapták az ökocímkét. A gyártóknak arra is indokolt lehetőséget kapniuk, hogy a 2002/740/EK határozat hatályának lejártáig akár az említett határozatban, akár az e határozatban előírt követelmények alapján benyújthassák kérelmüket.

| (9) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 1980/2000/EK rendelet 17. cikkével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 1980/2000/EK rendelet 17. cikkével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Az „ágybetétek” termékcsoportba a következők tartoznak:

| a) | Ágybetétek, melyek olyan beltéri felhasználásra szánt terméket jelentenek, amelyek a rajtuk való alváshoz vagy pihenéshez nyújtanak felületet. A termékek erős szövethuzatba töltött töltőanyagból állnak, és meglévő ágytartó szerkezetre helyezhetőek. |
| --- | --- |

a)

Ágybetétek, melyek olyan beltéri felhasználásra szánt terméket jelentenek, amelyek a rajtuk való alváshoz vagy pihenéshez nyújtanak felületet. A termékek erős szövethuzatba töltött töltőanyagból állnak, és meglévő ágytartó szerkezetre helyezhetőek.

| b) | Az ágybetétek töltőanyagai, melyek lehetnek: latexhab, poliuretánhab és rugók. |
| --- | --- |

b)

Az ágybetétek töltőanyagai, melyek lehetnek: latexhab, poliuretánhab és rugók.

| c) | Az ágybetétet alátámasztó, fából készült ágytokok. |
| --- | --- |

c)

Az ágybetétet alátámasztó, fából készült ágytokok.

(2)   A termékcsoportba tartoznak a rugós betétek, amelyek meghatározásuk szerint olyan kárpitozott ágytokok, amelyek töméssel takart rugókból állnak, továbbá olyan betétek, amelyeket levehető és/vagy mosható huzattal láttak el.

(3)   A felfújható és vízzel töltött matracok, továbbá a 93/42/EGK tanácsi irányelvvel (3) osztályozott matracok nem tartoznak a termékcsoportba.

2. cikk

Az adott ágybetét részére az ágybetétek termékcsoportba tartozó termékek 1980/2000/EK rendelet szerinti közösségi ökocímkéje akkor ítélhető oda, ha teljesíti az e határozat mellékletében megállapított kritériumokat.

3. cikk

Az „ágybetétek” termékcsoport ökológiai kritériumai, valamint a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelmények e határozat elfogadásának dátumától számítva négy évig érvényesek.

4. cikk

Az „ágybetétek” termékcsoporthoz adminisztratív célból rendelt kódszám: „014”.

5. cikk

A 2002/740/EK határozat hatályát veszti.

6. cikk

(1)   Az „ágybetétek” termékcsoportba tartozó termékekre vonatkozóan az e határozat elfogadásának dátuma előtt benyújtott ökocímke-kérelmeket a 2002/740/EK határozatban megállapított feltételek szerint kell elbírálni.

(2)   Az „ágybetétek” termékcsoportba tartozó termékekre vonatkozóan az e határozat elfogadását követően, de legfeljebb 2010. március 31-ig benyújtott ökocímke-kérelmek alapulhatnak akár a 2002/740/EK határozatban, akár az e határozatban megállapított kritériumokon.

Ezeket a kérelmeket az azok alapjául szolgáló kritériumok szerint kell elbírálni.

(3)   A 2002/740/EK határozatban megállapított kritériumok szerint elbírált kérelem alapján odaítélt ökocímke ezen határozat elfogadásának dátumától számítva 12 hónapig használható.

7. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2009. július 9-én.

a Bizottság részéről

Stavros DIMAS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 237., 2000.9.21., 1. o.

1

(2)  HL L 236., 2002.9.4., 10. o.

2

(3)  HL L 169., 1993.7.12., 1. o.

3

---

MELLÉKLET

KERETRENDSZER

A kritériumok célja

E kritériumok célja különösen a következők előmozdítása:

| — | fenntarthatóbb módon (az életciklus-elemzés megközelítést figyelembe véve) gyártott anyagok használata, |
| --- | --- |

—

fenntarthatóbb módon (az életciklus-elemzés megközelítést figyelembe véve) gyártott anyagok használata,

| — | az ökotoxikus vegyületek használatának korlátozása, |
| --- | --- |

—

az ökotoxikus vegyületek használatának korlátozása,

| — | a mérgező maradványanyagok szintjének korlátozása, |
| --- | --- |

—

a mérgező maradványanyagok szintjének korlátozása,

| — | az ágybetétek beltéri légszennyezéshez való hozzájárulásának csökkentése, |
| --- | --- |

—

az ágybetétek beltéri légszennyezéshez való hozzájárulásának csökkentése,

| — | tartósabb termékek előállításának ösztönzése és különösen olyan termékeké, amelyek megfelelnek az ENSZ 2007-es Környezetvédelmi Programja által meghatározott úgynevezett „hat RE” elvnek:






  — | „Re-think” elv: a termék és funkcióinak újragondolása. Például a termék hatékonyabb felhasználása által. |
| --- | --- | --- |

—

tartósabb termékek előállításának ösztönzése és különösen olyan termékeké, amelyek megfelelnek az ENSZ 2007-es Környezetvédelmi Programja által meghatározott úgynevezett „hat RE” elvnek:

—

„Re-think” elv: a termék és funkcióinak újragondolása. Például a termék hatékonyabb felhasználása által.

| — | „Re-duce” elv: az energia- és anyagfogyasztás, valamint a társadalmi-gazdasági hatások csökkentése a termék teljes életciklusát figyelembe véve. |
| --- | --- |

—

„Re-duce” elv: az energia- és anyagfogyasztás, valamint a társadalmi-gazdasági hatások csökkentése a termék teljes életciklusát figyelembe véve.

| — | „Re-use” elv: a termék újrafelhasználása. Szétszerelhető elemekből álló termékek tervezése, melynek részeit újra fel lehet használni. |
| --- | --- |

—

„Re-use” elv: a termék újrafelhasználása. Szétszerelhető elemekből álló termékek tervezése, melynek részeit újra fel lehet használni.

| — | „Re-cycle” elv: a termék újrahasznosítása. Olyan anyagok előnyben részesítése, amelyeket újra lehet hasznosítani. |
| --- | --- |

—

„Re-cycle” elv: a termék újrahasznosítása. Olyan anyagok előnyben részesítése, amelyeket újra lehet hasznosítani.

| — | „Re-pair” elv: javítható termékek. Könnyen javítható termékek előállítása, pl. könnyen cserélhető modulok felhasználásával. |
| --- | --- |

—

„Re-pair” elv: javítható termékek. Könnyen javítható termékek előállítása, pl. könnyen cserélhető modulok felhasználásával.

| — | „Re-place” elv: azaz az ártalmas anyagok bizonyságosabb alternatívákkal való helyettesítése. |
| --- | --- |

—

„Re-place” elv: azaz az ártalmas anyagok bizonyságosabb alternatívákkal való helyettesítése.

A követelményszintek megállapításakor az volt a szempont, hogy olyan ágybetéteket segítsenek ökocímkéhez, melyek előállítása mérsékelt környezeti hatással jár.

Értékelési és ellenőrzési kritériumok

A konkrét értékelési és ellenőrzési követelmények valamennyi kritérium esetében fel vannak tüntetve.

Amennyiben a kérelmezőnek a kritériumoknak való megfelelés igazolására dokumentációt, elemzéseket, vizsgálati jelentéseket vagy egyéb bizonyítékokat kell bemutatnia, akkor azok származhatnak a kérelmezőtől és/vagy adott esetben annak beszállítóitól és/vagy azok beszállítóitól stb.

A megfelelőségértékelést lehetőség szerint olyan megfelelően akkreditált laboratóriumokban kell elvégezni, melyek megfelelnek az EN ISO 17025 szabványban előírt általános követelményeknek.

Az illetékes testületek adott esetben kérhetnek a fentieket alátámasztó iratokat, továbbá független ellenőrzéseket is végezhetnek.

Az illetékes szervek számára ajánlott, hogy a kérelmek elbírálása és a kritériumoknak való megfelelőség figyelemmel kísérése során vegyék tekintetbe az elismert környezetgazdálkodási rendszerek, úgymint az EMAS vagy az ISO 14001 alkalmazását, valamint a környezetvédelmi terméknyilatkozatokat (megjegyzés: az említett nyilatkozat megtétele, valamint az említett vezetési rendszerek alkalmazása nem követelmény).

ÖKOLÓGIAI KRITÉRIUMOK

Megjegyzés: A következő anyagokra sajátos szempontok vonatkoznak: latexhab, poliuretánhab, drótok és rugók, kókuszrost, farost, illetve textilszál és -szövet. Egyéb anyagok, amelyekre nincsenek anyagspecifikus kritériumok megadva, megengedettek. A latexhab, poliuretánhab, illetve kókuszrost esetében meghatározott külön kritériumoknak csak abban az esetben kell eleget tenni, ha az adott anyag az ágybetét teljes tömegének több mint 5 %-a.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező részletes adatokat nyújt be az ágybetét anyagösszetételét illetően.

1.   Latexhab

Megjegyzés: A következő kritériumoknak csak abban az esetben kell eleget tenni, ha a latexhab az ágybetét teljes tömegének több mint 5 %-a.

1.1.   Extrahálható nehézfémek

A következő fémek koncentrációja nem haladhatja meg a következő értékeket:

| — | Antimon | 0,5 ppm |
| --- | --- | --- |
| — | Arzén | 0,5 ppm |
| — | Ólom | 0,5 ppm |
| — | Kadmium | 0,1 ppm |
| — | Króm (összesen) | 1,0 ppm |
| — | Kobalt | 0,5 ppm |
| — | Vörösréz | 2,0 ppm |
| — | Nikkel | 1,0 ppm |
| — | Higany | 0,02 ppm |

—

Antimon

0,5 ppm

—

Arzén

0,5 ppm

—

Ólom

0,5 ppm

—

Kadmium

0,1 ppm

—

Króm (összesen)

1,0 ppm

—

Kobalt

0,5 ppm

—

Vörösréz

2,0 ppm

—

Nikkel

1,0 ppm

—

Higany

0,02 ppm

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező vizsgálati jegyzőkönyvet nyújt be a következő módszerrel végzett vizsgálatról: őrölt minta a DIN 38414-S4 szerint extrahálva, L/S = 10. Szűrés 0,45 μm-es membránszűrővel. Atomemissziós színképelemzés induktív csatolású plazmával (ICP-AES), vagy hidrid vagy hideggőz eljárással.

1.2.   Formaldehid

A formaldehid koncentrációja nem haladhatja meg a 20 ppm-et az EN ISO 14184-1 szerint. A kamravizsgálattal történő meghatározásnál nem haladhatja meg a 0,005 mg/m3-t.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező vizsgálati jegyzőkönyvet nyújt be a következő módszerrel végzett vizsgálatról: EN/ISO 14184-1. 1 g minta 100 g vízzel egy órán keresztül 40 oC-ra hevítve. Az extraktumban a formaldehidet acetilacetonnal fotometrikusan elemzik.

A másik alkalmazható módszer az emissziós kamrával történő vizsgálat: a levegőminta-vételhez és – elemzéshez az ENV 13419-1 szerinti módszert kell alkalmazni az EN ISO 16000-3 vagy VDI 3484-1 szabvány szerinti módszerrel együtt. A mintát a hab legyártásától számított egy héten belül kell venni. A minta csomagolása: légmentesen lezárt csomagolásban, egyedileg, alumíniumfóliában és polietilénfóliában. Kondicionálás: A becsomagolt mintát szobahőmérsékleten legalább 24 órán keresztül kell tárolni, ezt követően a mintát kicsomagolják, és haladéktalanul beteszik a vizsgálati kamrába. Kísérleti körülmények: a mintát a mintatartóra kell helyezni, amely lehetővé teszi, hogy a levegő minden oldalról érje. A klimatikus tényezőknek meg kell felelniük az ENV 13419-1 szabvány előírásainak. A vizsgálati eredmények egybevethetőségének érdekében a területre vonatkozó légcsere száma (q = n/l) 1. A légcsere száma 0,5 és 1 közötti. A levegő mintavételét a kamra betöltését követően 24 órával kell megkezdeni, majd ezt követően legkésőbb 30 órával be kell fejezni.

1.3.   Illékony szerves vegyületek (VOC)

A VOC-koncentrációja nem haladhatja meg a 0,5 mg/m3-t. Ebben az összefüggésben a VOC minden olyan szerves vegyület, amelynek gőznyomása 293,15 K-en 0,01 kPa vagy annál magasabb, vagy ennek megfelelő illékonysággal rendelkezik a felhasználás egyedi körülményei között.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező vizsgálati jegyzőkönyvet nyújt be a következő módszerrel végzett vizsgálatról: a kamravizsgálat (az 1.2. pontban meghatározott, formaldehidre vonatkozó kritériumokkal megegyező feltételek mellett), amelynél a DIN ISO 16000-6 szerint kerül sor a levegőminta-vételre és -elemzésre.

1.4.   Színezékek, pigmentek, lángmentesítő anyagok és segédvegyszerek

Minden felhasznált színezéknek, pigmentnek, lángmentesítő anyagnak és segédvegyszernek eleget kell tennie az (alábbiakban felsorolt) vonatkozó kritériumoknak:

a)   Színezékekben található szennyeződések: szálaffinitással jellemezhető színezőanyagok (oldható vagy oldhatatlan)

A felhasznált színezékekben található ionos szennyeződések mennyisége nem haladhatja meg az alábbi értékeket: Ag 100 ppm; As 50 ppm; Ba 100 ppm; Cd 20 ppm; Co 500 ppm; Cr 100 ppm; Cu 250 ppm; Fe 2 500 ppm; Hg 4 ppm; Mn 1 000 ppm; Ni 200 ppm; Pb 100 ppm; Se 20 ppm; Sb 50 ppm; Sn 250 ppm; Zn 1 500 ppm.

Az ezeknek a – kizárólag a szennyeződésekre vonatkozó – értékeknek való megfelelés ellenőrzése során nem kell figyelembe venni semmilyen olyan fémet, amely a színezékmolekula szerves részét képezi (például fémkomplex színezékek, egyes reaktív színezékek stb.).

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező megfelelőségi nyilatkozatot nyújt be.

b)   Pigmentekben található szennyeződések: szálaffinitással nem jellemezhető, oldhatatlan színezőanyagok

A felhasznált pigmentekben található ionos szennyeződések mennyisége nem haladhatja meg az alábbi értékeket: As 50 ppm; Ba 100 ppm; Cd 50 ppm; Cr 100 ppm; Hg 25 ppm; Pb 100 ppm; Se 100 ppm; Sb 250 ppm; Zn 1 000 ppm.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező megfelelőségi nyilatkozatot nyújt be.

c)   Krómsó tartalmú pácszínezék

A krómsó tartalmú pácszínezék nem megengedett.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező nyilatkozatot nyújt be arra vonatkozóan, hogy a fenti anyagot nem használták.

d)   Azoszínezékek

Olyan azoszínezékek nem használhatók, amelyek az alábbi aromás aminokra bomlanak:

| 4-aminodiphenyl | (92-67-1) |
| --- | --- |
| Benzidine | (92-87-5) |
| 4-chloro-o-toluidine | (95-69-2) |
| 2-naphthylamine | (91-59-8) |
| o-amino-azotoluene | (97-56-3) |
| 2-amino-4-nitrotoluene | (99-55-8) |
| p-chloroaniline | (106-47-8) |
| 2,4-diaminoanisol | (615-05-4) |
| 4,4′-diaminodiphenylmethane | (101-77-9) |
| 3,3′-dichlorobenzidine | (91-94-1) |
| 3,3′-dimethoxybenzidine | (119-90-4) |
| 3,3′-dimethylbenzidine | (119-93-7) |
| 3,3′-dimethyl-4,4′-diaminodiphenylmethane | (838-88-0) |
| p-cresidine | (120-71-8) |
| 4,4′-oxydianiline | (101-80-4) |
| 4,4′-thiodianiline | (139-65-1) |
| o-toluidine | (95-53-4) |
| 2,4-diaminotoluene | (95-80-7) |
| 2,4,5-trimethylaniline | (137-17-7) |
| 4-aminoazobenzene | (60-09-3) |
| o-anisidine | (90-04-0) |
| 2,4-Xylidine | |
| 2,6-Xylidine | |

4-aminodiphenyl

(92-67-1)

Benzidine

(92-87-5)

4-chloro-o-toluidine

(95-69-2)

2-naphthylamine

(91-59-8)

o-amino-azotoluene

(97-56-3)

2-amino-4-nitrotoluene

(99-55-8)

p-chloroaniline

(106-47-8)

2,4-diaminoanisol

(615-05-4)

4,4′-diaminodiphenylmethane

(101-77-9)

3,3′-dichlorobenzidine

(91-94-1)

3,3′-dimethoxybenzidine

(119-90-4)

3,3′-dimethylbenzidine

(119-93-7)

3,3′-dimethyl-4,4′-diaminodiphenylmethane

(838-88-0)

p-cresidine

(120-71-8)

4,4′-oxydianiline

(101-80-4)

4,4′-thiodianiline

(139-65-1)

o-toluidine

(95-53-4)

2,4-diaminotoluene

(95-80-7)

2,4,5-trimethylaniline

(137-17-7)

4-aminoazobenzene

(60-09-3)

o-anisidine

(90-04-0)

2,4-Xylidine

2,6-Xylidine

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy a fenti színezékeket nem használták. Amennyiben a nyilatkozat ellenőrzés tárgyát képezi, az EN 14 362-1 és 2 szabvány használandó. (Megjegyzés: a 4-aminoazobenzol jelenlétével kapcsolatban előfordulhatnak téves pozitív eredmények, ezért ezek ellenőrzése javasolt.)

e)   Rákkeltő, mutagén vagy a reprodukciót károsító színezékek

Az alábbi színezékek nem használhatóak:

| — | C.I. Basic Red 9, |
| --- | --- |

—

C.I. Basic Red 9,

| — | C.I. Disperse Blue 1, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 1,

| — | C.I. Acid Red 26, |
| --- | --- |

—

C.I. Acid Red 26,

| — | C.I. Basic Violet 14, |
| --- | --- |

—

C.I. Basic Violet 14,

| — | C.I. Disperse Orange 11, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 11,

| — | C.I. Direct Black 38, |
| --- | --- |

—

C.I. Direct Black 38,

| — | C.I. Direct Blue 6, |
| --- | --- |

—

C.I. Direct Blue 6,

| — | C.I. Direct Red 28, |
| --- | --- |

—

C.I. Direct Red 28,

| — | C.I. Disperse Yellow 3. |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Yellow 3.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy a fenti színezékeket nem használták.

Nem megengedett azon színezőanyagok vagy – színezőanyag-készítmények használata, amelyek több mint 0,1 tömegszázalékban tartalmaznak olyan anyagokat, amelyek a kérelem benyújtásakor kimerítik az alábbi kockázatokra utaló mondatok (vagy azok kombinációja) bármelyikének osztályozási kritériumaiban foglaltakat:

| — | R40 (a rákkeltő hatás korlátozott mértékben bizonyított), |
| --- | --- |

—

R40 (a rákkeltő hatás korlátozott mértékben bizonyított),

| — | R45 (rákot okozhat), |
| --- | --- |

—

R45 (rákot okozhat),

| — | R46 (öröklődő genetikai károsodást okozhat), |
| --- | --- |

—

R46 (öröklődő genetikai károsodást okozhat),

| — | R49 (belélegezve rákot okozhat), |
| --- | --- |

—

R49 (belélegezve rákot okozhat),

| — | R60 (a fogamzóképességet vagy nemzőképességet [fertilitást] károsíthatja), |
| --- | --- |

—

R60 (a fogamzóképességet vagy nemzőképességet [fertilitást] károsíthatja),

| — | R61 (a születendő gyermekre ártalmas lehet), |
| --- | --- |

—

R61 (a születendő gyermekre ártalmas lehet),

| — | R62 (a fogamzóképességre vagy nemzőképességre [fertilitásra] ártalmas lehet), |
| --- | --- |

—

R62 (a fogamzóképességre vagy nemzőképességre [fertilitásra] ártalmas lehet),

| — | R63 (a születendő gyermeket károsíthatja), |
| --- | --- |

—

R63 (a születendő gyermeket károsíthatja),

| — | R68 (maradandó egészségkárosodást okozhat). |
| --- | --- |

—

R68 (maradandó egészségkárosodást okozhat).

a 67/548/EGK tanácsi irányelvben (1) meghatározottak szerint,

Alternatívaképpen az osztályozás az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) szerint is elvégezhető. Ebben az esetben a nyersanyagokhoz nem adagolható egyetlen olyan anyag vagy készítmény sem, amelyhez a következő figyelmeztető mondatok vannak hozzárendelve, vagy amelyekhez a kérelem benyújtásakor a következő figyelmeztető mondatok rendelhetők hozzá (ideértve e mondatok kombinációit is): H351, H350, H340, H350i, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy a fenti színezékeket nem használták.

f)   Potenciálisan érzékenységet kiváltó színezékek

Az alábbi színezékek nem használhatóak:

| — | C.I. Disperse Blue 3 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 3

C.I. 61 505

| — | C.I. Disperse Blue 7 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 7

C.I. 62 500

| — | C.I. Disperse Blue 26 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 26

C.I. 63 305

| — | C.I. Disperse Blue 35 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 35

| — | C.I. Disperse Blue 102 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 102

| — | C.I. Disperse Blue 106 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 106

| — | C.I. Disperse Blue 124 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 124

| — | C.I. Disperse Brown 1 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Brown 1

| — | C.I. Disperse Orange 1 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 1

C.I. 11 080

| — | C.I. Disperse Orange 3 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 3

C.I. 11 005

| — | C.I. Disperse Orange 37 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 37

| — | C.I. Disperse Orange 76
  (ezt megelőzően Orange 37) |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 76

(ezt megelőzően Orange 37)

| — | C.I. Disperse Red 1 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Red 1

C.I. 11 110

| — | C.I. Disperse Red 11 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Red 11

C.I. 62 015

| — | C.I. Disperse Red 17 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Red 17

C.I. 11 210

| — | C.I. Disperse Yellow 1 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Yellow 1

C.I. 10 345

| — | C.I. Disperse Yellow 9 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Yellow 9

C.I. 10 375

| — | C.I. Disperse Yellow 39 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Yellow 39

| — | C.I. Disperse Yellow 49 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Yellow 49

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy a fenti színezékeket nem használták.

1.5.   Fémkomplex színezékek

Réz-, ólom-, króm- vagy nikkelalapú fémkomplex színezékek nem használhatók.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy a fenti anyagot nem használták.

1.6.   Klórfenolok

Semmilyen klórfenol (sem só, sem észter) nem lehet jelen 0,1 ppm koncentrációnál nagyobb mennyiségben, kivéve a mono- és diklór-fenolokat (észtereket és sókat), amelyek mennyisége legfeljebb 1 ppm.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező vizsgálati jegyzőkönyvet nyújt be a következő módszerrel végzett vizsgálatról: őrölt minta 5 grammjából kivont klórfenol- és nátriumsó. Gázkromatográfiás (GC) elemzés, kimutatás tömegspektrométerrel vagy ECD-vel.

1.7.   Butadién

A butadiénkoncentráció nem haladhatja meg az 1 ppm-et.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező vizsgálati jegyzőkönyvet nyújt be a következő módszerrel végzett vizsgálatról: minta őrlése és mérése. Mintavétel gőztérmintavevővel. Gázkromatográfiás elemzés, kimutatás lángionizációs detektorral.

1.8.   Nitrózaminok

Az N-nitrózamin koncentrációja nem haladhatja meg a kamravizsgálatban mért 0,0005 mg/m3-t.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező vizsgálati jegyzőkönyvet nyújt be a következő módszerrel végzett vizsgálatról: kamravizsgálat (az 1.2. pontban a formaldehidre ismertetett feltételek mellett) a Hauptverband der gewerblichen Berufsgenossenschaften ZH 1/120.23 (vagy azzal egyenértékű szabvány) szerint a levegőminta-vételre és -elemzésre.

2.   PUR-hab

Megjegyzés: A következő kritériumokat csak akkor kell teljesíteni, ha a PUR-hab az ágybetét összes tömegének több mint 5 %-a.

2.1.   Extrahálható nehézfémek

A következő fémek koncentrációjának teljesíteni kell a latexhabra vonatkozóan az 1.1. pontban ismertetett követelményeket.

Értékelés és ellenőrzés: az 1.1. pontban meghatározott követelmények érvényesek.

2.2.   Formaldehid

A formaldehid koncentrációjának teljesíteni kell a latexhabra vonatkozóan az 1.2. pontban ismertetett követelményeket.

Értékelés és ellenőrzés: az 1.2. pontban meghatározott követelmények érvényesek.

2.3.   Illékony szerves vegyületek (VOC)

A PUR-habnak teljesíteni kell a latexhabra vonatkozóan az 1.3. pontban ismertetett követelményeket.

Értékelés és ellenőrzés: az 1.3. pontban meghatározott követelmények érvényesek.

2.4.   Színezékek, pigmentek, lángmentesítő anyagok és segédvegyszerek

A PUR-habnak teljesíteni kell a latexhabra vonatkozóan az 1.4. pontban ismertetett követelményeket.

Értékelés és ellenőrzés: az 1.4. pontban meghatározott követelmények érvényesek.

2.5.   Fémkomplex színezékek

A PUR-habnak teljesíteni kell a latexhabra vonatkozóan az 1.5. pontban ismertetett követelményeket.

Értékelés és ellenőrzés: az 1.5. pontban meghatározott követelmények érvényesek.

2.6.   Szerves ón

Egy, kettő vagy három ónatomot tartalmazó szerves vegyület.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy a fenti anyagot nem használták. Vizsgálat nem szükséges. Amennyiben azonban mégis szükség lenne a vizsgálat elvégzésére, például felülvizsgálat vagy nyomon követés céljából, a következő vizsgálati módszert kell alkalmazni: bármely módszer, amely kifejezetten a szerves ónvegyületet határozza meg anélkül, hogy megmérné a szervetlen ónvegyületeket, például ónoktoátot.

2.7.   Habosító anyagok

Halogénezett szerves vegyületek nem használhatók habosító anyagként vagy kiegészítő habosító anyagként.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező nyilatkozatot nyújt be arra vonatkozóan, hogy a fenti habosító anyagokat nem használták.

3.   Drót és rugók

Megjegyzés: A következő kritériumokat csak akkor kell teljesíteni, ha a PUR-hab az ágybetét összes tömegének több mint 5 %-a

3.1.   Zsírtalanító

Ha a drót és/vagy a rugók zsírtalanítását és/vagy tisztítását szerves oldószerekkel végzik, zárt tisztító/zsírtalanító rendszert kell használni.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező benyújtja a megfelelő nyilatkozatot.

3.2.   Galvanizálás

A rugók felületét tilos galvanizált fémréteggel borítani.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező benyújtja a megfelelő nyilatkozatot.

4.   Kókuszrostok

Ha a kókuszrostszövetet gumírozzák, akkor annak meg kell felelnie a latexhabra vonatkozó kritériumoknak.

Megjegyzés: E kritériumokat csak akkor kell teljesíteni, ha a kókuszrost az ágybetét összes tömegének több mint 5 %-a.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező vagy nyilatkozatot nyújt be arra vonatkozóan, hogy gumírozott kókuszrostot nem használtak fel, vagy az 1. pontban a latexhabra vonatkozóan megállapított vizsgálati jegyzőkönyvet.

5.   Faanyag

5.1.   Fenntartható erdőgazdálkodás

Ha a drót és/vagy a rugók zsírtalanítását és/vagy tisztítását szerves oldószerekkel végzik, zárt tisztító/zsírtalanító rendszert kell használni.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező benyújtja a megfelelő nyilatkozatot.

| a) | Az érintetlen erdőből származó tömör fa olyan erdőkből származik, amelyeket a fenntartható erdőgazdálkodás biztosítását célzó elvek és intézkedések alapján kezelnek. Európában, a fent említett elveknek és intézkedéseknek meg kell felelniük legalább az európai erdők védelméről szóló második miniszteri konferencia (Helsinki, 1993. június 16–17.) 1. sz. határozata által elfogadott fenntartható erdőgazdálkodás (SFM) elvének, az európai erdők védelméről szóló harmadik miniszteri konferencia (Lisszabon, 1998. június 2–4.) által megerősített, a fenntartható erdőgazdálkodásról szóló páneurópai operatív iránymutatásoknak és az MCPFE 2002. október 7–8-i szakértői ülése által elfogadott és az európai erdők védelméről szóló negyedik miniszteri konferencia (Bécs, 2003. április 28–30.) által megerősített, a fenntartható erdőgazdálkodás továbbfejlesztett páneurópai mutatóinak. Európán kívül legalább az UNCED által elfogadott erdészeti elvek (Rio de Janeiro, 1992. június), és adott esetben a megfelelő nemzetközi és regionális kezdeményezések (ITTO, Montreali Folyamat, Tarapoto Folyamat, UNEP/FAO Afrikai Szárazövezet-kezdeményezés) alapján elfogadott, a fenntartható erődgazdálkodásra vonatkozó kritériumoknak vagy iránymutatásoknak kell megfelelniük. |
| --- | --- |

a)

Az érintetlen erdőből származó tömör fa olyan erdőkből származik, amelyeket a fenntartható erdőgazdálkodás biztosítását célzó elvek és intézkedések alapján kezelnek. Európában, a fent említett elveknek és intézkedéseknek meg kell felelniük legalább az európai erdők védelméről szóló második miniszteri konferencia (Helsinki, 1993. június 16–17.) 1. sz. határozata által elfogadott fenntartható erdőgazdálkodás (SFM) elvének, az európai erdők védelméről szóló harmadik miniszteri konferencia (Lisszabon, 1998. június 2–4.) által megerősített, a fenntartható erdőgazdálkodásról szóló páneurópai operatív iránymutatásoknak és az MCPFE 2002. október 7–8-i szakértői ülése által elfogadott és az európai erdők védelméről szóló negyedik miniszteri konferencia (Bécs, 2003. április 28–30.) által megerősített, a fenntartható erdőgazdálkodás továbbfejlesztett páneurópai mutatóinak. Európán kívül legalább az UNCED által elfogadott erdészeti elvek (Rio de Janeiro, 1992. június), és adott esetben a megfelelő nemzetközi és regionális kezdeményezések (ITTO, Montreali Folyamat, Tarapoto Folyamat, UNEP/FAO Afrikai Szárazövezet-kezdeményezés) alapján elfogadott, a fenntartható erődgazdálkodásra vonatkozó kritériumoknak vagy iránymutatásoknak kell megfelelniük.

| b) | Az a) pontban meghatározott kritériumoknak megfelelő, érintetlen erdőből származó tömörfa legalább 60 %-ának olyan fenntartható erdőgazdálkodás alatt álló erdőből kell származnia, amelyet független harmadik fél erdőtanúsítási rendszere tanúsított az 1998. december 15-i, az Európai Unió erdészeti stratégiájáról és annak további fejlesztéséről szóló tanácsi állásfoglalás 15 bekezdésében felsorolt kritériumoknak megfelelően. |
| --- | --- |

b)

Az a) pontban meghatározott kritériumoknak megfelelő, érintetlen erdőből származó tömörfa legalább 60 %-ának olyan fenntartható erdőgazdálkodás alatt álló erdőből kell származnia, amelyet független harmadik fél erdőtanúsítási rendszere tanúsított az 1998. december 15-i, az Európai Unió erdészeti stratégiájáról és annak további fejlesztéséről szóló tanácsi állásfoglalás 15 bekezdésében felsorolt kritériumoknak megfelelően.

| c) | Olyan erdőkből származó faanyagok, amelyekről nem igazolták tanúsítvány kiállításával, hogy azok fenntartható gazdálkodás alatt állnak, nem származhatnak:






  — | olyan erdőkből, melyek tulajdonosi joga vitatott, vagy őserdőkből, |
| --- | --- | --- |

c)

Olyan erdőkből származó faanyagok, amelyekről nem igazolták tanúsítvány kiállításával, hogy azok fenntartható gazdálkodás alatt állnak, nem származhatnak:

—

olyan erdőkből, melyek tulajdonosi joga vitatott, vagy őserdőkből,

| — | illegális kitermelésből; olyan faanyagból, melyet oly módon termelnek ki, kereskednek velük vagy szállítanak, mely megszegi az alkalmazandó nemzeti rendelkezéseket és nemzetközi szerződéseket (mint például a CITES fajokat, pénzmosást, korrupciót és vesztegetést (3) érintő rendelkezések és más lényeges nemzeti rendelkezések), |
| --- | --- |

—

illegális kitermelésből; olyan faanyagból, melyet oly módon termelnek ki, kereskednek velük vagy szállítanak, mely megszegi az alkalmazandó nemzeti rendelkezéseket és nemzetközi szerződéseket (mint például a CITES fajokat, pénzmosást, korrupciót és vesztegetést (3) érintő rendelkezések és más lényeges nemzeti rendelkezések),

| — | magas természetvédelmi értékkel rendelkező, nem tanúsított erdők: olyan természetvédelmi területnek nyilvánított erdők, ahol nem lehet erdészeti tevékenységeket folytatni, azaz olyan erdők, ahol valamely védelmi szabályozás következtében tilos erdészeti tevékenységet folytatni. |
| --- | --- |

—

magas természetvédelmi értékkel rendelkező, nem tanúsított erdők: olyan természetvédelmi területnek nyilvánított erdők, ahol nem lehet erdészeti tevékenységeket folytatni, azaz olyan erdők, ahol valamely védelmi szabályozás következtében tilos erdészeti tevékenységet folytatni.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező megadja az ökocímkézett termékben felhasznált fa típusát, mennyiségét és eredetét. Az érintetlen erdőből származó tömörfa eredetéről megfelelő részletességgel nyilatkozik, annak lehetővé tételére, hogy amennyiben szükséges, azt ellenőrizni lehessen.

| — | Tanúsítottan fenntartható erdőgazdálkodás alatt álló erdőkből származó érintetlen erdőből származó tömörfa esetén a fenntartható erdőgazdálkodás alatt álló forrásból való származást a felügyeleti lánc ellenőrzésével kell igazolni. A gyártó bizonyítékokat szolgáltat arról, hogy megtette a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy hitelt érdemlő tanúsítványt kapjon a felügyeleti láncról, például nyomonkövethetőségi eljárásról szóló igazolást, valamely programba való felvétel iránti kérelmet igazoló levelet vagy a felügyeleti lánc harmadik fél általi ellenőrzését kérelmező levelet nyújt be. |
| --- | --- |

—

Tanúsítottan fenntartható erdőgazdálkodás alatt álló erdőkből származó érintetlen erdőből származó tömörfa esetén a fenntartható erdőgazdálkodás alatt álló forrásból való származást a felügyeleti lánc ellenőrzésével kell igazolni. A gyártó bizonyítékokat szolgáltat arról, hogy megtette a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy hitelt érdemlő tanúsítványt kapjon a felügyeleti láncról, például nyomonkövethetőségi eljárásról szóló igazolást, valamely programba való felvétel iránti kérelmet igazoló levelet vagy a felügyeleti lánc harmadik fél általi ellenőrzését kérelmező levelet nyújt be.

| — | Az olyan erdőkből származó érintetlen erdőből származó tömörfa esetében, mely tekintetében nem tanúsították, hogy az fenntartható erdőgazdálkodás alatt áll, a kérelmező és/vagy beszállítója megadja a felhasznált faanyag típusát, mennyiségét és eredetét. A faanyag eredetéről megfelelő részletességgel kell nyilatkozni annak lehetővé tételére, hogy ellenőrizni lehessen, hogy a faanyag helyesen kezelt erdőből származik. Hozzáférhetővé kell tenni azokat a megfelelő nyilatkozatokat, okiratokat, magatartási kódexet vagy nyilatkozat, melyek igazolják az a) és c) pontban meghatározott kritériumoknak való megfelelést. Be kell nyújtani a már meglévő erdőtanúsítási rendszerektől származó olyan referenciákat, melyek tanúsítják a vitatott eredetű nyersanyagok felhasználásának elkerülését célzó követelmények alkalmazását. |
| --- | --- |

—

Az olyan erdőkből származó érintetlen erdőből származó tömörfa esetében, mely tekintetében nem tanúsították, hogy az fenntartható erdőgazdálkodás alatt áll, a kérelmező és/vagy beszállítója megadja a felhasznált faanyag típusát, mennyiségét és eredetét. A faanyag eredetéről megfelelő részletességgel kell nyilatkozni annak lehetővé tételére, hogy ellenőrizni lehessen, hogy a faanyag helyesen kezelt erdőből származik. Hozzáférhetővé kell tenni azokat a megfelelő nyilatkozatokat, okiratokat, magatartási kódexet vagy nyilatkozat, melyek igazolják az a) és c) pontban meghatározott kritériumoknak való megfelelést. Be kell nyújtani a már meglévő erdőtanúsítási rendszerektől származó olyan referenciákat, melyek tanúsítják a vitatott eredetű nyersanyagok felhasználásának elkerülését célzó követelmények alkalmazását.

5.2.   Kezeletlen faalapú nyersanyag formaldehid-kibocsátása

Faalapú anyagok használhatók ágybetétekben, amennyiben azok megfelelnek az alábbi követelményeknek:

| — | Forgácslemez: a nyers, azaz a forgácsolás és felületborítás előtti forgácslemez formaldehid-kibocsátása nem haladhatja meg az EN 312-1 szabvány szerinti E1 minősítés feltételeként szabott küszöbérték 50 %-át. |
| --- | --- |

—

Forgácslemez: a nyers, azaz a forgácsolás és felületborítás előtti forgácslemez formaldehid-kibocsátása nem haladhatja meg az EN 312-1 szabvány szerinti E1 minősítés feltételeként szabott küszöbérték 50 %-át.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező és/vagy beszállítója bizonyítékokat szolgáltat arról, hogy a faalapú anyagok megfelelnek e követelményeknek az EN 312-1 európai szabványnak megfelelően.

| — | Farostlemez: a felhasznált farostlemezben mért formaldehid mennyisége nem haladhatja meg az EN 622-1-ben meghatározott A. osztályú minőségre vonatkozó küszöbérték 50 %-át. Mindazonáltal az A. osztályú minősítést kapott farostlemezek elfogadhatók, amennyiben azok nem teszik ki több mint 50 %-át a termékben felhasznált összes fa- vagy faalapú anyagnak. |
| --- | --- |

—

Farostlemez: a felhasznált farostlemezben mért formaldehid mennyisége nem haladhatja meg az EN 622-1-ben meghatározott A. osztályú minőségre vonatkozó küszöbérték 50 %-át. Mindazonáltal az A. osztályú minősítést kapott farostlemezek elfogadhatók, amennyiben azok nem teszik ki több mint 50 %-át a termékben felhasznált összes fa- vagy faalapú anyagnak.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező és/vagy szállítója bizonyítékot szolgáltat arról, hogy a faalapú anyagok megfelelnek e követelménynek az EN 13986 európai szabványnak (2005. április) megfelelően.

6.   Textíliák (szálak és szövetek)

Az ágybetétek bevonására szolgáló textiliáknak mind a színezékek és egyéb vegyi termékek, mind a használatra való alkalmasság tekintetében az alábbi követelményeknek kell megfelelniük (az ökocímkét kapott textíliák megfelelnek e kritériumoknak):

6.1.   Biocidok

A klórfenolok (azok sói és észterei), PCB-k és szerves ónvegyületek nem használhatóak a kész és félkész ágybetétek szállítása és tárolása során.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező nyilatkozatot nyújt be arra vonatkozóan, hogy a fenti anyagokat vagy vegyületeket a szálakon, textilen és a végterméken nem használták. Amennyiben a nyilatkozatot ellenőrzik, az alábbi vizsgálati módszert és határértéket kell alkalmazni: adott esetben extrakció, ecetsavanhidriddel végzett derivativáció, elektronbefogásos detektorral rendelkező, kapilláris gáz-folyadék kromatográfiával történő meghatározás, 0,05 ppm határértékkel.

6.2.   Segédvegyszerek

Alkil-fenol-etoxilátok (APEO), lineáris alkilbenzol-szulfonátok (LAS), bisz(hidrogénezett faggyú-alkil) dimetil-ammónium-klorid (DTDMAC), disztearil-dimetil-ammónium-klorid (DSDMAC), di(keményített zsír) dimetil-ammónium-klorid (DHTDMAC), etilén-diamin-tetra-acetát (EDTA) és dietilén-triamin-penta-acetát (DTPA) nem használható és nem képezheti részét semmilyen felhasznált készítménynek vagy összetevőnek.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy a fenti anyagot nem használták.

6.3.   Mosószerek, lágyítószerek és komplexképző anyagok

Mindegyik vizes kezelést alkalmazó berendezésben az alkalmazott lágyítószerek, komplexképző anyagok és mosószerek legalább 95 tömegszázalékának megfelelő mértékben lebonthatónak vagy a szennyvíztisztító telepeken eltávolíthatónak kell lennie.

Ez a követelmény nem terjed ki az egyes vizes kezelést alkalmazó berendezésekben alkalmazott mosószerek felületaktív anyagaira, azoknak ugyanis aerob körülmények között biológiailag teljesen lebonthatónak kell lenniük.

Értékelés és ellenőrzés: A „megfelelő mértékben biológiailag lebontható vagy eltávolítható” jelentése megfelel a szálak és fonalak segéd- és appretálószereire vonatkozó fenti kritériumoknak. A kérelmező benyújtja a megfelelő dokumentációt, biztonsági adatlapokat, vizsgálati jegyzőkönyveket és/vagy a fenti vizsgálati módszereket és eredményeket tartalmazó, valamint az összes felhasznált mosószer, lágyítószer és komplexképző anyag e kritériumnak való megfelelését igazoló nyilatkozatokat.

A „teljes aerob biológiai lebonthatóság” fogalma a 648/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) III. melléklete szerint értendő. A kérelmező benyújtja a megfelelő dokumentációt, biztonsági adatlapokat, vizsgálati jegyzőkönyveket és/vagy a fenti vizsgálati módszereket és eredményeket tartalmazó, valamint az összes felhasznált mosószer, lágyítószer és komplexképző anyag e kritériumnak való megfelelését igazoló nyilatkozatokat.

6.4.   Fehérítőszerek

Klórtartalmú szerek használata nem megengedett fonalak, szövetek és végtermékek fehérítésére.

Ez a követelmény nem vonatkozik a mesterséges cellulózszálak előállítására.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy klórtartalmú fehérítőszereket nem használtak.

6.5.   Színezékekben található szennyeződések

Szálaffinitással jellemezhető színezőanyagok (oldható vagy oldhatatlan).

A felhasznált színezékekben található ionos szennyeződések mennyisége nem haladhatja meg az alábbi értékeket: Ag 100 ppm; As 50 ppm; Ba 100 ppm; Cd 20 ppm; Co 500 ppm; Cr 100 ppm; Cu 250 ppm; Fe 2 500 ppm; Hg 4 ppm; Mn 1 000 ppm; Ni 200 ppm; Pb 100 ppm; Se 20 ppm; Sb 50 ppm; Sn 250 ppm; Zn 1 500 ppm.

Az ezeknek a – kizárólag a szennyeződésekre vonatkozó – értékeknek való megfelelés ellenőrzése során nem kell figyelembe venni semmilyen olyan fémet, amely a színezékmolekula szerves részét képezi (például fémkomplex színezékek, egyes reaktív színezékek stb.).

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező megfelelőségi nyilatkozatot nyújt be.

6.6.   Pigmentekben található szennyeződések

Szálaffinitással nem jellemezhető, oldhatatlan színezőanyagok

A felhasznált pigmentekben található ionos szennyeződések mennyisége nem haladhatja meg az alábbi értékeket: As 50 ppm; Ba 100 ppm; Cd 50 ppm; Cr 100 ppm; Hg 25 ppm; Pb 100 ppm; Se 100 ppm; Sb 250 ppm; Zn 1 000 ppm.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező megfelelőségi nyilatkozatot nyújt be.

6.7.   Krómsótartalmú pácszínezék

A krómsótartalmú pácszínezék nem megengedett.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy a fenti anyagot nem használták.

6.8.   Fémkomplex színezékek

Amennyiben réz-, króm- vagy nikkelalapú fémkomplex színezékeket használnak:

| — | Olyan cellulózszínezés esetén, ahol a fémkomplex színezékek a színezési recept részét képezik, a (folyamatban) alkalmazott fémkomplex színezékek kevesebb mint 20 %-a kerülhet az (üzemi területen vagy az azon kívül található) szennyvíztisztító telepre.
  Minden olyan egyéb színezési folyamat esetén, ahol a fémkomplex színezékek a színezési recept részét képezik, a (folyamatban) alkalmazott fémkomplex színezékek kevesebb mint 7 %-a kerülhet az (üzemi területen vagy az azon kívül található) szennyvíztisztító telepre.
  A kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy a fenti anyagokat nem használták, vagy az alábbi módszerekkel végzett vizsgálatról szóló dokumentációt és vizsgálati jegyzőkönyvet: ISO 8288 réz és nikkel esetén; EN 1233 króm esetén. |
| --- | --- |

—

Olyan cellulózszínezés esetén, ahol a fémkomplex színezékek a színezési recept részét képezik, a (folyamatban) alkalmazott fémkomplex színezékek kevesebb mint 20 %-a kerülhet az (üzemi területen vagy az azon kívül található) szennyvíztisztító telepre.

Minden olyan egyéb színezési folyamat esetén, ahol a fémkomplex színezékek a színezési recept részét képezik, a (folyamatban) alkalmazott fémkomplex színezékek kevesebb mint 7 %-a kerülhet az (üzemi területen vagy az azon kívül található) szennyvíztisztító telepre.

A kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy a fenti anyagokat nem használták, vagy az alábbi módszerekkel végzett vizsgálatról szóló dokumentációt és vizsgálati jegyzőkönyvet: ISO 8288 réz és nikkel esetén; EN 1233 króm esetén.

| — | A kezelés után a vízbe történő kibocsátások nem haladhatják meg az alábbi értékeket: 75 mg/kg réz (szál, fonál vagy szövet); 50 mg/kg króm; 75 mg/kg nikkel.

  Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy a fenti anyagokat nem használták, vagy az alábbi módszerekkel végzett vizsgálatról szóló dokumentációt és vizsgálati jegyzőkönyvet nyújt be: ISO 8288 réz és nikkel esetén; EN 1233 króm esetén |
| --- | --- |

—

A kezelés után a vízbe történő kibocsátások nem haladhatják meg az alábbi értékeket: 75 mg/kg réz (szál, fonál vagy szövet); 50 mg/kg króm; 75 mg/kg nikkel.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy a fenti anyagokat nem használták, vagy az alábbi módszerekkel végzett vizsgálatról szóló dokumentációt és vizsgálati jegyzőkönyvet nyújt be: ISO 8288 réz és nikkel esetén; EN 1233 króm esetén

6.9.   Azoszínezékek

Olyan azoszínezékek nem használhatók, amelyek az alábbi aromás aminokra bomlanak:

| 4-aminodiphenyl | (92-67-1) |
| --- | --- |
| Benzidine | (92-87-5) |
| 4-chloro-o-toluidine | (95-69-2) |
| 2-naphthylamine | (91-59-8) |
| o-amino-azotoluene | (97-56-3) |
| 2-amino-4-nitrotoluene | (99-55-8) |
| p-chloroaniline | (106-47-8) |
| 2,4-diaminoanisol | (615-05-4) |
| 4,4′-diaminodiphenylmethane | (101-77-9) |
| 3,3′-dichlorobenzidine | (91-94-1) |
| 3,3′-dimethoxybenzidine | (119-90-4) |
| 3,3′-dimethylbenzidine | (119-93-7) |
| 3,3′-dimethyl-4,4′-diaminodiphenylmethane | (838-88-0) |
| p-cresidine | (120-71-8) |
| 4,4′-oxydianiline | (101-80-4) |
| 4,4′-thiodianiline | (139-65-1) |
| o-toluidine | (95-53-4) |
| 2,4-diaminotoluene | (95-80-7) |
| 2,4,5-trimethylaniline | (137-17-7) |
| 4-aminoazobenzene | (60-09-3) |
| o-anisidine | (90-04-0) |
| 2,4-Xylidine | |
| 2,6-Xylidine | |

4-aminodiphenyl

(92-67-1)

Benzidine

(92-87-5)

4-chloro-o-toluidine

(95-69-2)

2-naphthylamine

(91-59-8)

o-amino-azotoluene

(97-56-3)

2-amino-4-nitrotoluene

(99-55-8)

p-chloroaniline

(106-47-8)

2,4-diaminoanisol

(615-05-4)

4,4′-diaminodiphenylmethane

(101-77-9)

3,3′-dichlorobenzidine

(91-94-1)

3,3′-dimethoxybenzidine

(119-90-4)

3,3′-dimethylbenzidine

(119-93-7)

3,3′-dimethyl-4,4′-diaminodiphenylmethane

(838-88-0)

p-cresidine

(120-71-8)

4,4′-oxydianiline

(101-80-4)

4,4′-thiodianiline

(139-65-1)

o-toluidine

(95-53-4)

2,4-diaminotoluene

(95-80-7)

2,4,5-trimethylaniline

(137-17-7)

4-aminoazobenzene

(60-09-3)

o-anisidine

(90-04-0)

2,4-Xylidine

2,6-Xylidine

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy a fenti színezékeket nem használták. Amennyiben a nyilatkozat ellenőrzés tárgyát képezi, az EN 14 362-1 és 2 szabvány használandó. (Megjegyzés: a 4-aminoazobenzol jelenlétével kapcsolatban előfordulhatnak téves pozitív eredmények, ezért ezek ellenőrzése javasolt.)

6.10.   Rákkeltő, mutagén vagy reprodukciót károsító színezékek

| a) | Az alábbi színezékek nem használhatóak:






  — | C.I. Basic Red 9, |
| --- | --- | --- |

a)

Az alábbi színezékek nem használhatóak:

—

C.I. Basic Red 9,

| — | C.I. Disperse Blue 1, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 1,

| — | C.I. Acid Red 26, |
| --- | --- |

—

C.I. Acid Red 26,

| — | C.I. Basic Violet 14, |
| --- | --- |

—

C.I. Basic Violet 14,

| — | C.I. Disperse Orange 11, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 11,

| — | C.I. Direct Black 38, |
| --- | --- |

—

C.I. Direct Black 38,

| — | C.I. Direct Blue 6, |
| --- | --- |

—

C.I. Direct Blue 6,

| — | C.I. Direct Red 28, |
| --- | --- |

—

C.I. Direct Red 28,

| — | C.I. Disperse Yellow 3. |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Yellow 3.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy a fenti színezékeket nem használták.

| b) | Nem megengedett azon színezőanyagok vagy – színezőanyag-készítmények használata, melyek több mint 0,1 tömegszázalékban tartalmaznak olyan anyagokat, amelyek a kérelem időpontjában kimerítik az alábbi kockázatokra utaló mondatok (vagy azok kombinációja) bármelyikének osztályozási kritériumaiban foglaltakat:






  — | R40 (rákkeltő hatása részben bizonyított), |
| --- | --- | --- |

b)

Nem megengedett azon színezőanyagok vagy – színezőanyag-készítmények használata, melyek több mint 0,1 tömegszázalékban tartalmaznak olyan anyagokat, amelyek a kérelem időpontjában kimerítik az alábbi kockázatokra utaló mondatok (vagy azok kombinációja) bármelyikének osztályozási kritériumaiban foglaltakat:

—

R40 (rákkeltő hatása részben bizonyított),

| — | R45 (rákot okozhat), |
| --- | --- |

—

R45 (rákot okozhat),

| — | R46 (öröklődő genetikai károsodást okozhat), |
| --- | --- |

—

R46 (öröklődő genetikai károsodást okozhat),

| — | R49 (belélegezve rákot okozhat), |
| --- | --- |

—

R49 (belélegezve rákot okozhat),

| — | R60 (a fogamzóképességet vagy nemzőképességet [fertilitást] károsíthatja), |
| --- | --- |

—

R60 (a fogamzóképességet vagy nemzőképességet [fertilitást] károsíthatja),

| — | R61 (a születendő gyermekre ártalmas lehet), |
| --- | --- |

—

R61 (a születendő gyermekre ártalmas lehet),

| — | R62 (a fogamzóképességre vagy nemzőképességre [fertilitásra] ártalmas lehet), |
| --- | --- |

—

R62 (a fogamzóképességre vagy nemzőképességre [fertilitásra] ártalmas lehet),

| — | R63 (a születendő gyermeket károsíthatja), |
| --- | --- |

—

R63 (a születendő gyermeket károsíthatja),

| — | R68 (maradandó egészségkárosodást okozhat). |
| --- | --- |

—

R68 (maradandó egészségkárosodást okozhat).

a 67/548/EGK tanácsi irányelvben meghatározottak szerint.

Alternatívaképpen az osztályozás az 1272/2008/EK rendelet szerint is elvégezhető. Ebben az esetben a nyersanyagokhoz nem adagolható egyetlen olyan anyag vagy készítmény sem, amely a kérelem benyújtásakor a következő figyelmeztető mondatok egyikével (vagy egyidejűleg több mondattal is) jellemzett vagy jellemezhető: H351, H350, H340, H350i, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy a fenti színezékeket nem használták.

6.11.   Potenciálisan érzékenységet kiváltó színezékek

Az alábbi színezékek nem használhatók:

| — | C.I. Disperse Blue 3 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 3

C.I. 61 505

| — | C.I. Disperse Blue 7 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 7

C.I. 62 500

| — | C.I. Disperse Blue 26 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 26

C.I. 63 305

| — | C.I. Disperse Blue 35 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 35

| — | C.I. Disperse Blue 102 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 102

| — | C.I. Disperse Blue 106 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 106

| — | C.I. Disperse Blue 124 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 124

| — | C.I. Disperse Brown 1 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Brown 1

| — | C.I. Disperse Orange 1 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 1

C.I. 11 080

| — | C.I. Disperse Orange 3 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 3

C.I. 11 005

| — | C.I. Disperse Orange 37 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 37

| — | C.I. Disperse Orange 76
  (ezt megelőzően Orange 37) |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 76

(ezt megelőzően Orange 37)

| — | C.I. Disperse Red 1 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Red 1

C.I. 11 110

| — | C.I. Disperse Red 11 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Red 11

C.I. 62 015

| — | C.I. Disperse Red 17 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Red 17

C.I. 11 210

| — | C.I. Disperse Yellow 1 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Yellow 1

C.I. 10 345

| — | C.I. Disperse Yellow 9 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Yellow 9

C.I. 10 375

| — | C.I. Disperse Yellow 39 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Yellow 39

| — | C.I. Disperse Yellow 49 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Yellow 49

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy a fenti színezékeket nem használták.

6.12.   (Savas, lúgos) izzadsággal szembeni színtartóság

A (savas és lúgos) izzadsággal szembeni színtartóságnak legalább 3–4-es fokozatúnak (színváltozás és lefogás) kell lennie.

A 3. fokozat azonban megengedhető az olyan szövetek esetében, amelyek sötét színűek (szabvány színmélység >1/1), és regenerált gyapjúból vagy több mint 20 % selyemből készültek.

Ez a kritérium nem vonatkozik a fehér termékekre, sem az olyan termékekre, amelyek nem színezettek vagy nyomottak.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező vizsgálati jegyzőkönyvet nyújt be az alábbi EN szabvány szerint készült vizsgálatról: ISO 105 E04 (savas és lúgos, összehasonlítás többszálas szövettel).

6.13.   Színtartóság nedves dörzsöléssel szemben

A nedves dörzsöléssel szembeni színtartóságnak legalább 2–3-as fokozatúnak kell lennie. A 2-es fokozat megengedhető azonban az indigóval festett farmervászon tekintetében.

Ez a kritérium nem vonatkozik a fehér termékekre, sem az olyan termékekre, amelyek nem színezettek vagy nyomottak.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező vizsgálati jegyzőkönyvet nyújt be az alábbi szabvány szerint készült vizsgálatról EN:ISO 105 X12.

6.14.   Színtartóság száraz dörzsöléssel szemben

A száraz dörzsöléssel szembeni színtartóságnak legalább 4-es fokozatúnak kell lennie.

A 3-4-es fokozat megengedhető azonban az indigóval festett farmervászon tekintetében.

Ez a kritérium nem vonatkozik a fehér termékekre, sem az olyan termékekre, amelyek nem színezettek vagy nyomottak.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező vizsgálati jegyzőkönyvet nyújt be az alábbi szabvány szerint készült vizsgálatról EN:ISO 105 X12.

7.   Enyvek

Szerves oldószereket tartalmazó enyvek nem használhatók. (Ez a kritérium nem vonatkozik az eseti javításhoz használt ragasztókra.) Ebben az összefüggésben a VOC minden olyan szerves vegyület, amelynek gőznyomása 293,15 K-en 0,01 kPa vagy annál magasabb, vagy ennek megfelelő illékonysággal rendelkezik a felhasználás egyedi körülményei között.

Nem megengedett azon ragasztóanyagok használata, amelyek a kérelem benyújtásakor kimerítik az alábbi kockázatokra utaló mondatok (vagy azok kombinációja) bármelyikének osztályozási kritériumaiban foglaltakat:

| — | Rákkeltő (R45, R49, R40), |
| --- | --- |

—

Rákkeltő (R45, R49, R40),

| — | Káros a reprodukciós rendszerre (R46, R40), |
| --- | --- |

—

Káros a reprodukciós rendszerre (R46, R40),

| — | Genetikailag káros (R60–R63), |
| --- | --- |

—

Genetikailag káros (R60–R63),

| — | Mérgező (R23–R28), |
| --- | --- |

—

Mérgező (R23–R28),

bármely uniós osztályozási rendszer szerinti, a veszélyes készítmények osztályozására és címkézésére vonatkozó rendelkezésekkel (1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (5)) összhangban.

Alternatívaképpen az osztályozás az 1272/2008/EK rendelet szerint is elvégezhető. Ebben az esetben a nyersanyagokhoz nem adagolható egyetlen olyan anyag vagy készítmény sem, amely a kérelem benyújtásakor a következő figyelmeztető mondatok egyikével (vagy egyidejűleg több mondattal is) jellemzett vagy jellemezhető: H351, H350, H340, H350i, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H331, H330, H311, H301, H310, H300, H370, H372.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező nyilatkozatot nyújt be arra vonatkozóan, hogy az alkalmazott enyvek megfelelnek ennek a kritériumnak, és mellékeli az ezt alátámasztó dokumentációt.

8.   Illékony szerves vegyületek (VOC) és közepesen illékony szerves vegyületek (SVOC) az egész ágybetéten

A teljes matrac VOC-kibocsátása nem haladhatja meg az AgBB (építési termékek egészségre gyakorolt hatását vizsgáló bizottság) által 2005-ben kifejlesztett „építési termékek illékony szerves vegyület kibocsátása által az egészségre gyakorolt hatás felmérési eljárása” szerinti, tesztkamrában megállapított alábbi értékeket: elérhető az alábbi weboldalon: www.umweltbundesamt.de/building-products/agbb.htm).

| Anyag | Végérték 7. nap | Végérték 28. nap |
| --- | --- | --- |
| Formaldehid | < 60 μg/m3

  (< 0,05 ppm) | < 60 μg/m3

  (< 0,05 ppm) |
| Egyéb aldehidek | < 60 μg/m3

  (< 0,05 ppm) | < 60 μg/m3

  (< 0,05 ppm) |
| Összes szerves vegyület (retenciós tartomány: C6–C16) | < 500 μg/m3 | < 200 μg/m3 |
| Összes szerves vegyület (retenciós tartomány C16 fölött) | < 100 μg/m3 | < 40 μg/m3 |

Anyag

Végérték 7. nap

Végérték 28. nap

Formaldehid

< 60 μg/m3

(< 0,05 ppm)

< 60 μg/m3

(< 0,05 ppm)

Egyéb aldehidek

< 60 μg/m3

(< 0,05 ppm)

< 60 μg/m3

(< 0,05 ppm)

Összes szerves vegyület (retenciós tartomány: C6–C16)

< 500 μg/m3

< 200 μg/m3

Összes szerves vegyület (retenciós tartomány C16 fölött)

< 100 μg/m3

< 40 μg/m3

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező az EN 13419-1 vagy az EN 13419-2 szabványban meghatározottak szerinti kamravizsgálat-elemzést nyújt be. A VOC elemzés eleget kell, hogy tegyen az ISO 16000-6-nak.

9.   A matrac egészében használt lángmentesítő anyagok

A termékben csak olyan lángmentesítő anyagok használhatók, melyek vegyi úton kerültek az ágybetétek anyagába vagy az ágybetétek felszínére (reaktív égéskésleltetők). Amennyiben egy adott lángmentesítő anyag az alábbi R-mondatok bármelyikével jellemezhető, felhasználásakor olyan mértékben kell változnia kémiai jellemzőinek, hogy az R-mondatokkal jelzett kockázat a továbbiakban ne álljon fenn. (A lángmentesítő anyag kevesebb mint 0,1 %-a maradhat meg a felhasználás előtti eredeti formájában.)

| — | R40 (a rákkeltő hatás korlátozott mértékben bizonyított), |
| --- | --- |

—

R40 (a rákkeltő hatás korlátozott mértékben bizonyított),

| — | R45 (rákot okozhat), |
| --- | --- |

—

R45 (rákot okozhat),

| — | R46 (öröklődő genetikai károsodást okozhat), |
| --- | --- |

—

R46 (öröklődő genetikai károsodást okozhat),

| — | R49 (belélegezve rákot okozhat), |
| --- | --- |

—

R49 (belélegezve rákot okozhat),

| — | R50 (nagyon mérgező a vízi szervezetekre) |
| --- | --- |

—

R50 (nagyon mérgező a vízi szervezetekre)

| — | R51 (mérgező a vízi szervezetekre); |
| --- | --- |

—

R51 (mérgező a vízi szervezetekre);

| — | R52 (ártalmas a vízi szervezetekre); |
| --- | --- |

—

R52 (ártalmas a vízi szervezetekre);

| — | R53 (a vízi környezetben hosszan tartó károsodást okozhat); |
| --- | --- |

—

R53 (a vízi környezetben hosszan tartó károsodást okozhat);

| — | R60 (A fogamzóképességet vagy nemzőképességet [fertilitást] károsíthatja), |
| --- | --- |

—

R60 (A fogamzóképességet vagy nemzőképességet [fertilitást] károsíthatja),

| — | R61 (a születendő gyermekre ártalmas lehet), |
| --- | --- |

—

R61 (a születendő gyermekre ártalmas lehet),

| — | R62 (A fogamzóképességre vagy nemzőképességre [fertilitásra] ártalmas lehet), |
| --- | --- |

—

R62 (A fogamzóképességre vagy nemzőképességre [fertilitásra] ártalmas lehet),

| — | R63 (a születendő gyermeket károsíthatja), |
| --- | --- |

—

R63 (a születendő gyermeket károsíthatja),

| — | R68 (visszafordíthatatlan hatásokat okozhat), |
| --- | --- |

—

R68 (visszafordíthatatlan hatásokat okozhat),

a 67/548/EGK irányelv és annak módosításaiban foglaltak szerint.

Nem használhatók olyan lángmentesítő anyagok, melyek fizikai úton kerültek az ágybetétek anyagába vagy az ágybetétek huzatába (égéskésleltető adalékok).

Alternatívaképpen az osztályozás az 1272/2008/EK rendelet szerint is elvégezhető. Ebben az esetben a nyersanyagokhoz nem adagolható egyetlen olyan anyag vagy készítmény sem, amely a kérelem benyújtásakor a következő figyelmeztető mondatok egyikével (vagy egyidejűleg több mondattal is) jellemzett vagy jellemezhető: H351, H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d, H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy égéskésleltető adalékokat nem használt, illetve megnevezi az esetlegesen felhasznált reaktív égéskésleltető anyagokat és benyújtja azok dokumentációját (például a biztonsági adatlapot) és/vagy egy nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy a felhasznált lángmentesítő anyagok megfelelnek a fenti kritériumnak.

10.   Biocidok a végtermékben

Kizárólag olyan biocid hatóanyagokat tartalmazó biocid termékek használhatók fel, amelyek a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) I., IA. és IB. mellékletében szerepelnek, illetve olyanok, melyek hatóanyaga a 98/8/EK irányelv V. mellékletének megfelelően engedélyezett ágybetétekhez való felhasználásra.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező nyilatkozatot nyújt be arra vonatkozóan, hogy nem használt biocid termékeket, vagy amennyiben használt ilyen termékeket, azokról listát nyújt be.

11.   Tartósság

A háztartásban használt ágybetét élettartama várhatóan 10 év. Az ágybetét várható élettartama mindazonáltal a felhasználás módja szerint változik (pl. börtönökben, szállodákban való használat.)

| — | Felnőttek számára készült ágybetét:






  — | magasságvesztés: < 15 % |
| --- | --- | --- |

—

Felnőttek számára készült ágybetét:

—

magasságvesztés: < 15 %

| — | keménységvesztés: < 20 % |
| --- | --- |

—

keménységvesztés: < 20 %

| — | Kisgyermekek számára készült ágybetét:






  — | magasságvesztés: < 15 % |
| --- | --- | --- |

—

Kisgyermekek számára készült ágybetét:

—

magasságvesztés: < 15 %

| — | keménységvesztés: < 20 % |
| --- | --- |

—

keménységvesztés: < 20 %

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező jegyzőkönyvet nyújt be a következő módszerrel végzett vizsgálatról: EN 1957. A magasság- és keménységveszteség a kiinduláskor (100 ciklusban) és a tartóssági teszt befejezése (30 000 ciklus) utáni mérések közti különbségre vonatkozik.

12.   Csomagolási előírások

A csomagolás:

| — | újrahasznosítható anyagból készült, |
| --- | --- |

—

újrahasznosítható anyagból készült,

| — | az ISO 11469 szabvány szerinti jelöléssel van ellátva, amely megjelöli a műanyag típusát |
| --- | --- |

—

az ISO 11469 szabvány szerinti jelöléssel van ellátva, amely megjelöli a műanyag típusát

A csomagoláson az alábbi szövegnek kell szerepelnie:

„A következő honlapon bővebb információt talál arra vonatkozóan, hogy miért kapta meg ez a termék a virág jelet: http://www.ecolabel.eu

Kérjük, hogy a régi ágybetét legmegfelelőbb ártalmatlanításával kapcsolatban forduljon a helyi hatóságokhoz.”

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező az e kritériummal való megfelelésről szóló nyilatkozattal együtt benyújtja a termék csomagolásának mintáját, és a termékkel együtt adott tájékoztató mintáját.

Értékelés és ellenőrzés:

13.   Az ökocímkén feltüntetett információ

Az ökocímkén feltüntetett információ

Az ökocímke második rovatába az alábbi szöveget kell írni:

| — | „Minimálisra csökkenti a beltéri légszennyezést”, |
| --- | --- |

—

„Minimálisra csökkenti a beltéri légszennyezést”,

| — | „Korlátozott veszélyesanyag-tartalom”, |
| --- | --- |

—

„Korlátozott veszélyesanyag-tartalom”,

| — | „Tartós és kiváló minőségű”. |
| --- | --- |

—

„Tartós és kiváló minőségű”.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező benyújtja a termék csomagolásának mintáját, amelyen látható a címke, továbbá egy nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy a termék megfelel a fenti kritériumnak.

Értékelés és ellenőrzés:

---

(1)  HL 196., 1967.8.16, 1. o.

1

(2)  HL L 353., 2008.12.31., 1. o.

2

(3)  E témákat a erdészeti tárgyú jogszabályok végrehajtásával, a kormányzással és kereskedelemmel (FLEGT) kapcsolatos uniós cselekvési tervről szóló bizottsági közlemény taglalja.

3

(4)  HL L 104., 2004.4.8., 1. o.

4

(5)  HL L 200., 1999.7.30., 1. o.

5

(6)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o.

6

---

III Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 5.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 203/81 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 203/81

---

A TANÁCS 2009/599/KKBP HATÁROZATA

(2009. augusztus 4.)

a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2006/795/KKBP közös álláspont végrehajtásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal (1) szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2006/795/KKBP közös álláspontra és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben az Európai Unióról szóló szerződés 23. cikkének (2) bekezdésével,

mivel:

| (1) | A Tanács 2006. november 20-án elfogadta a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal (KNDK) szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2006/795/KKBP közös álláspontot, mellyel végrehajtotta az ENSZ BT 1718 (2006) sz. határozatát (a továbbiakban: az 1718 (2006) ENSZ BT-határozat). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2006. november 20-án elfogadta a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal (KNDK) szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2006/795/KKBP közös álláspontot, mellyel végrehajtotta az ENSZ BT 1718 (2006) sz. határozatát (a továbbiakban: az 1718 (2006) ENSZ BT-határozat).

| (2) | A Tanács 2009. július 27-én elfogadta a 2006/795/KKBP közös álláspont módosításáról szóló 2009/573/KKBP közös álláspontot (2), mellyel végrehajtotta az ENSZ BT 1874 (2009) sz. határozatát. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2009. július 27-én elfogadta a 2006/795/KKBP közös álláspont módosításáról szóló 2009/573/KKBP közös álláspontot (2), mellyel végrehajtotta az ENSZ BT 1874 (2009) sz. határozatát.

| (3) | Az ENSZ BT 1718 (2006) sz. határozata alapján létrehozott szankcióbizottság 2009. április 24-én és július 16-án kijelölte a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyeket és jogalanyokat. |
| --- | --- |

(3)

Az ENSZ BT 1718 (2006) sz. határozata alapján létrehozott szankcióbizottság 2009. április 24-én és július 16-án kijelölte a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyeket és jogalanyokat.

| (4) | A korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyeknek és jogalanyoknak a 2006/795/KKBP közös álláspont I. mellékletében foglalt jegyzékét ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

A korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyeknek és jogalanyoknak a 2006/795/KKBP közös álláspont I. mellékletében foglalt jegyzékét ennek megfelelően módosítani kell,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A személyeknek és jogalanyoknak a 2006/795/KKBP közös álláspont I. mellékletében foglalt jegyzéke helyébe az e határozat mellékletében szereplő jegyzék lép.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2009. augusztus 4-én.

a Tanács részéről

az elnök

C. BILDT

---

(1)  HL L 322., 2006.11.22., 32. o.

1

(2)  HL L 197., 2009.7.29., 111. o.

2

---

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

a)   A 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában és a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett személyek jegyzéke

| | Név | Egyéb ismert név | Születési idő | A kijelölés dátuma | Egyéb információk |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Yun Ho-jin | más néven Yun Ho-chin | 1944.10.13. | 2009.7.16. | A Namchongang Trading Corporation igazgatója; az urándúsítási programhoz szükséges felszerelések importját felügyeli. |
| 2. | Ri Je-son | más néven Ri Che-son | 1938 | 2009.7.16. | A General Bureau of Atomic Energy (GBAE), a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság nukleáris programját irányító központi ügynökség igazgatója; a nukleáris programhoz kapcsolódó számos vállalkozásban vesz részt, beleértve a Jongbjoni Nukleáris Kutatóközpont és a Namchongang Trading Corporation GBAE általi irányítását. |
| 3. | Hwang Sok-hwa | | | 2009.7.16. | A General Bureau of Atomic Energy (GBAE) igazgatója; részt vesz a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság nukleáris programjában; a GBAE Tudományos Orientációs Hivatalának vezetőjeként szolgált a Közös Nukleáris Kutatóintézet Tudományos Bizottságában. |
| 4. | Ri Hong-sop | | 1940 | 2009.7.16. | A Jongbjoni Nukleáris Kutatóközpont volt igazgatója, aki felügyelte a fegyver minőségű plutónium előállításában részt vevő három kulcsfontosságú létesítményt: az üzemanyaggyártó üzemet, az atomreaktort és az újrafeldolgozó üzemet. |
| 5. | Han Yu-ro | | | 2009.7.16. | A Korea Ryongaksan General Trading Corporation igazgatója; részt vesz a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság ballisztikusrakéta-programjában. |

Név

Egyéb ismert név

Születési idő

A kijelölés dátuma

Egyéb információk

1.

Yun Ho-jin

más néven Yun Ho-chin

1944.10.13.

2009.7.16.

A Namchongang Trading Corporation igazgatója; az urándúsítási programhoz szükséges felszerelések importját felügyeli.

2.

Ri Je-son

más néven Ri Che-son

1938

2009.7.16.

A General Bureau of Atomic Energy (GBAE), a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság nukleáris programját irányító központi ügynökség igazgatója; a nukleáris programhoz kapcsolódó számos vállalkozásban vesz részt, beleértve a Jongbjoni Nukleáris Kutatóközpont és a Namchongang Trading Corporation GBAE általi irányítását.

3.

Hwang Sok-hwa

2009.7.16.

A General Bureau of Atomic Energy (GBAE) igazgatója; részt vesz a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság nukleáris programjában; a GBAE Tudományos Orientációs Hivatalának vezetőjeként szolgált a Közös Nukleáris Kutatóintézet Tudományos Bizottságában.

4.

Ri Hong-sop

1940

2009.7.16.

A Jongbjoni Nukleáris Kutatóközpont volt igazgatója, aki felügyelte a fegyver minőségű plutónium előállításában részt vevő három kulcsfontosságú létesítményt: az üzemanyaggyártó üzemet, az atomreaktort és az újrafeldolgozó üzemet.

5.

Han Yu-ro

2009.7.16.

A Korea Ryongaksan General Trading Corporation igazgatója; részt vesz a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság ballisztikusrakéta-programjában.

b)   A 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett jogalanyok jegyzéke

| | Név | Egyéb ismert név | Hely | A kijelölés dátuma | Egyéb információk |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Korea Mining Development Trading Corporation | más néven CHANGGWANG SINYONG CORPORATION; más néven EXTERNAL TECHNOLOGY GENERAL CORPORATION; más néven DPRKN MINING DEVELOPMENT TRADING COOPERATION; más néven »KOMID« | Central District, Phenjan, KNDK. | 2009.4.24. | A legfontosabb fegyverkereskedő, valamint a ballisztikus rakétákhoz és hagyományos fegyverekhez kapcsolódó áruk és felszerelések fő exportőre. |
| 2. | Korea Ryonbong General Corporation | más néven KOREA YONBONG GENERAL CORPORATION; más néven LYONGAKSAN GENERAL TRADING CORPORATION | Pot’onggang District, Phenjan, KNDK; Rakwon-dong, Pothonggang District, Phenjan, KNDK. | 2009.4.24. | Védelmi konglomerátum, amely a KNDK védelmi ipara számára történő beszerzésekre, valamint az ország katonai vonatkozású értékesítéseinek támogatására specializálódott. |
| 3. | Tanchon Commercial Bank | más néven CHANGGWANG CREDIT BANK; más néven KOREA CHANGGWANG CREDIT BANK | Saemul 1-dong, Pyongchon District, Phenjan, KNDK. | 2009.4.24. | A KNDK fő pénzügyi intézménye a hagyományos fegyverek, ballisztikus rakéták, és e fegyverek gyártásával és összeszerelésével kapcsolatok áruk értékesítése terén. |
| 4. | Namchongang Trading Corporation | más néven NCG; más néven NAMCHONGANG TRADING; más néven NAM CHON GANG CORPORATION; más néven NOMCHONGANG TRADING CO.; más néven NAM CHONG GAN TRADING CORPORATION | Phenjan, KNDK. | 2009.7.16. | A Namchongang a KNDK-nak a General Bureau of Atomic Energy (GBAE) ellenőrzése alatt álló kereskedelmi vállalata. A Namchongang részt vett a KNDK egyik nukleáris létesítményében azonosított, Japánból származó vákuumszivattyúk beszerzésében, valamint a nukleáris programhoz kapcsolódó felszereléseknek egy német magánszemélyhez kötődő beszerzésében. Az 1990-es évek végétől kezdve részt vett továbbá a kifejezetten az urándúsítási program céljára alkalmas alumíniumcsövek és egyéb eszközök vásárlásában. Képviselője egy volt diplomata, aki a KNDK-t képviselte a jongbjoni nukleáris létesítményeknek a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) által 2007-ben való ellenőrzése során. A Namchongangnak a tömegpusztító fegyverek elterjedésével kapcsolatos tevékenységei súlyos aggodalomra adnak okot, tekintettel a KNDK-nak a tömegpusztító fegyverek elterjedésével kapcsolatos múltbeli tevékenységére. |
| 5. | Hong Kong Electronics | más néven HONG KONG ELECTRONICS KISH CO | Sanaee St., Kish Island, Irán. | 2009.7.16. | A Tanchon Commercial Bank és a KOMID tulajdonában van vagy azok ellenőrzik, illetve azok nevében jár el vagy szándékozik eljárni. A Hong Kong Electronics a Tanchon Commercial Bank és a KOMID (a szankcióbizottság 2009 áprilisában mindkettőt kijelölte) nevében 2007 óta több millió dollárnyi, a tömegpusztító fegyverek elterjedéséhez kapcsolódó pénzeszközt utalt át. A Hong Kong Electronics a KOMID nevében elősegítette a pénzeszközöknek Iránból a KNDK-ba való továbbítását. |
| 6. | Korea Hyoksin Trading Corporation | más néven KOREA HYOKSIN EXPORT AND IMPORT CORPORATION | Rakwon-dong, Pothonggang District, Phenjan, KNDK. | 2009.7.16. | A Korea Ryonbong General Corporation (amelyet a szankcióbizottság 2009 áprilisában kijelölt) ellenőrzése alatt álló, phenjani székhelyű KNDK-beli vállalat, amely részt vesz a tömegpusztító fegyverek kifejlesztésében. |
| 7. | General Bureau of Atomic Energy (GBAE) | más néven General Department of Atomic Energy (GDAE) | Haeudong, Pyongchen District, Phenjan, KNDK. | 2009.7.16. | A GBAE felel a KNDK nukleáris programjáért, amely magában foglalja Jongbjoni Nukleáris Kutatóközpontot és annak az 5 MWe (25 MWt) teljesítményű, plutóniumot előállító kutatóreaktorát, valamint az üzemanyaggyártó és az újrafeldolgozó létesítményeket. A GBAE részt vett a Nemzetközi Atomenergia-ügynökséggel folytatott, nukleáris programmal foglalkozó találkozókon és megbeszéléseken. A GBAE a KNDK-nak a nukleáris programokat – beleértve a Jongbjoni Nukleáris Kutatóközpont üzemeltetését is – felügyelő legfőbb kormányügynöksége. |
| 8. | Korean Tangun Trading Corporation | | Phenjan, KNDK. | 2009.7.16. | A Korea Tangun Trading Corporation a KNDK Második Természettudományi Akadémiájának az ellenőrzése alatt áll, és elsősorban a KNDK védelmi célú kutatási és fejlesztési programjaihoz szükséges nyersanyagok és technológiák beszerzéséért felel, beleértve többek között a tömegpusztító fegyverekre és azok hordozóeszközeire vonatkozó programokat és beszerzéseket, a vonatkozó többoldalú ellenőrzési rendszerek hatálya alá tartozó vagy azok által tiltott anyagokat is ideértve.” |

Név

Egyéb ismert név

Hely

A kijelölés dátuma

Egyéb információk

1.

Korea Mining Development Trading Corporation

más néven CHANGGWANG SINYONG CORPORATION; más néven EXTERNAL TECHNOLOGY GENERAL CORPORATION; más néven DPRKN MINING DEVELOPMENT TRADING COOPERATION; más néven »KOMID«

Central District, Phenjan, KNDK.

2009.4.24.

A legfontosabb fegyverkereskedő, valamint a ballisztikus rakétákhoz és hagyományos fegyverekhez kapcsolódó áruk és felszerelések fő exportőre.

2.

Korea Ryonbong General Corporation

más néven KOREA YONBONG GENERAL CORPORATION; más néven LYONGAKSAN GENERAL TRADING CORPORATION

Pot’onggang District, Phenjan, KNDK; Rakwon-dong, Pothonggang District, Phenjan, KNDK.

2009.4.24.

Védelmi konglomerátum, amely a KNDK védelmi ipara számára történő beszerzésekre, valamint az ország katonai vonatkozású értékesítéseinek támogatására specializálódott.

3.

Tanchon Commercial Bank

más néven CHANGGWANG CREDIT BANK; más néven KOREA CHANGGWANG CREDIT BANK

Saemul 1-dong, Pyongchon District, Phenjan, KNDK.

2009.4.24.

A KNDK fő pénzügyi intézménye a hagyományos fegyverek, ballisztikus rakéták, és e fegyverek gyártásával és összeszerelésével kapcsolatok áruk értékesítése terén.

4.

Namchongang Trading Corporation

más néven NCG; más néven NAMCHONGANG TRADING; más néven NAM CHON GANG CORPORATION; más néven NOMCHONGANG TRADING CO.; más néven NAM CHONG GAN TRADING CORPORATION

Phenjan, KNDK.

2009.7.16.

A Namchongang a KNDK-nak a General Bureau of Atomic Energy (GBAE) ellenőrzése alatt álló kereskedelmi vállalata. A Namchongang részt vett a KNDK egyik nukleáris létesítményében azonosított, Japánból származó vákuumszivattyúk beszerzésében, valamint a nukleáris programhoz kapcsolódó felszereléseknek egy német magánszemélyhez kötődő beszerzésében. Az 1990-es évek végétől kezdve részt vett továbbá a kifejezetten az urándúsítási program céljára alkalmas alumíniumcsövek és egyéb eszközök vásárlásában. Képviselője egy volt diplomata, aki a KNDK-t képviselte a jongbjoni nukleáris létesítményeknek a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) által 2007-ben való ellenőrzése során. A Namchongangnak a tömegpusztító fegyverek elterjedésével kapcsolatos tevékenységei súlyos aggodalomra adnak okot, tekintettel a KNDK-nak a tömegpusztító fegyverek elterjedésével kapcsolatos múltbeli tevékenységére.

5.

Hong Kong Electronics

más néven HONG KONG ELECTRONICS KISH CO

Sanaee St., Kish Island, Irán.

2009.7.16.

A Tanchon Commercial Bank és a KOMID tulajdonában van vagy azok ellenőrzik, illetve azok nevében jár el vagy szándékozik eljárni. A Hong Kong Electronics a Tanchon Commercial Bank és a KOMID (a szankcióbizottság 2009 áprilisában mindkettőt kijelölte) nevében 2007 óta több millió dollárnyi, a tömegpusztító fegyverek elterjedéséhez kapcsolódó pénzeszközt utalt át. A Hong Kong Electronics a KOMID nevében elősegítette a pénzeszközöknek Iránból a KNDK-ba való továbbítását.

6.

Korea Hyoksin Trading Corporation

más néven KOREA HYOKSIN EXPORT AND IMPORT CORPORATION

Rakwon-dong, Pothonggang District, Phenjan, KNDK.

2009.7.16.

A Korea Ryonbong General Corporation (amelyet a szankcióbizottság 2009 áprilisában kijelölt) ellenőrzése alatt álló, phenjani székhelyű KNDK-beli vállalat, amely részt vesz a tömegpusztító fegyverek kifejlesztésében.

7.

General Bureau of Atomic Energy (GBAE)

más néven General Department of Atomic Energy (GDAE)

Haeudong, Pyongchen District, Phenjan, KNDK.

2009.7.16.

A GBAE felel a KNDK nukleáris programjáért, amely magában foglalja Jongbjoni Nukleáris Kutatóközpontot és annak az 5 MWe (25 MWt) teljesítményű, plutóniumot előállító kutatóreaktorát, valamint az üzemanyaggyártó és az újrafeldolgozó létesítményeket. A GBAE részt vett a Nemzetközi Atomenergia-ügynökséggel folytatott, nukleáris programmal foglalkozó találkozókon és megbeszéléseken. A GBAE a KNDK-nak a nukleáris programokat – beleértve a Jongbjoni Nukleáris Kutatóközpont üzemeltetését is – felügyelő legfőbb kormányügynöksége.

8.

Korean Tangun Trading Corporation

Phenjan, KNDK.

2009.7.16.

A Korea Tangun Trading Corporation a KNDK Második Természettudományi Akadémiájának az ellenőrzése alatt áll, és elsősorban a KNDK védelmi célú kutatási és fejlesztési programjaihoz szükséges nyersanyagok és technológiák beszerzéséért felel, beleértve többek között a tömegpusztító fegyverekre és azok hordozóeszközeire vonatkozó programokat és beszerzéseket, a vonatkozó többoldalú ellenőrzési rendszerek hatálya alá tartozó vagy azok által tiltott anyagokat is ideértve.”

---