# Uradni list L 167/2009

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2009.167.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 167 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5229. junij 2009 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2009.167.slv

Uradni list

Evropske unije

L 167

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5229. junij 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (ES) št. 543/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o statistiki rastlinske pridelave ter razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 837/90 in (EGS) št. 959/93 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba (ES) št. 544/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 717/2007 o gostovanju v javnih mobilnih telefonskih omrežjih znotraj Skupnosti in Direktive 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (
  1
  ) | 12 |
| | * | Uredba (ES) št. 545/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o spremembi Uredbe (EGS) št. 95/93 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti | 24 |
| | * | Uredba (ES) št. 546/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji | 26 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba (ES) št. 543/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o statistiki rastlinske pridelave ter razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 837/90 in (EGS) št. 959/93 (
  1
  )

1

1

*

Uredba (ES) št. 544/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 717/2007 o gostovanju v javnih mobilnih telefonskih omrežjih znotraj Skupnosti in Direktive 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (
  1
  )

1

12

*

Uredba (ES) št. 545/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o spremembi Uredbe (EGS) št. 95/93 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti

24

*

Uredba (ES) št. 546/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 29.6.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 167/1

---

UREDBA (ES) št. 543/2009 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 18. junija 2009

o statistiki rastlinske pridelave ter razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 837/90 in (EGS) št. 959/93

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 285(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EGS) št. 837/90 z dne 26. marca 1990 o statističnih podatkih, ki jih države članice posredujejo o proizvodnji žit (2), in Uredba Sveta (EGS) št. 959/93 z dne 5. aprila 1993 o statističnih podatkih o poljščinah razen žit, ki jih posredujejo države članice (3), sta bili večkrat spremenjeni. Ker so zdaj potrebne nadaljnje spremembe in poenostavitve, bi bilo treba te akte zaradi jasnosti in v skladu z novim pristopom za poenostavitev zakonodaje Skupnosti in boljšo zakonodajo (4) nadomestiti z enim samim aktom. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EGS) št. 837/90 z dne 26. marca 1990 o statističnih podatkih, ki jih države članice posredujejo o proizvodnji žit (2), in Uredba Sveta (EGS) št. 959/93 z dne 5. aprila 1993 o statističnih podatkih o poljščinah razen žit, ki jih posredujejo države članice (3), sta bili večkrat spremenjeni. Ker so zdaj potrebne nadaljnje spremembe in poenostavitve, bi bilo treba te akte zaradi jasnosti in v skladu z novim pristopom za poenostavitev zakonodaje Skupnosti in boljšo zakonodajo (4) nadomestiti z enim samim aktom.

| (2) | Statistika rastlinske pridelave je bistvena za upravljanje trgov Skupnosti. Bistveno je tudi, da se statistika zelenjadnic in trajnih nasadov zajame poleg statistike žit in ostalih rastlinskih pridelkov z obdelovalnih zemljišč, ki jih trenutno ureja zakonodaja Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Statistika rastlinske pridelave je bistvena za upravljanje trgov Skupnosti. Bistveno je tudi, da se statistika zelenjadnic in trajnih nasadov zajame poleg statistike žit in ostalih rastlinskih pridelkov z obdelovalnih zemljišč, ki jih trenutno ureja zakonodaja Skupnosti.

| (3) | Za zagotovitev ustreznega izvajanja skupne kmetijske politike Komisija potrebuje redno zagotavljanje podatkov o površinah, pridelku in proizvodnji rastlinskih pridelkov. |
| --- | --- |

(3)

Za zagotovitev ustreznega izvajanja skupne kmetijske politike Komisija potrebuje redno zagotavljanje podatkov o površinah, pridelku in proizvodnji rastlinskih pridelkov.

| (4) | Uredba (ES) št. 1166/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o raziskavah strukture kmetijskih gospodarstev in metod kmetijske proizvodnje (5) določa program raziskovanj Skupnosti za zagotavljanje statistik o strukturi kmetijskih gospodarstev do leta 2016. |
| --- | --- |

(4)

Uredba (ES) št. 1166/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o raziskavah strukture kmetijskih gospodarstev in metod kmetijske proizvodnje (5) določa program raziskovanj Skupnosti za zagotavljanje statistik o strukturi kmetijskih gospodarstev do leta 2016.

| (5) | V skladu z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (6) morajo biti vsi statistični podatki, ki jih države članice pošiljajo Komisiji in so razvrščeni po teritorialnih enotah, razvrščeni glede na klasifikacijo NUTS. Posledično morajo biti teritorialne enote za vzpostavitev primerljive regionalne statistike opredeljene v skladu s klasifikacijo NUTS. |
| --- | --- |

(5)

V skladu z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (6) morajo biti vsi statistični podatki, ki jih države članice pošiljajo Komisiji in so razvrščeni po teritorialnih enotah, razvrščeni glede na klasifikacijo NUTS. Posledično morajo biti teritorialne enote za vzpostavitev primerljive regionalne statistike opredeljene v skladu s klasifikacijo NUTS.

| (6) | Za omejitev obremenitve za države članice zahteve za regionalne podatke ne smejo presegati zahtev, določenih s prejšnjo zakonodajo (razen, če so medtem nastale nove regionalne ravni). Zato je primerno dovoliti, da se regionalni statistični podatki za Nemčijo in Združeno kraljestvo zagotovijo samo po teritorialnih enotah NUTS 1. |
| --- | --- |

(6)

Za omejitev obremenitve za države članice zahteve za regionalne podatke ne smejo presegati zahtev, določenih s prejšnjo zakonodajo (razen, če so medtem nastale nove regionalne ravni). Zato je primerno dovoliti, da se regionalni statistični podatki za Nemčijo in Združeno kraljestvo zagotovijo samo po teritorialnih enotah NUTS 1.

| (7) | Za lažje izvajanje te uredbe je potrebno tesno sodelovanje med državami članicami in Komisijo, kar je mogoče doseči zlasti s pomočjo Stalnega odbora za kmetijsko statistiko, ustanovljenega s Sklepom Sveta 72/279/EGS z dne 31. julija 1972 (7). |
| --- | --- |

(7)

Za lažje izvajanje te uredbe je potrebno tesno sodelovanje med državami članicami in Komisijo, kar je mogoče doseči zlasti s pomočjo Stalnega odbora za kmetijsko statistiko, ustanovljenega s Sklepom Sveta 72/279/EGS z dne 31. julija 1972 (7).

| (8) | Za zagotovitev gladkega prehoda z ureditve, veljavne v skladu z uredbama Sveta (EGS) št. 837/90 in (EGS) št. 959/93, mora ta uredba omogočiti odstopanje za največ dvoletno obdobje, ki se odobri državam članicam, kadar bi uporaba te uredbe v njenem nacionalnem statističnem sistemu zahtevala večje prilagoditve in verjetno povzročila znatne praktične probleme. |
| --- | --- |

(8)

Za zagotovitev gladkega prehoda z ureditve, veljavne v skladu z uredbama Sveta (EGS) št. 837/90 in (EGS) št. 959/93, mora ta uredba omogočiti odstopanje za največ dvoletno obdobje, ki se odobri državam članicam, kadar bi uporaba te uredbe v njenem nacionalnem statističnem sistemu zahtevala večje prilagoditve in verjetno povzročila znatne praktične probleme.

| (9) | Ukrepi za pripravo statističnih podatkov, določeni v tej uredbi, so potrebni za izvajanje dejavnosti Skupnosti. Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve skupnega pravnega okvira za sistematično pripravo statističnih podatkov Skupnosti o obdelovalnih zemljiščih, pridelku in proizvodnji žit in rastlinskih pridelkov, razen žit v državah članicah, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi za pripravo statističnih podatkov, določeni v tej uredbi, so potrebni za izvajanje dejavnosti Skupnosti. Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve skupnega pravnega okvira za sistematično pripravo statističnih podatkov Skupnosti o obdelovalnih zemljiščih, pridelku in proizvodnji žit in rastlinskih pridelkov, razen žit v državah članicah, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

| (10) | Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (8) predstavlja referenčni okvir za določbe te uredbe, zlasti glede skladnosti s standardi nepristranskosti, zanesljivosti, ustreznosti, stroškovne učinkovitosti, zaupnosti statističnih podatkov in preglednosti ter za prenos in varstvo zaupnih statističnih podatkov na podlagi te uredbe, da se zagotovi, da med pripravo in razširjanjem statističnih podatkov Skupnosti ne bi prišlo do njihovega nezakonitega razkritja ali nestatistične rabe. |
| --- | --- |

(10)

Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (8) predstavlja referenčni okvir za določbe te uredbe, zlasti glede skladnosti s standardi nepristranskosti, zanesljivosti, ustreznosti, stroškovne učinkovitosti, zaupnosti statističnih podatkov in preglednosti ter za prenos in varstvo zaupnih statističnih podatkov na podlagi te uredbe, da se zagotovi, da med pripravo in razširjanjem statističnih podatkov Skupnosti ne bi prišlo do njihovega nezakonitega razkritja ali nestatistične rabe.

| (11) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje izvedbenih pooblastil, dodeljenih Komisiji (9). |
| --- | --- |

(11)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje izvedbenih pooblastil, dodeljenih Komisiji (9).

| (12) | Zlasti bi bilo treba Komisiji dodeliti pooblastila za spreminjanje tabel za pošiljanje podatkov. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa Sveta 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(12)

Zlasti bi bilo treba Komisiji dodeliti pooblastila za spreminjanje tabel za pošiljanje podatkov. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa Sveta 1999/468/ES.

| (13) | V Uredbi Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov (10) je določeno, da je treba Komisiji pošiljati ustrezne statistične podatke, kot so opredeljeni v okviru statističnega programa Skupnosti. Ker je potrebna sistematična priprava statističnih podatkov Skupnosti o ekološki pridelavi in kmetovanju, se od Komisije pričakuje, da bo sprejela ustrezne ukrepe, vključno s predložitvijo zakonodajnega predloga za ustrezno obravnavo tega vprašanja. |
| --- | --- |

(13)

V Uredbi Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov (10) je določeno, da je treba Komisiji pošiljati ustrezne statistične podatke, kot so opredeljeni v okviru statističnega programa Skupnosti. Ker je potrebna sistematična priprava statističnih podatkov Skupnosti o ekološki pridelavi in kmetovanju, se od Komisije pričakuje, da bo sprejela ustrezne ukrepe, vključno s predložitvijo zakonodajnega predloga za ustrezno obravnavo tega vprašanja.

| (14) | Ta uredba ne vpliva na prostovoljno posredovanje statističnih podatkov iz zgodnjih ocen za rastlinske pridelke s strani držav članic (EECP). |
| --- | --- |

(14)

Ta uredba ne vpliva na prostovoljno posredovanje statističnih podatkov iz zgodnjih ocen za rastlinske pridelke s strani držav članic (EECP).

| (15) | Opravljena so bila posvetovanja s Stalnim odborom za kmetijsko statistiko – |
| --- | --- |

(15)

Opravljena so bila posvetovanja s Stalnim odborom za kmetijsko statistiko –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet

Ta uredba vzpostavlja skupni okvir za sistematično pripravo statističnih podatkov Skupnosti o rabi kmetijskih zemljišč in proizvodnji rastlinskih pridelkov.

Člen 2

Opredelitve pojmov in pojasnila

1.   Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (a) | „žetveno leto“ pomeni koledarsko leto, v katerem se začne žetev; |
| --- | --- |

(a)

„žetveno leto“ pomeni koledarsko leto, v katerem se začne žetev;

| (b) | „kmetijsko zemljišče v uporabi“ pomenijo vse njive, trajni travniki, trajni nasadi in vrtovi, ki jih uporabljajo gospodarstva, ne glede na vrsto posesti ali če se uporabljajo kot skupna zemljišča; |
| --- | --- |

(b)

„kmetijsko zemljišče v uporabi“ pomenijo vse njive, trajni travniki, trajni nasadi in vrtovi, ki jih uporabljajo gospodarstva, ne glede na vrsto posesti ali če se uporabljajo kot skupna zemljišča;

| (c) | „obdelovalno zemljišče“ pomeni zemljišče, ki ustreza celotnemu posejanemu zemljišču, vendar po žetvi pridelka ne vključuje uničenih zemljišč (npr. zaradi naravnih nesreč); |
| --- | --- |

(c)

„obdelovalno zemljišče“ pomeni zemljišče, ki ustreza celotnemu posejanemu zemljišču, vendar po žetvi pridelka ne vključuje uničenih zemljišč (npr. zaradi naravnih nesreč);

| (d) | „površina posevka“ pomeni zemljišče, ki ustreza celotnemu posejanemu zemljišču za pridelavo posameznega rastlinskega pridelka v tem letu; |
| --- | --- |

(d)

„površina posevka“ pomeni zemljišče, ki ustreza celotnemu posejanemu zemljišču za pridelavo posameznega rastlinskega pridelka v tem letu;

| (e) | „pospravljena površina“ pomeni del površine posevka, kjer poteka žetev. Zato je lahko enako velika ali manjša od obdelovalnega območja; |
| --- | --- |

(e)

„pospravljena površina“ pomeni del površine posevka, kjer poteka žetev. Zato je lahko enako velika ali manjša od obdelovalnega območja;

| (f) | „pridelovalna površina“ v zvezi s trajnimi pridelki pomeni območje za trajne nasade, ki se lahko morebiti požanje v referenčnem žetvenem letu. Izključuje vse nerodne površine, kot so novi nasadi, ki še niso začeli roditi; |
| --- | --- |

(f)

„pridelovalna površina“ v zvezi s trajnimi pridelki pomeni območje za trajne nasade, ki se lahko morebiti požanje v referenčnem žetvenem letu. Izključuje vse nerodne površine, kot so novi nasadi, ki še niso začeli roditi;

| (g) | „pospravljen pridelek“pomeni pridelavo, vključno z izgubami na gospodarstvu, količinami, porabljenimi neposredno na kmetiji, in prodanimi količinami, navedenimi v enotah osnovne teže proizvoda; |
| --- | --- |

(g)

„pospravljen pridelek“pomeni pridelavo, vključno z izgubami na gospodarstvu, količinami, porabljenimi neposredno na kmetiji, in prodanimi količinami, navedenimi v enotah osnovne teže proizvoda;

| (h) | „pridelek“ pomeni pospravljen pridelek na obdelovalno površino; |
| --- | --- |

(h)

„pridelek“ pomeni pospravljen pridelek na obdelovalno površino;

| (i) | „rastlinski pridelki v steklenjakih ali pod visoko zaščito (pod katero je mogoče hoditi)“ pomenijo rastlinske pridelke, ki so celotno obdobje svoje rasti ali pretežni del tega obdobja zavarovani v rastlinjakih ali pod fiksno ali premično visoko zaščito (steklo, trda ali mehka plastika). Izključene so ponjave iz plastike, položene plosko na zemljo, površine pod zvonovi ali tuneli, pod katerimi ni mogoče hoditi, kot tudi prenosni stekleni okviri. Površine rastlinskih pridelkov, ki se gojijo del časa v steklenjakih in del časa na prostem, se v celoti prištevajo k površinam pod steklenjaki, če čas v steklenjakih ni izredno kratek; |
| --- | --- |

(i)

„rastlinski pridelki v steklenjakih ali pod visoko zaščito (pod katero je mogoče hoditi)“ pomenijo rastlinske pridelke, ki so celotno obdobje svoje rasti ali pretežni del tega obdobja zavarovani v rastlinjakih ali pod fiksno ali premično visoko zaščito (steklo, trda ali mehka plastika). Izključene so ponjave iz plastike, položene plosko na zemljo, površine pod zvonovi ali tuneli, pod katerimi ni mogoče hoditi, kot tudi prenosni stekleni okviri. Površine rastlinskih pridelkov, ki se gojijo del časa v steklenjakih in del časa na prostem, se v celoti prištevajo k površinam pod steklenjaki, če čas v steklenjakih ni izredno kratek;

| (j) | „glavna površina“ neke parcele pomeni površino, kjer se parcela uporabi v nekem gospodarskem letu samo enkrat in je ta uporaba nedvoumno tako tudi opredeljena. |
| --- | --- |

(j)

„glavna površina“ neke parcele pomeni površino, kjer se parcela uporabi v nekem gospodarskem letu samo enkrat in je ta uporaba nedvoumno tako tudi opredeljena.

2.   „Zaporedna pridelava“ se nanaša na parcelo obdelovalnega zemljišča, ki se v določenem gospodarskem letu uporabi več kot enkrat, in to vsakič za en rastlinski pridelek. To zemljišče se šteje kot obdelovalno zemljišče za vsak pridelek. Pojma glavne in sekundarne površine se v tej zvezi ne uporabljata.

„Kombinirana pridelava“ se nanaša na kombinacijo rastlinskih pridelkov, ki hkrati zasedajo parcelo kmetijske površine. Obdelovalno zemljišče je v tem primeru razdeljeno med pridelke sorazmerno s površino, ki jo zasedajo. Pojma glavne in sekundarne površine se v tej zvezi ne uporabljata.

„Rastlinski pridelki z dvojno rabo“ so pridelki z več kot eno rabo in se po dogovoru štejejo za primarno rabo in kot sekundarni rastlinski pridelki za njihove dodatne rabe.

Člen 3

Zajetje

1.   Države članice pripravijo statistične podatke o rastlinskih pridelkih iz Priloge in pridelanih na kmetijskem zemljišču v uporabi znotraj njihovega ozemlja.

2.   Statistični podatki so reprezentativni za najmanj 95 % naslednjih zemljišč:

| (a) | celotno obdelovalno zemljišče z rastlinskimi pridelki z njiv (tabela 1); |
| --- | --- |

(a)

celotno obdelovalno zemljišče z rastlinskimi pridelki z njiv (tabela 1);

| (b) | celotna pospravljena površina zelenjadnic, melon in jagod (tabela 2); |
| --- | --- |

(b)

celotna pospravljena površina zelenjadnic, melon in jagod (tabela 2);

| (c) | celotna pridelovalna površina trajnih nasadov (tabela 3); |
| --- | --- |

(c)

celotna pridelovalna površina trajnih nasadov (tabela 3);

| (d) | kmetijsko zemljišče v uporabi (tabela 4). |
| --- | --- |

(d)

kmetijsko zemljišče v uporabi (tabela 4).

3.   Spremenljivke z nizko ali nično prevalenco v državi članici se lahko izključijo iz statističnih podatkov, če zadevna država članica Komisijo obvesti o vseh takih rastlinskih pridelkih in o pragu, ki se uporablja za nizko prevalenco za posamezne zadevne rastlinske pridelke, do konca koledarskega leta, neposredno pred vsakim obdobjem opazovanja.

Člen 4

Pogostnost in obdobje opazovanja

Države članice vsako leto Komisiji pošljejo podatke iz Priloge. Obdobje opazovanja je žetveno leto. Prvo referenčno leto je leto 2010.

Člen 5

Zahteve natančnosti

1.   Države članice, ki izvajajo vzorčne raziskave za pridobitev statističnih podatkov, sprejmejo ustrezne ukrepe, da se zagotovi, da podatki iz tabele 1 izpolnjujejo naslednje zahteve za natančnost: koeficient variacije podatkov, ki jih je treba priskrbeti do 30. septembra leta N + 1, (na nacionalni ravni) ne presega 3 % na obdelovalno zemljišče za vsako od naslednjih skupin glavnih rastlinskih pridelkov: žita za pridelavo zrnja (vključno s semeni), suhe stročnice in stročnice za pridelavo zrnja (vključno s semeni in mešanicami žit in stročnic), korenovke in gomoljnice, industrijske rastline in rastline, požete še zelene.

2.   Država članica, ki se odloči, da bo uporabila vire statističnih podatkov, ki ne izvirajo iz statističnih raziskav, zagotovi, da bodo informacije iz takih virov vsaj enako kakovostne kot informacije, pridobljene iz statističnih raziskovanj.

3.   Država članica, ki se odloči za uporabo administrativnih virov, vnaprej obvesti Komisijo in posreduje podrobnosti o uporabljenih metodah in kakovosti podatkov iz teh upravnih virov.

Člen 6

Pošiljanje Komisiji

1.   Države članice pošljejo Komisiji (Eurostatu) podatke, določene v Prilogi, v rokih, navedenih za vsako tabelo.

2.   Komisija lahko prilagodi tabele za prenos podatkov iz Priloge. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih elementov te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 9(3).

Člen 7

Regionalna statistika

1.   Pridelki, v Prilogi označeni z „R“, se zagotovijo za teritorialne enote NUTS 1 in NUTS 2, opredeljene v Uredbi (ES) št. 1059/2003. Izjemoma se lahko za Nemčijo in Združeno kraljestvo zagotovijo za teritorialne enote NUTS 1.

2.   Spremenljivke z nizko ali nično prevalenco v državi članici se lahko izključijo iz regionalne statistike, če država članica obvesti Komisijo o vseh takih rastlinskih pridelkih in o pragu, ki se uporablja za nizko prevalenco za posamezne zadevne rastlinske pridelke, do konca koledarskega leta, neposredno pred vsakim obdobjem opazovanja.

Člen 8

Statistična kakovost in poročilo

1.   V tej uredbi se za podatke, ki jih je treba poslati, uporabljajo naslednja merila kakovosti:

| (a) | „ustreznost“ označuje stopnjo, do katere statistika izpolnjuje sedanje in potencialne potrebe uporabnikov; |
| --- | --- |

(a)

„ustreznost“ označuje stopnjo, do katere statistika izpolnjuje sedanje in potencialne potrebe uporabnikov;

| (b) | „natančnost“ označuje približek ocenjenih vrednosti neznanim pravim vrednostim; |
| --- | --- |

(b)

„natančnost“ označuje približek ocenjenih vrednosti neznanim pravim vrednostim;

| (c) | „pravočasnost“ označuje obdobje med dostopnostjo informacij in dogodkom ali pojavom, ki ga opisujejo; |
| --- | --- |

(c)

„pravočasnost“ označuje obdobje med dostopnostjo informacij in dogodkom ali pojavom, ki ga opisujejo;

| (d) | „točnost“ označuje zamudo med datumom objave podatkov in ciljnim datumom (datumom, ko naj bi bili podatki dostavljeni); |
| --- | --- |

(d)

„točnost“ označuje zamudo med datumom objave podatkov in ciljnim datumom (datumom, ko naj bi bili podatki dostavljeni);

| (e) | „dostopnost“ in „jasnost“ označujeta pogoje in načine na podlagi katerih lahko uporabniki pridobivajo, uporabljajo in razlagajo podatke; |
| --- | --- |

(e)

„dostopnost“ in „jasnost“ označujeta pogoje in načine na podlagi katerih lahko uporabniki pridobivajo, uporabljajo in razlagajo podatke;

| (f) | „primerljivost“ označuje merjenje vpliva razlik v uporabljenih statističnih konceptih, merskih orodjih in postopkih pri primerjavi statistike med geografskimi območji, sektorskimi področji ali v časovnem obdobju; |
| --- | --- |

(f)

„primerljivost“ označuje merjenje vpliva razlik v uporabljenih statističnih konceptih, merskih orodjih in postopkih pri primerjavi statistike med geografskimi območji, sektorskimi področji ali v časovnem obdobju;

| (g) | „skladnost“ pomeni, da je mogoče podatke zanesljivo kombinirati na različne načine in v različne namene. |
| --- | --- |

(g)

„skladnost“ pomeni, da je mogoče podatke zanesljivo kombinirati na različne načine in v različne namene.

2.   Vsaka tri leta, prvič pa 1. oktobra 2011, države članice Komisiji (Eurostatu) zagotovijo poročilo o kakovosti poslanih podatkov.

3.   V poročilu o kakovosti se z uporabo meril kakovosti iz odstavka 1 opišejo:

| (a) | organizacija statističnih raziskav, na katere se nanaša ta uredba, in uporabljena metodologija; |
| --- | --- |

(a)

organizacija statističnih raziskav, na katere se nanaša ta uredba, in uporabljena metodologija;

| (b) | raven natančnosti, doseženo za vzorčne raziskave, navedene v tej uredbi; in |
| --- | --- |

(b)

raven natančnosti, doseženo za vzorčne raziskave, navedene v tej uredbi; in

| (c) | kakovost drugih virov, ki niso uporabljene raziskave. |
| --- | --- |

(c)

kakovost drugih virov, ki niso uporabljene raziskave.

4.   Države članice obvestijo Komisijo o vsaki metodološki ali drugi spremembi, ki bi lahko znatno vplivala na statistiko. To naredijo najpozneje tri mesece po začetku veljavnosti te spremembe.

5.   Upošteva se načelo, da morajo dodatni stroški in obremenitve ostati v razumnih mejah.

Člen 9

Postopek odbora

1.   Komisiji pri delu pomaga Stalni odbor za kmetijsko statistiko, ustanovljen s členom 1 Sklepa 72/279/EGS.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 10

Odstopanje

1.   V kolikor uporaba te uredbe v nacionalnem statističnem sistemu države članice zahteva večje prilagoditve in bi v praksi verjetno povzročila večje težave, lahko Komisija v skladu z upravljalnim postopkom iz člena 9(2) dopusti odstopanje od njene uporabe do 31. decembra 2010 ali 31. decembra 2011.

2.   S tem namenom država članica Komisiji predloži ustrezno utemeljeno prošnjo najpozneje do 31. julija 2009.

Člen 11

Razveljavitev

1.   Brez poseganja v člen 2 se uredbi (EGS) št. 837/90 in (EGS) št. 959/93 razveljavita z učinkom od 1. januarja 2010.

Sklicevanje na razveljavljeni uredbi se šteje kot sklicevanje na to uredbo.

2.   Z odstopanjem od drugega odstavka člena 12 država članica, ki ji je bilo v skladu s členom 10 odobreno odstopanje, nadaljuje z uporabo določb uredb (EGS) št. 837/90 in (EGS) št. 959/93 v obdobju odstopanja.

Člen 12

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2010. Člen 10 pa se uporablja od dneva začetka veljavnosti te uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. junija 2009.

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

Š. FÜLE

---

(1)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 8. junija 2009.

1

(2)  UL L 88, 3.4.1990, str. 1.

2

(3)  UL L 98, 24.4.1993, str. 1.

3

(4)  Medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje (UL C 321, 31.12.2003, str. 1).

4

(5)  UL L 321, 1.12.2008, str. 14.

5

(6)  UL L 154, 21.6.2003, str. 1.

6

(7)  UL L 179, 7.8.1972, str. 1.

7

(8)  UL L 87, 31.3.2009, str. 164.

8

(9)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

9

(10)  UL L 189, 20.7.2007, str. 1.

10

---

PRILOGA

Tabela 1

Rastlinski pridelki z njiv

(d. n. = drugje nerazvrščeno)

DEL A

| | Obdelovalno zemljišče
  (1 000 hektarov) | Pospravljen pridelek
  (1 000 ton) | Pridelek
  (100 kg/ha) |
| --- | --- | --- | --- |
| Roki za pošiljanje podatkov | 31. jan. | 30. junij | 31. avg. | 30. sept. | 31. jan. | 30. sept. | 30. sept. | 31. okt | 31. jan. | 30. sept. | 31. avg. |
| leto n | leto n | leto n | leto n | leto n + 1 | leto n + 1 | leto n | leto n | leto n + 1 | leto n + 1 | leto n |
| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| | države članice nad pragom | države članice nad pragom | države članice nad pragom | vse države članice | vse države članice | vse države članice | vse države članice | vse države članice | vse države članice | vse države članice | države članice nad pragom |
| Žita za proizvodnjo zrnja (vključno s semenom)
   (1) | — | — | — | — | X | R | — | — | X | R | — |
| Žita (brez riža) (1) | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |
| Navadna pšenica in pira (1) | — | X | X | X | X | R | X | X | X | R | X |
| Od tega: Ozimna pšenica (1) | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Pšenica durum (1) | X | X | X | X | X | R | X | X | X | R | X |
| Rž in soržica (1) | X | X | X | X | X | R | X | X | X | R | X |
| Ječmen (1) | — | X | X | X | X | R | X | X | X | R | X |
| Od tega: Ozimni ječmen (1) | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Oves (1) | — | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Mešanica zrnja brez soržice (1) | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |
| Koruza za zrnje in koruza s storži (1) | — | X | X | X | X | R | X | X | X | R | X |
| Sirek (1) | — | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Tritikala (1) | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Proso, ajda, mohar (1) | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |
| Riž (1) | — | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Od tega: | Indica | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |
| Japonica | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |

Obdelovalno zemljišče

(1 000 hektarov)

Pospravljen pridelek

(1 000 ton)

Pridelek

(100 kg/ha)

Roki za pošiljanje podatkov

31. jan.

30. junij

31. avg.

30. sept.

31. jan.

30. sept.

30. sept.

31. okt

31. jan.

30. sept.

31. avg.

leto n

leto n

leto n

leto n

leto n + 1

leto n + 1

leto n

leto n

leto n + 1

leto n + 1

leto n

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

države članice nad pragom

države članice nad pragom

države članice nad pragom

vse države članice

vse države članice

vse države članice

vse države članice

vse države članice

vse države članice

vse države članice

države članice nad pragom

Žita za proizvodnjo zrnja (vključno s semenom)
   (1)

—

—

—

—

X

R

—

—

X

R

—

Žita (brez riža) (1)

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

Navadna pšenica in pira (1)

—

X

X

X

X

R

X

X

X

R

X

Od tega: Ozimna pšenica (1)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Pšenica durum (1)

X

X

X

X

X

R

X

X

X

R

X

Rž in soržica (1)

X

X

X

X

X

R

X

X

X

R

X

Ječmen (1)

—

X

X

X

X

R

X

X

X

R

X

Od tega: Ozimni ječmen (1)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Oves (1)

—

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Mešanica zrnja brez soržice (1)

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

Koruza za zrnje in koruza s storži (1)

—

X

X

X

X

R

X

X

X

R

X

Sirek (1)

—

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tritikala (1)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Proso, ajda, mohar (1)

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

Riž (1)

—

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Od tega:

Indica

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

Japonica

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

DEL B

| | Obdelovalno zemljišče
  (1 000 hektarov) | Pospravljen pridelek
  (1 000 ton) | Pridelek
  (100 kg/ha) |
| --- | --- | --- | --- |
| Roki za pošiljanje podatkov | 31. jan. | 30. junij | 31. avg. | 30. sept. | 31. mar. | 30. sept. | 30. sept | 31. okt. | 30. mar. | 30. sept. | 31. avg. |
| leto n | leto n | leto n | leto n | leto n + 1 | leto n + 1 | leto n | leto n | leto n + 1 | leto n + 1 | leto n |
| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| | države članice nad pragom | države članice nad pragom | države članice nad pragom | vse države članice | vse države članice | vse države članice | vse države članice | vse države članice | vse države članice | vse države članice | države članice nad pragom |
| Suhe stročnice in stročnice za pridelavo zrnja


  (vključno s semenom in mešanicami žit in stročnic)
   (1) | — | — | — | — | X | R | — | — | X | X | — |
| Krmni grah (1) | — | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Bob in fižol (1) | — | X | X | X | X | X | — | X | X | X | — |
| Volčji bob (1) | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |
| Druge suhe stročnice, d.n. | — | — | — | — | X | X | — | — | — | — | — |
| Okopavine | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |
| Krompir (vključno z zgodnjim in semenskim) | — | X | X | X | X | X | — | X | X | X | — |
| Sladkorna pesa (brez semenske) | — | X | X | X | X | R | — | X | X | R | — |
| Druge okopavine, d.n. | — | — | — | — | X | X | — | — | — | — | — |
| Industrijske rastline | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |
| Oljna ogrščica in oljna repica (1) | — | X | X | X | X | R | X | X | X | R | X |
| od tega: ozimna oljna repica | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Sončnično seme (1) | — | X | X | X | X | R | X | X | X | R | X |
| Laneno seme (oljni lan) (1) | — | — | — | — | X | R | — | — | X | X | — |
| Soja (1) | — | X | X | X | X | R | X | X | X | R | X |
| Bombaževo seme (1) | — | — | — | — | — | — | — | — | X | X | — |
| Druge oljnice (1) | — | — | — | — | X | X | — | — | — | — | — |
| Lan za vlakna | — | — | — | — | X | R | — | — | X | X | — |
| Konoplja | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |
| Bombažna vlakna | — | — | — | — | X | R | — | — | X | X | — |
| Hmelj | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |
| Tobak | — | — | — | — | X | R | — | — | X | R | — |
| Dišavnice, zdravilne rastline in začimbnice | — | — | — | — | X | X | — | — | — | — | — |
| Energijske rastline, d.n. | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |
| Rastline, požete še zelene | — | — | — | — | X | X | — | — | — | — | — |
| Enoletne rastline, požete še zelene: | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |
| od tega: Silažna koruza | — | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Žita, požeta še zelena | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |
| Stročnice | — | — | — | — | X | X | — | — | — | — | — |
| Začasni travniki in pašniki | — | — | — | — | X | X | — | — | — | — | — |

Obdelovalno zemljišče

(1 000 hektarov)

Pospravljen pridelek

(1 000 ton)

Pridelek

(100 kg/ha)

Roki za pošiljanje podatkov

31. jan.

30. junij

31. avg.

30. sept.

31. mar.

30. sept.

30. sept

31. okt.

30. mar.

30. sept.

31. avg.

leto n

leto n

leto n

leto n

leto n + 1

leto n + 1

leto n

leto n

leto n + 1

leto n + 1

leto n

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

države članice nad pragom

države članice nad pragom

države članice nad pragom

vse države članice

vse države članice

vse države članice

vse države članice

vse države članice

vse države članice

vse države članice

države članice nad pragom

Suhe stročnice in stročnice za pridelavo zrnja

(vključno s semenom in mešanicami žit in stročnic)
   (1)

—

—

—

—

X

R

—

—

X

X

—

Krmni grah (1)

—

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Bob in fižol (1)

—

X

X

X

X

X

—

X

X

X

—

Volčji bob (1)

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

Druge suhe stročnice, d.n.

—

—

—

—

X

X

—

—

—

—

—

Okopavine

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

Krompir (vključno z zgodnjim in semenskim)

—

X

X

X

X

X

—

X

X

X

—

Sladkorna pesa (brez semenske)

—

X

X

X

X

R

—

X

X

R

—

Druge okopavine, d.n.

—

—

—

—

X

X

—

—

—

—

—

Industrijske rastline

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

Oljna ogrščica in oljna repica (1)

—

X

X

X

X

R

X

X

X

R

X

od tega: ozimna oljna repica

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Sončnično seme (1)

—

X

X

X

X

R

X

X

X

R

X

Laneno seme (oljni lan) (1)

—

—

—

—

X

R

—

—

X

X

—

Soja (1)

—

X

X

X

X

R

X

X

X

R

X

Bombaževo seme (1)

—

—

—

—

—

—

—

—

X

X

—

Druge oljnice (1)

—

—

—

—

X

X

—

—

—

—

—

Lan za vlakna

—

—

—

—

X

R

—

—

X

X

—

Konoplja

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

Bombažna vlakna

—

—

—

—

X

R

—

—

X

X

—

Hmelj

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

Tobak

—

—

—

—

X

R

—

—

X

R

—

Dišavnice, zdravilne rastline in začimbnice

—

—

—

—

X

X

—

—

—

—

—

Energijske rastline, d.n.

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

Rastline, požete še zelene

—

—

—

—

X

X

—

—

—

—

—

Enoletne rastline, požete še zelene:

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

od tega: Silažna koruza

—

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Žita, požeta še zelena

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

Stročnice

—

—

—

—

X

X

—

—

—

—

—

Začasni travniki in pašniki

—

—

—

—

X

X

—

—

—

—

—

NB: Stolpci 1, 2, 3 in 11 so obvezni za države članice, če je povprečna nacionalna letna proizvodnja v zadnjih 3 letih znašala več kot:

3 000 000 ton za navadno pšenico,

1 000 000 ton za pšenico durum,

900 000 ton za ječmen,

100 000 ton za rž in soržico,

1 500 000 ton za koruzo v zrnju,

200 000 ton za tritikalo,

150 000 ton za oves,

150 000 ton za sirek,

150 000 ton za riž,

70 000 ton za krmni grah,

50 000 ton za fižol,

300 000 ton za oljno ogrščico,

200 000 ton za sončnice,

60 000 ton za sojo,

700 000 ton za krompir,

2 500 000 ton za sladkorno peso

in 4 500 000 ton za silažno koruzo.

Tabela 2

Zelenjadnice, melone in jagode

| | Pospravljena površina
  (1 000 hektarov) | Pospravljen pridelek
  (1 000 ton) |
| --- | --- | --- |
| Roki za pošiljanje podatkov | 31. marec
  leto n + 1 | 31. marec
  leto n + 1 |
| | 1 | 2 |
| ZELENJADNICE, MELONE IN JAGODE | X | |
| Kapusnice |
| Cvetača in brokoli | X | X |
| Zelje (belo) | X | X |
| Listnate ali stebelne zelenjadnice |
| Zelena | X | X |
| Por | X | X |
| Solata | X | X |
| Od tega: V steklenjakih ali pod visoko zaščito (pod katero je mogoče hoditi) (2) | X | |
| Endivija | X | X |
| Špinača | X | X |
| Beluši | X | X |
| Radič | X | X |
| Artičoke | X | X |
| Plodovke |
| Paradižniki | X | X |
| Od tega: Paradižniki, za presno porabo | X | X |
| Od tega: V steklenjakih ali pod visoko zaščito (pod katero je mogoče hoditi) (2) | X | |
| Kumare | X | X |
| Od tega: V steklenjakih ali pod visoko zaščito (pod katero je mogoče hoditi) (2) | X | |
| Kumarice | X | X |
| Melone | X | X |
| Lubenice | X | X |
| Jajčevci | X | X |
| Bučke | X | X |
| Rdeča paprika, capsicum | X | X |
| Od tega: V steklenjakih ali pod visoko zaščito (pod katero je mogoče hoditi) (2) | X | |
| Gomolji in čebulnice |
| Korenje | X | X |
| Česen | X | X |
| Čebula | X | X |
| Šalotka | X | X |
| Gomoljna zelena | X | X |
| Redkev | X | X |
| Stročnice | X | |
| Grah | X | X |
| Fižol | X | X |
| Jagode | X | X |
| Od tega: V steklenjakih ali pod visoko zaščito (pod katero je mogoče hoditi) (2) | X | |
| Gojene gobe | X | X |

Pospravljena površina

(1 000 hektarov)

Pospravljen pridelek

(1 000 ton)

Roki za pošiljanje podatkov

31. marec

leto n + 1

31. marec

leto n + 1

1

2

ZELENJADNICE, MELONE IN JAGODE

X

Kapusnice

Cvetača in brokoli

X

X

Zelje (belo)

X

X

Listnate ali stebelne zelenjadnice

Zelena

X

X

Por

X

X

Solata

X

X

Od tega: V steklenjakih ali pod visoko zaščito (pod katero je mogoče hoditi) (2)

X

Endivija

X

X

Špinača

X

X

Beluši

X

X

Radič

X

X

Artičoke

X

X

Plodovke

Paradižniki

X

X

Od tega: Paradižniki, za presno porabo

X

X

Od tega: V steklenjakih ali pod visoko zaščito (pod katero je mogoče hoditi) (2)

X

Kumare

X

X

Od tega: V steklenjakih ali pod visoko zaščito (pod katero je mogoče hoditi) (2)

X

Kumarice

X

X

Melone

X

X

Lubenice

X

X

Jajčevci

X

X

Bučke

X

X

Rdeča paprika, capsicum

X

X

Od tega: V steklenjakih ali pod visoko zaščito (pod katero je mogoče hoditi) (2)

X

Gomolji in čebulnice

Korenje

X

X

Česen

X

X

Čebula

X

X

Šalotka

X

X

Gomoljna zelena

X

X

Redkev

X

X

Stročnice

X

Grah

X

X

Fižol

X

X

Jagode

X

X

Od tega: V steklenjakih ali pod visoko zaščito (pod katero je mogoče hoditi) (2)

X

Gojene gobe

X

X

Tabela 3

Trajni nasadi

| | Pridelovalna površina
  (1 000 hektarov) | Pospravljen pridelek
  (1 000 ton) |
| --- | --- | --- |
| Roki za pošiljanje podatkov | 31. marec
  leto n + 1 | 31. marec
  leto n + 1 | 30. sept.
  leto n + 1 |
| | 1 | 2 | 3 |
| TRAJNI NASADI | X | | |
| Sadje v zmernih podnebnih območjih |
| Jabolka, od tega: | X | X | |
| Jabolka, ki se uživajo sveža | | X | |
| Hruške | X | X | |
| Breskve | X | X | |
| Nektarine | X | X | |
| Marelice | X | X | |
| Češnje in višnje | X | X | |
| Od tega: Višnje | X | X | |
| Slive | X | X | |
| Jagodičje, od tega: |
| Črni ribez | X | X | |
| Maline | X | X | |
| Oreški
   (3) |
| Navadni orehi | X | X | |
| Lešniki | X | X | |
| Mandeljni | X | X | |
| Kostanji | X | X | |
| Sadje v subtropskih podnebnih območjih, od tega: |
| Fige | X | X | |
| Kivi | X | X | |
| Avokado | X | X | |
| Banane | X | X | |
| Citrusi
   (3) | X | | |
| Pomelo in grenivke | X | | X |
| Limone in limete | X | | X |
| Pomaranče | X | | X |
| Majhno plodni citrusi | X | | X |
| Satsuma | X | | X |
| Klementine | X | | X |
| Vinogradi
   (3) | X | X | |
| Vinogradi za vino: | X | X | |
| od tega: | Vina z zaščiteno označbo porekla | X | X | |
| Vina z zaščiteno geografsko označbo | X | X | |
| Druga vina | X | X | |
| Vinograd za namizno grozdje | X | X | |
| Vinograd za rozine | X | X | |
| Oljke
   (3) |
| Oljke za namizne olive | X | X | |
| Oljke za olje | X | X | |

Pridelovalna površina

(1 000 hektarov)

Pospravljen pridelek

(1 000 ton)

Roki za pošiljanje podatkov

31. marec

leto n + 1

31. marec

leto n + 1

30. sept.

leto n + 1

1

2

3

TRAJNI NASADI

X

Sadje v zmernih podnebnih območjih

Jabolka, od tega:

X

X

Jabolka, ki se uživajo sveža

X

Hruške

X

X

Breskve

X

X

Nektarine

X

X

Marelice

X

X

Češnje in višnje

X

X

Od tega: Višnje

X

X

Slive

X

X

Jagodičje, od tega:

Črni ribez

X

X

Maline

X

X

Oreški
   (3)

Navadni orehi

X

X

Lešniki

X

X

Mandeljni

X

X

Kostanji

X

X

Sadje v subtropskih podnebnih območjih, od tega:

Fige

X

X

Kivi

X

X

Avokado

X

X

Banane

X

X

Citrusi
   (3)

X

Pomelo in grenivke

X

X

Limone in limete

X

X

Pomaranče

X

X

Majhno plodni citrusi

X

X

Satsuma

X

X

Klementine

X

X

Vinogradi
   (3)

X

X

Vinogradi za vino:

X

X

od tega:

Vina z zaščiteno označbo porekla

X

X

Vina z zaščiteno geografsko označbo

X

X

Druga vina

X

X

Vinograd za namizno grozdje

X

X

Vinograd za rozine

X

X

Oljke
   (3)

Oljke za namizne olive

X

X

Oljke za olje

X

X

Tabela 4

Raba kmetijskih zemljišč

| | Osnovna površina
  (1 000 hektarov) |
| --- | --- |
| Rok za pošiljanje podatkov | 30. sept.
  leto n + 1 |
| Kmetijsko zemljišče v uporabi | R |
| Njive | R |
| Žita za proizvodnjo zrnja (vključno s semenom) | X |
| Suhe stročnice in stročnice za proizvodnjo zrnja
  (vključno s semenom in mešanicami žit in stročnic) | X |
| Krompir (vključno z zgodnjim in semenskim krompirjem) | X |
| Sladkorna pesa (brez semena) | X |
| Industrijske rastline | X |
| Sveže zelenjadnice, melone in jagode | X |
| Cvetje in okrasne rastline (razen drevesnic) | X |
| Rastline, požete še zelene | X |
| Druge poljščine | X |
| Praha | R |
| Trajni pašniki in travniki | R |
| Trajni nasadi | X |
| Od tega: | Sadovnjaki in nasadi jagodičja | R |
| Oljčniki | R |
| Vinogradi | R |
| Drevesnice | X |

Osnovna površina

(1 000 hektarov)

Rok za pošiljanje podatkov

30. sept.

leto n + 1

Kmetijsko zemljišče v uporabi

R

Njive

R

Žita za proizvodnjo zrnja (vključno s semenom)

X

Suhe stročnice in stročnice za proizvodnjo zrnja

(vključno s semenom in mešanicami žit in stročnic)

X

Krompir (vključno z zgodnjim in semenskim krompirjem)

X

Sladkorna pesa (brez semena)

X

Industrijske rastline

X

Sveže zelenjadnice, melone in jagode

X

Cvetje in okrasne rastline (razen drevesnic)

X

Rastline, požete še zelene

X

Druge poljščine

X

Praha

R

Trajni pašniki in travniki

R

Trajni nasadi

X

Od tega:

Sadovnjaki in nasadi jagodičja

R

Oljčniki

R

Vinogradi

R

Drevesnice

X

---

(1)  Proizvodnja teh proizvodov se navede v povprečni stopnji vlage, ki jo vsaka država članica januarja/marca leta n + 1 (stolpec 9) sporoči Komisiji.

(2)  Obvezne ocene za države članice, ki imajo več kot 500 hektarov obranega zemljišča.

(3)  Obvezno za države članice, ki imajo več kot 500 hektarov nacionalnega pridelovalnega območja.

---

| 29.6.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 167/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 167/12

---

UREDBA (ES) št. 544/2009 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 18. junija 2009

o spremembi Uredbe (ES) št. 717/2007 o gostovanju v javnih mobilnih telefonskih omrežjih znotraj Skupnosti in Direktive 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 717/2007 (3) je izredno in začasno omejila cene, ki jih lahko mobilni operaterji zaračunajo na veleprodajni in maloprodajni ravni za zagotavljanje storitev mednarodnega gostovanja za govorne klice, ki izvirajo in se zaključujejo znotraj Skupnosti. Z navedeno uredbo so bila določena tudi pravila za povečanje preglednosti cen in boljše informiranje uporabnikov storitev gostovanja v Skupnosti o cenah. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 717/2007 (3) je izredno in začasno omejila cene, ki jih lahko mobilni operaterji zaračunajo na veleprodajni in maloprodajni ravni za zagotavljanje storitev mednarodnega gostovanja za govorne klice, ki izvirajo in se zaključujejo znotraj Skupnosti. Z navedeno uredbo so bila določena tudi pravila za povečanje preglednosti cen in boljše informiranje uporabnikov storitev gostovanja v Skupnosti o cenah.

| (2) | Komisija je v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 717/2007 izvedla pregled, pri katerem je morala oceniti, ali so cilji iz navedene uredbe doseženi, pregledati razvoj veleprodajnih in maloprodajnih cen zagotavljanja govornih in podatkovnih komunikacijskih storitev gostujočim porabnikom, vključno s storitvama SMS in MMS, ter po potrebi vključiti priporočila glede potrebe po regulaciji teh storitev. V svojem poročilu Evropskemu parlamentu in Svetu, ki je vključeno v Sporočilo Komisije z dne 23. septembra 2008 o izidu pregleda izvajanja Uredbe (ES) št. 717/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2007 o gostovanju v javnih mobilnih telefonskih omrežjih znotraj Skupnosti in spremembah Direktive 2002/21/ES, je Komisija ugotovila, da je smiselno veljavnost Uredbe (ES) št. 717/2007 podaljšati po 30. juniju 2010. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 717/2007 izvedla pregled, pri katerem je morala oceniti, ali so cilji iz navedene uredbe doseženi, pregledati razvoj veleprodajnih in maloprodajnih cen zagotavljanja govornih in podatkovnih komunikacijskih storitev gostujočim porabnikom, vključno s storitvama SMS in MMS, ter po potrebi vključiti priporočila glede potrebe po regulaciji teh storitev. V svojem poročilu Evropskemu parlamentu in Svetu, ki je vključeno v Sporočilo Komisije z dne 23. septembra 2008 o izidu pregleda izvajanja Uredbe (ES) št. 717/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2007 o gostovanju v javnih mobilnih telefonskih omrežjih znotraj Skupnosti in spremembah Direktive 2002/21/ES, je Komisija ugotovila, da je smiselno veljavnost Uredbe (ES) št. 717/2007 podaljšati po 30. juniju 2010.

| (3) | Poleg tega je Komisija ugotovila, da bi bilo treba področje uporabe Uredbe (ES) št. 717/2007 razširiti na zagotavljanje storitev gostovanja SMS in podatkovnega gostovanja v Skupnosti. Posebne značilnosti mednarodnih trgov gostovanja, ki so utemeljevale sprejetje Uredbe (ES) št. 717/2007 in določitev obveznosti mobilnih operaterjev glede zagotavljanja govornih gostujočih klicev v Skupnosti, veljajo tudi za zagotavljanje storitev gostovanja SMS in podatkovnega gostovanja v Skupnosti. Podobno pri storitvah govornega gostovanja se tudi storitev gostovanja SMS in podatkovnega gostovanja ne kupujejo posebej na nacionalni ravni, ampak so del širšega maloprodajnega paketa, ki ga porabniki kupijo pri svojem domačem ponudniku, kar omejuje konkurenčne sile. Zaradi čezmejne narave zadevnih storitev nacionalni regulativni organi, odgovorni za zaščito in uveljavljanje interesov mobilnih porabnikov, ki prebivajo na njihovem ozemlju, ne morejo nadzorovati ravnanja operaterjev obiskanega omrežja v drugih državah članicah. |
| --- | --- |

(3)

Poleg tega je Komisija ugotovila, da bi bilo treba področje uporabe Uredbe (ES) št. 717/2007 razširiti na zagotavljanje storitev gostovanja SMS in podatkovnega gostovanja v Skupnosti. Posebne značilnosti mednarodnih trgov gostovanja, ki so utemeljevale sprejetje Uredbe (ES) št. 717/2007 in določitev obveznosti mobilnih operaterjev glede zagotavljanja govornih gostujočih klicev v Skupnosti, veljajo tudi za zagotavljanje storitev gostovanja SMS in podatkovnega gostovanja v Skupnosti. Podobno pri storitvah govornega gostovanja se tudi storitev gostovanja SMS in podatkovnega gostovanja ne kupujejo posebej na nacionalni ravni, ampak so del širšega maloprodajnega paketa, ki ga porabniki kupijo pri svojem domačem ponudniku, kar omejuje konkurenčne sile. Zaradi čezmejne narave zadevnih storitev nacionalni regulativni organi, odgovorni za zaščito in uveljavljanje interesov mobilnih porabnikov, ki prebivajo na njihovem ozemlju, ne morejo nadzorovati ravnanja operaterjev obiskanega omrežja v drugih državah članicah.

| (4) | Strukturne težave s storitvami gostovanja bi bilo lažje reševati na resničnem enotnem trgu storitev mobilnih komunikacij, ki za zdaj še ne deluje v celoti, vendar bi to moral biti cilj vsakega regulativnega okvira. |
| --- | --- |

(4)

Strukturne težave s storitvami gostovanja bi bilo lažje reševati na resničnem enotnem trgu storitev mobilnih komunikacij, ki za zdaj še ne deluje v celoti, vendar bi to moral biti cilj vsakega regulativnega okvira.

| (5) | Zato so nacionalni regulativni organi, ki delujejo v Evropski skupini regulatornih organov za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (ERG), ustanovljeni s Sklepom Komisije 2002/627/ES (4), v odgovoru na javno posvetovanje o pregledu Uredbe (ES) št. 717/2007 Komisijo ponovno pozvali k ukrepanju na ravni Skupnosti v zvezi s podaljšanjem veljavnosti Uredbe in regulacijo storitev gostovanja SMS in podatkovnega gostovanja. |
| --- | --- |

(5)

Zato so nacionalni regulativni organi, ki delujejo v Evropski skupini regulatornih organov za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (ERG), ustanovljeni s Sklepom Komisije 2002/627/ES (4), v odgovoru na javno posvetovanje o pregledu Uredbe (ES) št. 717/2007 Komisijo ponovno pozvali k ukrepanju na ravni Skupnosti v zvezi s podaljšanjem veljavnosti Uredbe in regulacijo storitev gostovanja SMS in podatkovnega gostovanja.

| (6) | Podatki o razvoju cen storitev govornega gostovanja v Skupnosti od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 717/2007, vključno zlasti s podatki, ki so jih zbrali nacionalni regulativni organi in so bili vsako četrtletje sporočeni prek ERG, ne zagotavljajo zadostnih dokazov za domnevo, da bo konkurenca na maloprodajni ali veleprodajni ravni po juniju 2010 verjetno trajnostna brez regulativnih ukrepov. Ti podatki kažejo, da so maloprodajne in veleprodajne cene razvrščene ob mejnih cenah iz Uredbe (ES) št. 717/2007 ali v njihovi bližini, pri čemer je pod navedenimi mejnimi cenami konkurenca le omejena. |
| --- | --- |

(6)

Podatki o razvoju cen storitev govornega gostovanja v Skupnosti od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 717/2007, vključno zlasti s podatki, ki so jih zbrali nacionalni regulativni organi in so bili vsako četrtletje sporočeni prek ERG, ne zagotavljajo zadostnih dokazov za domnevo, da bo konkurenca na maloprodajni ali veleprodajni ravni po juniju 2010 verjetno trajnostna brez regulativnih ukrepov. Ti podatki kažejo, da so maloprodajne in veleprodajne cene razvrščene ob mejnih cenah iz Uredbe (ES) št. 717/2007 ali v njihovi bližini, pri čemer je pod navedenimi mejnimi cenami konkurenca le omejena.

| (7) | Ko bi junija 2010 prenehali veljati regulativni zaščitni ukrepi, ki veljajo za storitve govornega gostovanje na veleprodajni in maloprodajni ravni znotraj Skupnosti na podlagi Uredbe (ES) št. 717/2007, bi zato nastalo znatno tveganje, da bi osnovno pomanjkanje konkurenčnega pritiska na trgu storitev govornega gostovanja in želja mobilnih operaterjev, da povečajo svoje prihodke od gostovanja, pripeljali do maloprodajnih in veleprodajnih cen za gostovanje znotraj Skupnosti, ki smiselno ne odražajo osnovnih stroškov zagotavljanja storitve, kar bi ogrozilo cilje iz Uredbe (ES) št. 717/2007. Zato bi bilo treba veljavnost Uredbe (ES) št. 717/2007 po 30. juniju 2010 podaljšati za obdobje dveh let, da se zagotovi nemoteno delovanje notranjega trga, pri čemer se potrošnikom tudi v prihodnosti zagotovi, da za regulirani gostujoči odhodni ali dohodni klic ne bodo plačali pretiranih cen v primerjavi s konkurenčnimi nacionalnimi cenami, hkrati pa se da na voljo dovolj časa za razvoj konkurence. |
| --- | --- |

(7)

Ko bi junija 2010 prenehali veljati regulativni zaščitni ukrepi, ki veljajo za storitve govornega gostovanje na veleprodajni in maloprodajni ravni znotraj Skupnosti na podlagi Uredbe (ES) št. 717/2007, bi zato nastalo znatno tveganje, da bi osnovno pomanjkanje konkurenčnega pritiska na trgu storitev govornega gostovanja in želja mobilnih operaterjev, da povečajo svoje prihodke od gostovanja, pripeljali do maloprodajnih in veleprodajnih cen za gostovanje znotraj Skupnosti, ki smiselno ne odražajo osnovnih stroškov zagotavljanja storitve, kar bi ogrozilo cilje iz Uredbe (ES) št. 717/2007. Zato bi bilo treba veljavnost Uredbe (ES) št. 717/2007 po 30. juniju 2010 podaljšati za obdobje dveh let, da se zagotovi nemoteno delovanje notranjega trga, pri čemer se potrošnikom tudi v prihodnosti zagotovi, da za regulirani gostujoči odhodni ali dohodni klic ne bodo plačali pretiranih cen v primerjavi s konkurenčnimi nacionalnimi cenami, hkrati pa se da na voljo dovolj časa za razvoj konkurence.

| (8) | Obveznosti iz te uredbe ne bi smele izkrivljati konkurenčnih pogojev med mobilnimi operaterji v Skupnosti in ne bi smeli uvajati nikakršne konkurenčne prednosti, zlasti na podlagi velikosti, vrste prometa gostovanja ali domačega trga ponudnika storitev gostovanja. |
| --- | --- |

(8)

Obveznosti iz te uredbe ne bi smele izkrivljati konkurenčnih pogojev med mobilnimi operaterji v Skupnosti in ne bi smeli uvajati nikakršne konkurenčne prednosti, zlasti na podlagi velikosti, vrste prometa gostovanja ali domačega trga ponudnika storitev gostovanja.

| (9) | Ravni najvišjih povprečnih veleprodajnih cen za regulirane gostujoče klice iz Uredbe (ES) št. 717/2007 bi se morale v obdobju podaljšanja Uredbe še naprej zniževati, da se odrazijo zmanjšanja stroškov, vključno z znižanjem reguliranih cen zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih v državah članicah, da se zagotovi nemoteno delovanje notranjega trga in se hkrati uresničujeta cilja odprave pretiranih cen ter omogočanja svobodne konkurence in inovacij operaterjev. |
| --- | --- |

(9)

Ravni najvišjih povprečnih veleprodajnih cen za regulirane gostujoče klice iz Uredbe (ES) št. 717/2007 bi se morale v obdobju podaljšanja Uredbe še naprej zniževati, da se odrazijo zmanjšanja stroškov, vključno z znižanjem reguliranih cen zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih v državah članicah, da se zagotovi nemoteno delovanje notranjega trga in se hkrati uresničujeta cilja odprave pretiranih cen ter omogočanja svobodne konkurence in inovacij operaterjev.

| (10) | Da bi spodbudili in okrepili trajnostno konkurenco na področju različnih storitev gostovanja, bi morali nacionalni regulativni organi spremljati ali obstaja diskriminacija med večjimi in manjšimi ponudniki, zlasti pri izračunavanju veleprodajnih cen. |
| --- | --- |

(10)

Da bi spodbudili in okrepili trajnostno konkurenco na področju različnih storitev gostovanja, bi morali nacionalni regulativni organi spremljati ali obstaja diskriminacija med večjimi in manjšimi ponudniki, zlasti pri izračunavanju veleprodajnih cen.

| (11) | Datum v letu 2009, na katerega pride do znižanja zgornjih mejnih cen za regulirane gostujoče klice na veleprodajni in maloprodajni ravni, bi bilo treba prenesti s 30. avgusta na 1. julij, da se zagotovi usklajenost z uvedbo obveznosti glede cen reguliranih sporočil SMS iz te uredbe. Tako bi lahko uporabniki storitev govornega gostovanja in gostovanja SMS izkoristili prednosti novih tarif v obdobju, v katerem je povpraševanje po navedenih storitvah največje. |
| --- | --- |

(11)

Datum v letu 2009, na katerega pride do znižanja zgornjih mejnih cen za regulirane gostujoče klice na veleprodajni in maloprodajni ravni, bi bilo treba prenesti s 30. avgusta na 1. julij, da se zagotovi usklajenost z uvedbo obveznosti glede cen reguliranih sporočil SMS iz te uredbe. Tako bi lahko uporabniki storitev govornega gostovanja in gostovanja SMS izkoristili prednosti novih tarif v obdobju, v katerem je povpraševanje po navedenih storitvah največje.

| (12) | Če mejne cene niso navedene v eurih, bi bilo treba ustrezne začetne mejne cene ter njihove spremenjene vrednosti določiti v ustrezni valuti z uporabo referenčnih menjalnih tečajev, objavljenih v Uradnem listu Evropske unije na datume, določene v tej uredbi. Če uradni list ni objavljen na določeni datum, bi se morali kot referenčni menjalni tečaji uporabiti tečaji, objavljeni v prvem Uradnem listu Evropske unije po navedenem datumu, ki vsebuje takšne referenčne menjalne tečaje. |
| --- | --- |

(12)

Če mejne cene niso navedene v eurih, bi bilo treba ustrezne začetne mejne cene ter njihove spremenjene vrednosti določiti v ustrezni valuti z uporabo referenčnih menjalnih tečajev, objavljenih v Uradnem listu Evropske unije na datume, določene v tej uredbi. Če uradni list ni objavljen na določeni datum, bi se morali kot referenčni menjalni tečaji uporabiti tečaji, objavljeni v prvem Uradnem listu Evropske unije po navedenem datumu, ki vsebuje takšne referenčne menjalne tečaje.

| (13) | Ker se skladnost z veleprodajno mejno ceno, določeno z Uredbo (ES) št. 717/2007, meri glede na povprečno veleprodajno ceno, ki obstaja med katerima koli operaterjema v obdobju 12 mesecev, je primerno pojasniti, da je lahko obdobje krajše, kadar na primer datum načrtovanega znižanja ravni najvišje povprečne veleprodajne cene nastopi pred koncem obdobja 12 mesecev. |
| --- | --- |

(13)

Ker se skladnost z veleprodajno mejno ceno, določeno z Uredbo (ES) št. 717/2007, meri glede na povprečno veleprodajno ceno, ki obstaja med katerima koli operaterjema v obdobju 12 mesecev, je primerno pojasniti, da je lahko obdobje krajše, kadar na primer datum načrtovanega znižanja ravni najvišje povprečne veleprodajne cene nastopi pred koncem obdobja 12 mesecev.

| (14) | Praksa nekaterih operaterjev mobilnih omrežij, ki zagotavljanje gostujočih klicev na veleprodajni ravni obračunavajo na podlagi najkrajšega obdobja obračunavanja, ki traja do 60 sekund, namesto na podlagi sekundnega intervala, ki se običajno uporablja za druge veleprodajne cene medomrežnega povezovanja, izkrivlja konkurenco med navedenimi operaterji in operaterji, ki uporabljajo drugačne načine obračunavanja, ter ogroža dosledno uporabo veleprodajnih mejnih cen, določenih v Uredbi (ES) št. 717/2007. Poleg tega predstavlja dodatno dajatev, ki z zvišanjem veleprodajnih stroškov negativno vpliva na ceno storitev govornega gostovanja na maloprodajni ravni. Zato bi morali mobilni operaterji zaračunavati zagotavljanje reguliranih gostujočih klicev na veleprodajni ravni na podlagi sekundnega intervala. |
| --- | --- |

(14)

Praksa nekaterih operaterjev mobilnih omrežij, ki zagotavljanje gostujočih klicev na veleprodajni ravni obračunavajo na podlagi najkrajšega obdobja obračunavanja, ki traja do 60 sekund, namesto na podlagi sekundnega intervala, ki se običajno uporablja za druge veleprodajne cene medomrežnega povezovanja, izkrivlja konkurenco med navedenimi operaterji in operaterji, ki uporabljajo drugačne načine obračunavanja, ter ogroža dosledno uporabo veleprodajnih mejnih cen, določenih v Uredbi (ES) št. 717/2007. Poleg tega predstavlja dodatno dajatev, ki z zvišanjem veleprodajnih stroškov negativno vpliva na ceno storitev govornega gostovanja na maloprodajni ravni. Zato bi morali mobilni operaterji zaračunavati zagotavljanje reguliranih gostujočih klicev na veleprodajni ravni na podlagi sekundnega intervala.

| (15) | Najvišje ravni evrotarife za odhodne in dohodne klice bi se morale med podaljšanim obdobjem veljavnosti Uredbe (ES) št. 717/2007 letno dodatno zniževati v skladu z znižanji, zahtevanimi med začetnim obdobjem uporabe navedene uredbe, da se odrazita stalno zniževanje domačih cen mobilnih storitev na splošno in stalno zniževanje osnovnih stroškov zagotavljanja reguliranih gostujočih klicev. Tako se zagotovi neprekinjenost učinkov navedene uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Najvišje ravni evrotarife za odhodne in dohodne klice bi se morale med podaljšanim obdobjem veljavnosti Uredbe (ES) št. 717/2007 letno dodatno zniževati v skladu z znižanji, zahtevanimi med začetnim obdobjem uporabe navedene uredbe, da se odrazita stalno zniževanje domačih cen mobilnih storitev na splošno in stalno zniževanje osnovnih stroškov zagotavljanja reguliranih gostujočih klicev. Tako se zagotovi neprekinjenost učinkov navedene uredbe.

| (16) | Večje marže med najvišjimi veleprodajnimi in maloprodajnimi cenami, ki jih določa ta uredba, bi morale operaterjem zagotoviti večjo možnost cenovne konkurence na maloprodajni ravni, kar poveča možnost vzpostavitve ustrezno konkurenčnega trga. |
| --- | --- |

(16)

Večje marže med najvišjimi veleprodajnimi in maloprodajnimi cenami, ki jih določa ta uredba, bi morale operaterjem zagotoviti večjo možnost cenovne konkurence na maloprodajni ravni, kar poveča možnost vzpostavitve ustrezno konkurenčnega trga.

| (17) | Nekateri operaterji imajo višje veleprodajne stroške kot drugi zaradi geografskih ali drugih okoliščin, kot so težavna topografija, območja z nizko gostoto prebivalstva in velik pritok turistov v kratkih časovnih obdobjih. |
| --- | --- |

(17)

Nekateri operaterji imajo višje veleprodajne stroške kot drugi zaradi geografskih ali drugih okoliščin, kot so težavna topografija, območja z nizko gostoto prebivalstva in velik pritok turistov v kratkih časovnih obdobjih.

| (18) | ERG je ocenil, da se zaradi prakse mobilnih operaterjev, ki pri obračunavanju storitev gostovanja na maloprodajni ravni uporabljajo intervale, ki trajajo dlje kot eno sekundo, običajni račun po evrotarifi za odhodne klice poveča za 24 %, za dohodne klice pa za 19 %. Poleg tega je navedel, da je takšno povišanje oblika skrite dajatve, saj za večino potrošnikov ni pregledno. Zato je ERG priporočil nujne ukrepe glede različnega zaračunavanja na maloprodajni ravni, ki se uporabljajo za evrotarifo. |
| --- | --- |

(18)

ERG je ocenil, da se zaradi prakse mobilnih operaterjev, ki pri obračunavanju storitev gostovanja na maloprodajni ravni uporabljajo intervale, ki trajajo dlje kot eno sekundo, običajni račun po evrotarifi za odhodne klice poveča za 24 %, za dohodne klice pa za 19 %. Poleg tega je navedel, da je takšno povišanje oblika skrite dajatve, saj za večino potrošnikov ni pregledno. Zato je ERG priporočil nujne ukrepe glede različnega zaračunavanja na maloprodajni ravni, ki se uporabljajo za evrotarifo.

| (19) | Medtem ko je bil v Uredbi (ES) št. 717/2007 z uvedbo evrotarife v Skupnosti določen skupni pristop k zagotavljanju, da gostujoči porabniki ne plačujejo pretiranih cen za regulirane gostujoče klice, je zaradi različnih načinov poenotenja zaračunavanja, ki ga uporabljajo mobilni operaterji, njena dosledna uporaba resno ogrožena. Poleg tega to pomeni, da kljub čezmejni naravi storitev gostovanja znotraj Skupnosti, ki se uporabljajo v celotni Skupnosti, obstajajo različni pristopi k obračunavanju reguliranih gostujočih klicev, ki izkrivljajo konkurenčne pogoje na enotnem trgu. |
| --- | --- |

(19)

Medtem ko je bil v Uredbi (ES) št. 717/2007 z uvedbo evrotarife v Skupnosti določen skupni pristop k zagotavljanju, da gostujoči porabniki ne plačujejo pretiranih cen za regulirane gostujoče klice, je zaradi različnih načinov poenotenja zaračunavanja, ki ga uporabljajo mobilni operaterji, njena dosledna uporaba resno ogrožena. Poleg tega to pomeni, da kljub čezmejni naravi storitev gostovanja znotraj Skupnosti, ki se uporabljajo v celotni Skupnosti, obstajajo različni pristopi k obračunavanju reguliranih gostujočih klicev, ki izkrivljajo konkurenčne pogoje na enotnem trgu.

| (20) | Zato bi bilo treba določiti skupen sklop pravil glede obračunskih enot za evrotarifo na maloprodajni ravni, da se dodatno okrepi enotni trg in se v celotni Skupnosti zagotovi skupna raven zaščite potrošnikov storitev gostovanja. |
| --- | --- |

(20)

Zato bi bilo treba določiti skupen sklop pravil glede obračunskih enot za evrotarifo na maloprodajni ravni, da se dodatno okrepi enotni trg in se v celotni Skupnosti zagotovi skupna raven zaščite potrošnikov storitev gostovanja.

| (21) | Ponudniki reguliranih gostujočih klicev na maloprodajni ravni bi zato morali svojim porabnikom obračunavati na podlagi sekundnega intervala vse klice, za katere velja evrotarifa, pri čemer bi lahko za odhodne klice uporabili le začetno najkrajše obdobje obračunavanja, ki traja največ 30 sekund. To bo operaterjem omogočilo, da krijejo kakršne koli razumne stroške vzpostavitve klica, in zagotovilo prožnost, da s ponudbo ugodnejših najkrajših obdobij obračunavanja tekmujejo med seboj. Vendar najkrajše začetno obdobje obračunavanja ni utemeljeno v primeru dohodnih klicev po evrotarifi, ker so osnovni veleprodajni stroški obračunani po sekundnem intervalu in so kakršni koli posebni stroški vzpostavitve klica zajeti že v cenah zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih. |
| --- | --- |

(21)

Ponudniki reguliranih gostujočih klicev na maloprodajni ravni bi zato morali svojim porabnikom obračunavati na podlagi sekundnega intervala vse klice, za katere velja evrotarifa, pri čemer bi lahko za odhodne klice uporabili le začetno najkrajše obdobje obračunavanja, ki traja največ 30 sekund. To bo operaterjem omogočilo, da krijejo kakršne koli razumne stroške vzpostavitve klica, in zagotovilo prožnost, da s ponudbo ugodnejših najkrajših obdobij obračunavanja tekmujejo med seboj. Vendar najkrajše začetno obdobje obračunavanja ni utemeljeno v primeru dohodnih klicev po evrotarifi, ker so osnovni veleprodajni stroški obračunani po sekundnem intervalu in so kakršni koli posebni stroški vzpostavitve klica zajeti že v cenah zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih.

| (22) | Porabniki ne bi smeli plačevati za sprejemanje govornih sporočil v obiskanem omrežju, saj ne morejo vplivati na dolžino teh sporočil. To ne bi smelo vplivati na druge tarife za zagotavljanje govornih sporočil, na primer tarife za poslušanje tovrstnih sporočil. |
| --- | --- |

(22)

Porabniki ne bi smeli plačevati za sprejemanje govornih sporočil v obiskanem omrežju, saj ne morejo vplivati na dolžino teh sporočil. To ne bi smelo vplivati na druge tarife za zagotavljanje govornih sporočil, na primer tarife za poslušanje tovrstnih sporočil.

| (23) | V zvezi s storitvami gostovanja SMS so tržni podatki, ki sta jih ERG in Komisija zbrala od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 717/2007, pokazali, da so v vsej Skupnosti veleprodajne cene teh storitev ostale precej stabilne in niso smiselno povezane z osnovnimi stroški. Zdi se, da tako kot v primeru storitev govornega gostovanja ni dovolj konkurenčnega pritiska na operaterje, da bi znižali veleprodajne cene. Tudi maloprodajne cene storitev gostovanja SMS so brez jasnega razloga ostale precej stabilne, in so podvržene visokim maržam in so znatno višje od cen enakih domačih storitev SMS. |
| --- | --- |

(23)

V zvezi s storitvami gostovanja SMS so tržni podatki, ki sta jih ERG in Komisija zbrala od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 717/2007, pokazali, da so v vsej Skupnosti veleprodajne cene teh storitev ostale precej stabilne in niso smiselno povezane z osnovnimi stroški. Zdi se, da tako kot v primeru storitev govornega gostovanja ni dovolj konkurenčnega pritiska na operaterje, da bi znižali veleprodajne cene. Tudi maloprodajne cene storitev gostovanja SMS so brez jasnega razloga ostale precej stabilne, in so podvržene visokim maržam in so znatno višje od cen enakih domačih storitev SMS.

| (24) | Tako kot v primeru govornih gostujočih klicev je tudi pri teh storitvah znatno tveganje, da se tarife za maloprodajne porabnike ne bi samodejno znižale, če bi določili le obveznosti glede veleprodajnih cen. Po drugi strani bi lahko ukrepi za znižanje ravni maloprodajnih cen brez obravnavanja ravni veleprodajnih stroškov, povezanih z zagotavljanjem teh storitev, negativno vplivali na položaj nekaterih operaterjev, zlasti manjših, saj bi se povečalo tveganje razkoraka cen. |
| --- | --- |

(24)

Tako kot v primeru govornih gostujočih klicev je tudi pri teh storitvah znatno tveganje, da se tarife za maloprodajne porabnike ne bi samodejno znižale, če bi določili le obveznosti glede veleprodajnih cen. Po drugi strani bi lahko ukrepi za znižanje ravni maloprodajnih cen brez obravnavanja ravni veleprodajnih stroškov, povezanih z zagotavljanjem teh storitev, negativno vplivali na položaj nekaterih operaterjev, zlasti manjših, saj bi se povečalo tveganje razkoraka cen.

| (25) | Zaradi posebne strukture trga gostovanja in njegove čezmejne narave regulativni okvir iz leta 2002 nacionalnim regulativnim organom ni zagotovil ustreznih orodij za učinkovito reševanje konkurenčnih težav, ki so razlog za visoko raven veleprodajnih in maloprodajnih cen za regulirano storitev gostovanja SMS. To ne zagotavlja nemotenega delovanja notranjega trga, zato bi bilo treba to popraviti. |
| --- | --- |

(25)

Zaradi posebne strukture trga gostovanja in njegove čezmejne narave regulativni okvir iz leta 2002 nacionalnim regulativnim organom ni zagotovil ustreznih orodij za učinkovito reševanje konkurenčnih težav, ki so razlog za visoko raven veleprodajnih in maloprodajnih cen za regulirano storitev gostovanja SMS. To ne zagotavlja nemotenega delovanja notranjega trga, zato bi bilo treba to popraviti.

| (26) | Poleg tega je ERG v odgovoru na javno posvetovanje Komisije o pregledu izvajanja Uredbe (ES) št. 717/2007 navedel, da je po njegovem mnenju nujna regulacija gostovanja SMS tako na veleprodajni kot na maloprodajni ravni, da se cene bolj uskladijo s stroški in domačimi cenami. Menil je, da bi ga bilo primerno urediti podobno kot govorno gostovanje. Natančneje je ERG priporočil, da se uvede zamejitev povprečne veleprodajne tarife, ki jo zaračuna kateri koli operater kateremu koli drugemu operaterju za gostovanje SMS, in da se spremeni obveznost glede evrotarife tako, da se vključi ponudba gostovanja SMS po tarifi, ki ni višja od določene najvišje omejitve. |
| --- | --- |

(26)

Poleg tega je ERG v odgovoru na javno posvetovanje Komisije o pregledu izvajanja Uredbe (ES) št. 717/2007 navedel, da je po njegovem mnenju nujna regulacija gostovanja SMS tako na veleprodajni kot na maloprodajni ravni, da se cene bolj uskladijo s stroški in domačimi cenami. Menil je, da bi ga bilo primerno urediti podobno kot govorno gostovanje. Natančneje je ERG priporočil, da se uvede zamejitev povprečne veleprodajne tarife, ki jo zaračuna kateri koli operater kateremu koli drugemu operaterju za gostovanje SMS, in da se spremeni obveznost glede evrotarife tako, da se vključi ponudba gostovanja SMS po tarifi, ki ni višja od določene najvišje omejitve.

| (27) | Zato bi bilo treba določiti regulativne obveznosti glede reguliranih storitev gostovanja SMS na veleprodajni ravni, da se vzpostavi ustreznejše razmerje med veleprodajnimi cenami in osnovnimi stroški zagotavljanja ter se na maloprodajni ravni zaščitijo interesi gostujočih porabnikov. |
| --- | --- |

(27)

Zato bi bilo treba določiti regulativne obveznosti glede reguliranih storitev gostovanja SMS na veleprodajni ravni, da se vzpostavi ustreznejše razmerje med veleprodajnimi cenami in osnovnimi stroški zagotavljanja ter se na maloprodajni ravni zaščitijo interesi gostujočih porabnikov.

| (28) | Navedene regulativne obveznosti bi morale začeti veljati čim prej, pri čemer bi bilo treba zadevnim operaterjem zagotoviti razumen rok za prilagoditev cen in ponudbe storitev, da se zagotovi skladnost. |
| --- | --- |

(28)

Navedene regulativne obveznosti bi morale začeti veljati čim prej, pri čemer bi bilo treba zadevnim operaterjem zagotoviti razumen rok za prilagoditev cen in ponudbe storitev, da se zagotovi skladnost.

| (29) | Najbolj učinkovit in sorazmeren pristop za ureditev ravni cen reguliranih gostujočih sporočil SMS na veleprodajni ravni je določitev najvišje povprečne cene na sporočilo SMS, poslano iz obiskanega omrežja, na ravni Skupnosti. Povprečna veleprodajna cena bi morala veljati za katero koli dvojico mobilnih operaterjev v Skupnosti v določenem obdobju. |
| --- | --- |

(29)

Najbolj učinkovit in sorazmeren pristop za ureditev ravni cen reguliranih gostujočih sporočil SMS na veleprodajni ravni je določitev najvišje povprečne cene na sporočilo SMS, poslano iz obiskanega omrežja, na ravni Skupnosti. Povprečna veleprodajna cena bi morala veljati za katero koli dvojico mobilnih operaterjev v Skupnosti v določenem obdobju.

| (30) | Veleprodajna mejna cena reguliranih gostujočih sporočil SMS bi morala vključevati vse stroške, ki jih ima ponudnik veleprodajnih storitev, med drugim vključno s stroški izvora in prenosa ter nepovrnjenimi stroški zaključevanja gostujočih sporočil SMS v obiskanem omrežju. Zato bi bilo treba ponudnikom reguliranih storitev gostovanja SMS na veleprodajni ravni prepovedati uvedbo ločene cene za zaključevanje gostujočih sporočil SMS v njihovem omrežju, da se zagotovi dosledna uporaba pravil iz te uredbe. |
| --- | --- |

(30)

Veleprodajna mejna cena reguliranih gostujočih sporočil SMS bi morala vključevati vse stroške, ki jih ima ponudnik veleprodajnih storitev, med drugim vključno s stroški izvora in prenosa ter nepovrnjenimi stroški zaključevanja gostujočih sporočil SMS v obiskanem omrežju. Zato bi bilo treba ponudnikom reguliranih storitev gostovanja SMS na veleprodajni ravni prepovedati uvedbo ločene cene za zaključevanje gostujočih sporočil SMS v njihovem omrežju, da se zagotovi dosledna uporaba pravil iz te uredbe.

| (31) | Najbolj učinkovit in sorazmeren pristop za ureditev ravni cen gostujočih sporočil SMS znotraj Skupnosti na maloprodajni ravni je uvedba zahteve, da morajo mobilni operaterji svojim gostujočim porabnikom ponuditi evropsko tarifo za SMS (evrotarifa SMS), ki ne presega določene zgornje mejne cene. Evrotarifo SMS bi bilo treba določiti na ravni, ki zagotavlja zadostno maržo za operaterje ter bolj stvarno odraža tudi osnovne maloprodajne stroške. |
| --- | --- |

(31)

Najbolj učinkovit in sorazmeren pristop za ureditev ravni cen gostujočih sporočil SMS znotraj Skupnosti na maloprodajni ravni je uvedba zahteve, da morajo mobilni operaterji svojim gostujočim porabnikom ponuditi evropsko tarifo za SMS (evrotarifa SMS), ki ne presega določene zgornje mejne cene. Evrotarifo SMS bi bilo treba določiti na ravni, ki zagotavlja zadostno maržo za operaterje ter bolj stvarno odraža tudi osnovne maloprodajne stroške.

| (32) | Ta regulativni pristop bi moral zagotavljati, da maloprodajne cene za regulirana gostujoča sporočila SMS bolj stvarno odražajo osnovne stroške zagotavljanja storitve kot doslej. Zato bi morala najvišja evrotarifa SMS, ki se lahko ponudi gostujočim porabnikom, odražati primerno maržo na stroške zagotavljanja reguliranih storitev gostovanja SMS, operaterjem pa omogočati, da svobodno tekmujejo z oblikovanjem različnih ponudb in prilagajanjem svojih cenovnih struktur tržnim razmeram in željam potrošnikov. Ta regulativni pristop se ne bi smel uporabljati za storitve SMS z dodano vrednostjo. |
| --- | --- |

(32)

Ta regulativni pristop bi moral zagotavljati, da maloprodajne cene za regulirana gostujoča sporočila SMS bolj stvarno odražajo osnovne stroške zagotavljanja storitve kot doslej. Zato bi morala najvišja evrotarifa SMS, ki se lahko ponudi gostujočim porabnikom, odražati primerno maržo na stroške zagotavljanja reguliranih storitev gostovanja SMS, operaterjem pa omogočati, da svobodno tekmujejo z oblikovanjem različnih ponudb in prilagajanjem svojih cenovnih struktur tržnim razmeram in željam potrošnikov. Ta regulativni pristop se ne bi smel uporabljati za storitve SMS z dodano vrednostjo.

| (33) | Od gostujočih porabnikov se ne bi smelo zahtevati, da plačajo kakršno koli dodatno ceno za sprejem reguliranega gostujočega sporočila SMS ali govornega sporočila med gostovanjem v obiskanem omrežju, ker so takšni stroški zaključevanja že pokriti z maloprodajno ceno, ki se zaračuna za pošiljanje gostujočega sporočila SMS ali govornega sporočila. |
| --- | --- |

(33)

Od gostujočih porabnikov se ne bi smelo zahtevati, da plačajo kakršno koli dodatno ceno za sprejem reguliranega gostujočega sporočila SMS ali govornega sporočila med gostovanjem v obiskanem omrežju, ker so takšni stroški zaključevanja že pokriti z maloprodajno ceno, ki se zaračuna za pošiljanje gostujočega sporočila SMS ali govornega sporočila.

| (34) | Evrotarifa SMS bi morala samodejno veljati za katerega koli novega ali obstoječega gostujočega porabnika, ki se ni namerno odločil ali se ne odloči namerno za posebno tarifo gostovanja SMS ali paket storitev gostovanja, ki vključuje regulirane storitve gostovanja SMS. |
| --- | --- |

(34)

Evrotarifa SMS bi morala samodejno veljati za katerega koli novega ali obstoječega gostujočega porabnika, ki se ni namerno odločil ali se ne odloči namerno za posebno tarifo gostovanja SMS ali paket storitev gostovanja, ki vključuje regulirane storitve gostovanja SMS.

| (35) | Da se gostujočim porabnikom reguliranih storitev gostovanja SMS zagotovita povezljivost med koncema in medobratovalnost, bi morali nacionalni regulativni organi pravočasno posredovati, kadar se operater prizemnega mobilnega omrežja s sedežem v eni državi članici pritoži svojemu nacionalnemu regulativnemu organu, da njegovi naročniki ne morejo pošiljati reguliranih gostujočih sporočil SMS naročnikom prizemnega mobilnega omrežja v drugi državi ali jih od njih prejemati, ker zadevna operaterja nista sklenila sporazuma. Takšno posredovanje bi moralo biti v skladu z določbami člena 5 Direktive 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (Direktiva o dostopu) (5) in bi moralo biti usklajeno ter v skladu z določbami člena 8(1) Uredbe (ES) št. 717/2007 in člena 21 Direktive 2002/21/ES (6). |
| --- | --- |

(35)

Da se gostujočim porabnikom reguliranih storitev gostovanja SMS zagotovita povezljivost med koncema in medobratovalnost, bi morali nacionalni regulativni organi pravočasno posredovati, kadar se operater prizemnega mobilnega omrežja s sedežem v eni državi članici pritoži svojemu nacionalnemu regulativnemu organu, da njegovi naročniki ne morejo pošiljati reguliranih gostujočih sporočil SMS naročnikom prizemnega mobilnega omrežja v drugi državi ali jih od njih prejemati, ker zadevna operaterja nista sklenila sporazuma. Takšno posredovanje bi moralo biti v skladu z določbami člena 5 Direktive 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (Direktiva o dostopu) (5) in bi moralo biti usklajeno ter v skladu z določbami člena 8(1) Uredbe (ES) št. 717/2007 in člena 21 Direktive 2002/21/ES (6).

| (36) | Sporočilo SMS je pisno sporočilo iz storitev kratkih sporočil in se jasno razlikuje od drugih sporočil, kot so sporočila MMS ali elektronska sporočila. Da se zagotovita enaka učinkovitost Uredbe in popolno izpolnjevanje njenih ciljev, bi bilo treba prepovedati kakršne koli spremembe tehničnih parametrov gostujočega sporočila SMS, zaradi katerih bi se razlikovalo od domačega sporočila SMS. |
| --- | --- |

(36)

Sporočilo SMS je pisno sporočilo iz storitev kratkih sporočil in se jasno razlikuje od drugih sporočil, kot so sporočila MMS ali elektronska sporočila. Da se zagotovita enaka učinkovitost Uredbe in popolno izpolnjevanje njenih ciljev, bi bilo treba prepovedati kakršne koli spremembe tehničnih parametrov gostujočega sporočila SMS, zaradi katerih bi se razlikovalo od domačega sporočila SMS.

| (37) | Podatki, ki so jih zbrali nacionalni regulativni organi, kažejo, da se povprečne veleprodajne cene storitev podatkovnega gostovanja, ki jih operaterji obiskanega omrežja zaračunavajo domačim ponudnikom gostujočih porabnikov, zmanjšujejo, čeprav cene storitev podatkovnega gostovanja na veleprodajni ravni ostajajo visoke. |
| --- | --- |

(37)

Podatki, ki so jih zbrali nacionalni regulativni organi, kažejo, da se povprečne veleprodajne cene storitev podatkovnega gostovanja, ki jih operaterji obiskanega omrežja zaračunavajo domačim ponudnikom gostujočih porabnikov, zmanjšujejo, čeprav cene storitev podatkovnega gostovanja na veleprodajni ravni ostajajo visoke.

| (38) | Visoka raven maloprodajnih cen storitev podatkovnega gostovanja je še vedno zaskrbljujoča in kaže, da je konkurenca pri teh storitvah še vedno premajhna. Vendar v nasprotju s storitvami govornega gostovanja in gostovanja SMS obstajajo konkurenčne omejitve na maloprodajni ravni, ker imajo gostujoči porabniki na voljo nadomestne načine dostopa do podatkovnih storitev v tujini, kot je javni brezžični dostop do interneta, brez s tem povezanih omejitev oštevilčenja. Zato bi bilo za regulacijo cen na maloprodajni ravni na tej stopnji še prezgodaj. Poleg tega bi morale biti vse povezave z gostujočim omrežjem vzpostavljene s porabnikovim soglasjem. Brez porabnikovega predhodnega soglasja ali zahteve torej ne bi smelo biti niti snemanja podatkov med gostovanjem, vključno z nadgradnjo programske opreme in dostopom do elektronskih sporočil, razen kadar porabnik izrazi, da ne želi biti deležen tovrstnega varstva. |
| --- | --- |

(38)

Visoka raven maloprodajnih cen storitev podatkovnega gostovanja je še vedno zaskrbljujoča in kaže, da je konkurenca pri teh storitvah še vedno premajhna. Vendar v nasprotju s storitvami govornega gostovanja in gostovanja SMS obstajajo konkurenčne omejitve na maloprodajni ravni, ker imajo gostujoči porabniki na voljo nadomestne načine dostopa do podatkovnih storitev v tujini, kot je javni brezžični dostop do interneta, brez s tem povezanih omejitev oštevilčenja. Zato bi bilo za regulacijo cen na maloprodajni ravni na tej stopnji še prezgodaj. Poleg tega bi morale biti vse povezave z gostujočim omrežjem vzpostavljene s porabnikovim soglasjem. Brez porabnikovega predhodnega soglasja ali zahteve torej ne bi smelo biti niti snemanja podatkov med gostovanjem, vključno z nadgradnjo programske opreme in dostopom do elektronskih sporočil, razen kadar porabnik izrazi, da ne želi biti deležen tovrstnega varstva.

| (39) | Domači ponudniki gostujočemu porabniku ne bi smel zaračunati nobene regulirane storitve podatkovnega gostovanja, razen če gostujoči porabnik predhodno privoli v prejetje te storitve. |
| --- | --- |

(39)

Domači ponudniki gostujočemu porabniku ne bi smel zaračunati nobene regulirane storitve podatkovnega gostovanja, razen če gostujoči porabnik predhodno privoli v prejetje te storitve.

| (40) | Vendar bi bilo treba uvesti ukrepe za izboljšanje preglednosti maloprodajnih cen storitev podatkovnega gostovanja, da se odpravi zlasti težava glede „pretresov zaradi visokih računov“, kar ovira nemoteno delovanje notranjega trga, in se gostujočim porabnikom zagotovijo orodja, ki jih potrebujejo za spremljanje in nadzor stroškov storitev podatkovnega gostovanja. Prav tako ne bi smelo biti ovir za razvoj aplikacij ali tehnologij, ki so lahko nadomestek ali alternativa storitvam gostovanja, kot so storitve WiFi, govor prek internetnega protokola (VoIP) in storitve takojšnjega sporočanja. Potrošniki bi morali biti s tem seznanjeni, da se jim omogoči osveščena izbira. |
| --- | --- |

(40)

Vendar bi bilo treba uvesti ukrepe za izboljšanje preglednosti maloprodajnih cen storitev podatkovnega gostovanja, da se odpravi zlasti težava glede „pretresov zaradi visokih računov“, kar ovira nemoteno delovanje notranjega trga, in se gostujočim porabnikom zagotovijo orodja, ki jih potrebujejo za spremljanje in nadzor stroškov storitev podatkovnega gostovanja. Prav tako ne bi smelo biti ovir za razvoj aplikacij ali tehnologij, ki so lahko nadomestek ali alternativa storitvam gostovanja, kot so storitve WiFi, govor prek internetnega protokola (VoIP) in storitve takojšnjega sporočanja. Potrošniki bi morali biti s tem seznanjeni, da se jim omogoči osveščena izbira.

| (41) | Mobilni operaterji bi morali svojim gostujočim porabnikom zagotoviti zlasti njihovim potrebam prilagojene informacije o tarifah za storitve podatkovnega gostovanja, ki veljajo za te porabnike, vsakič, ko ob vstopu v drugo državo članico prvič uporabijo storitve podatkovnega gostovanja. Te informacije bi bilo treba poslati na njihov mobilni telefon ali drugo mobilno napravo na način, ki je najprimernejši za preprost sprejem in razumevanje informacij. |
| --- | --- |

(41)

Mobilni operaterji bi morali svojim gostujočim porabnikom zagotoviti zlasti njihovim potrebam prilagojene informacije o tarifah za storitve podatkovnega gostovanja, ki veljajo za te porabnike, vsakič, ko ob vstopu v drugo državo članico prvič uporabijo storitve podatkovnega gostovanja. Te informacije bi bilo treba poslati na njihov mobilni telefon ali drugo mobilno napravo na način, ki je najprimernejši za preprost sprejem in razumevanje informacij.

| (42) | Da bi porabnikom olajšali razumevanje finančnih posledic uporabe reguliranih storitev podatkovnega gostovanja ter jim omogočili spremljanje in nadziranje svojih stroškov, bi moral domači ponudnik podati primere aplikacij podatkovnega gostovanja, kot so elektronska pošta, slike in brskanje po spletu, ter navesti njihovo približno velikost, izraženo v količini podatkov. |
| --- | --- |

(42)

Da bi porabnikom olajšali razumevanje finančnih posledic uporabe reguliranih storitev podatkovnega gostovanja ter jim omogočili spremljanje in nadziranje svojih stroškov, bi moral domači ponudnik podati primere aplikacij podatkovnega gostovanja, kot so elektronska pošta, slike in brskanje po spletu, ter navesti njihovo približno velikost, izraženo v količini podatkov.

| (43) | Da se preprečijo pretresi zaradi visokih računov, bi morali mobilni operaterji določiti eno ali več finančnih in/ali količinskih zgornjih mej porabe za neporavnane obveznosti za storitve podatkovnega gostovanja, izražene v valuti, v kateri gostujočemu porabniku izdajo račun, ki bi jih morali brezplačno ponuditi vsem svojim gostujočim porabnikom skupaj z ustreznim opozorilnim sporočilom, ko se tej zgornji meji približajo. Ko je ta zgornja meja dosežena, porabniki ne bi smeli več prejemati teh storitev, prav tako pa jim jih ne bi smeli več zaračunavati, razen če porabniki izrecno zahtevajo nadaljnje zagotavljanje teh storitev v skladu s pogoji, navedenimi v opozorilnem sporočilu. Gostujoči porabniki bi morali imeti možnost, da v ustreznem roku izberejo katero koli od teh finančnih ali količinskih zgornjih mej ali pa se odločijo, da ne bodo imeli takšne meje. Porabnika bi se moralo uvrstiti v sistem privzete meje, razen kadar zahteva drugače. |
| --- | --- |

(43)

Da se preprečijo pretresi zaradi visokih računov, bi morali mobilni operaterji določiti eno ali več finančnih in/ali količinskih zgornjih mej porabe za neporavnane obveznosti za storitve podatkovnega gostovanja, izražene v valuti, v kateri gostujočemu porabniku izdajo račun, ki bi jih morali brezplačno ponuditi vsem svojim gostujočim porabnikom skupaj z ustreznim opozorilnim sporočilom, ko se tej zgornji meji približajo. Ko je ta zgornja meja dosežena, porabniki ne bi smeli več prejemati teh storitev, prav tako pa jim jih ne bi smeli več zaračunavati, razen če porabniki izrecno zahtevajo nadaljnje zagotavljanje teh storitev v skladu s pogoji, navedenimi v opozorilnem sporočilu. Gostujoči porabniki bi morali imeti možnost, da v ustreznem roku izberejo katero koli od teh finančnih ali količinskih zgornjih mej ali pa se odločijo, da ne bodo imeli takšne meje. Porabnika bi se moralo uvrstiti v sistem privzete meje, razen kadar zahteva drugače.

| (44) | Te ukrepe v zvezi s preglednostjo bi bilo treba šteti za minimalne zaščitne ukrepe za gostujoče porabnike in ne bi smeli mobilnim operaterjem preprečevati, da bi svojim porabnikom ponudili druge zmogljivosti, ki prispevajo k predvidljivosti in nadzoru stroškov storitev podatkovnega gostovanja. Veliko operaterjev na primer pripravlja nove pavšalne ponudbe gostovanja na maloprodajni ravni, ki omogočajo podatkovno gostovanje za določeno ceno v določenem obdobju do neke količinske zgornje meje, ki ustreza razumni uporabi. Operaterji razvijajo tudi sisteme, ki omogočajo, da so njihovi gostujoči porabniki v realnem času obveščeni o svojih skupnih neporavnanih obveznostih za podatkovno gostovanje. Da se zagotovi nemoteno delovanje notranjega trga, bi bilo treba ta razvoj na domačih trgih prenesti v usklajena pravila. |
| --- | --- |

(44)

Te ukrepe v zvezi s preglednostjo bi bilo treba šteti za minimalne zaščitne ukrepe za gostujoče porabnike in ne bi smeli mobilnim operaterjem preprečevati, da bi svojim porabnikom ponudili druge zmogljivosti, ki prispevajo k predvidljivosti in nadzoru stroškov storitev podatkovnega gostovanja. Veliko operaterjev na primer pripravlja nove pavšalne ponudbe gostovanja na maloprodajni ravni, ki omogočajo podatkovno gostovanje za določeno ceno v določenem obdobju do neke količinske zgornje meje, ki ustreza razumni uporabi. Operaterji razvijajo tudi sisteme, ki omogočajo, da so njihovi gostujoči porabniki v realnem času obveščeni o svojih skupnih neporavnanih obveznostih za podatkovno gostovanje. Da se zagotovi nemoteno delovanje notranjega trga, bi bilo treba ta razvoj na domačih trgih prenesti v usklajena pravila.

| (45) | Poleg tega veleprodajne cene za storitve podatkovnega gostovanja ostajajo visoke zlasti zaradi visokih veleprodajnih cen, ki jih zaračunavajo operaterji neprednostnih omrežij. Takšne cene so posledica omejitev usmerjanja prometa, ki operaterjev ne spodbujajo k enostranskemu znižanju standardnih veleprodajnih cen, saj se promet sprejema ne glede na zaračunano ceno. Zato se veleprodajni stroški zelo razlikujejo. V nekaterih primerih so veleprodajne cene podatkovnega gostovanja, ki se uporabljajo za neprednostna omrežja, tridesetkrat višje od cen, ki se uporabljajo za prednostno omrežje. Te pretirano visoke veleprodajne cene za storitve podatkovnega gostovanja povzročajo znatno izkrivljanje konkurenčnih pogojev med mobilnimi operaterji v Skupnosti, kar ogroža nemoteno delovanje notranjega trga. Poleg tega omejujejo domače ponudnike, da bi lahko napovedali svoje veleprodajne stroške in posledično zagotovili svojim porabnikom pregledne in konkurenčne maloprodajne cenovne pakete. Glede na to, da imajo nacionalni regulativni organi na nacionalni ravni le omejena sredstva za učinkovito obravnavo teh težav, bi morala veljati veleprodajna mejna cena za storitve podatkovnega gostovanja.. Veleprodajno mejno ceno bi bilo treba določiti na zaščitni ravni, ki precej presega sedanje najnižje veleprodajne cene na trgu, da se izboljšajo konkurenčni pogoji in omogoči razvoj konkurenčnosti na trgu ter se hkrati zagotovi boljše delovanje notranjega trga v korist potrošnikov. Z odpravo pretiranih veleprodajnih cen podatkovnega gostovanja, ki so v nekaterih primerih še vedno prisotne na trgu, bi zaščitna raven morala preprečiti izkrivljanje ali omejevanje konkurence med mobilnimi operaterji v celotnem času uporabe Uredbe (ES) št. 717/2007. |
| --- | --- |

(45)

Poleg tega veleprodajne cene za storitve podatkovnega gostovanja ostajajo visoke zlasti zaradi visokih veleprodajnih cen, ki jih zaračunavajo operaterji neprednostnih omrežij. Takšne cene so posledica omejitev usmerjanja prometa, ki operaterjev ne spodbujajo k enostranskemu znižanju standardnih veleprodajnih cen, saj se promet sprejema ne glede na zaračunano ceno. Zato se veleprodajni stroški zelo razlikujejo. V nekaterih primerih so veleprodajne cene podatkovnega gostovanja, ki se uporabljajo za neprednostna omrežja, tridesetkrat višje od cen, ki se uporabljajo za prednostno omrežje. Te pretirano visoke veleprodajne cene za storitve podatkovnega gostovanja povzročajo znatno izkrivljanje konkurenčnih pogojev med mobilnimi operaterji v Skupnosti, kar ogroža nemoteno delovanje notranjega trga. Poleg tega omejujejo domače ponudnike, da bi lahko napovedali svoje veleprodajne stroške in posledično zagotovili svojim porabnikom pregledne in konkurenčne maloprodajne cenovne pakete. Glede na to, da imajo nacionalni regulativni organi na nacionalni ravni le omejena sredstva za učinkovito obravnavo teh težav, bi morala veljati veleprodajna mejna cena za storitve podatkovnega gostovanja.. Veleprodajno mejno ceno bi bilo treba določiti na zaščitni ravni, ki precej presega sedanje najnižje veleprodajne cene na trgu, da se izboljšajo konkurenčni pogoji in omogoči razvoj konkurenčnosti na trgu ter se hkrati zagotovi boljše delovanje notranjega trga v korist potrošnikov. Z odpravo pretiranih veleprodajnih cen podatkovnega gostovanja, ki so v nekaterih primerih še vedno prisotne na trgu, bi zaščitna raven morala preprečiti izkrivljanje ali omejevanje konkurence med mobilnimi operaterji v celotnem času uporabe Uredbe (ES) št. 717/2007.

| (46) | Da se upoštevata razvoj na trgu in veljavni regulativni okvir za elektronske komunikacije, bi se bilo treba sklicevati na „javna komunikacijska omrežja“ namesto na „javna telefonska omrežja“. Člen 1(5) Direktive 2002/21/ES bi bilo treba zaradi doslednosti ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(46)

Da se upoštevata razvoj na trgu in veljavni regulativni okvir za elektronske komunikacije, bi se bilo treba sklicevati na „javna komunikacijska omrežja“ namesto na „javna telefonska omrežja“. Člen 1(5) Direktive 2002/21/ES bi bilo treba zaradi doslednosti ustrezno spremeniti.

| (47) | Ker ciljev te uredbe, in sicer spremembe Uredbe (ES) št. 717/2007 in Direktive 2002/21/ES, da se ohrani in dodatno razvije skupen sklop pravil za zagotavljanje, da uporabniki javnih mobilnih komunikacijskih omrežij na potovanjih po Skupnosti ne plačujejo pretiranih cen za storitve gostovanja v Skupnosti (za govorne klice, sporočila SMS ali prenos podatkov), kar prispeva k nemotenemu delovanju notranjega trga, hkrati pa omogoča doseganje visoke ravni zaščite potrošnikov in varstvo konkurence med mobilnimi operaterji, ne morejo v zadostni meri varno, usklajeno in pravočasno doseči države članice in ker te cilje, zaradi obsega in učinkov predlaganih ukrepov, lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(47)

Ker ciljev te uredbe, in sicer spremembe Uredbe (ES) št. 717/2007 in Direktive 2002/21/ES, da se ohrani in dodatno razvije skupen sklop pravil za zagotavljanje, da uporabniki javnih mobilnih komunikacijskih omrežij na potovanjih po Skupnosti ne plačujejo pretiranih cen za storitve gostovanja v Skupnosti (za govorne klice, sporočila SMS ali prenos podatkov), kar prispeva k nemotenemu delovanju notranjega trga, hkrati pa omogoča doseganje visoke ravni zaščite potrošnikov in varstvo konkurence med mobilnimi operaterji, ne morejo v zadostni meri varno, usklajeno in pravočasno doseči države članice in ker te cilje, zaradi obsega in učinkov predlaganih ukrepov, lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev.

| (48) | Kljub temu, da bi bilo treba ta skupni pristop vzpostaviti za omejeno časovno obdobje, se lahko na podlagi pregleda, ki ga izvede Komisija, razširi ali spremeni ali nadomesti z alternativnimi regulativnimi možnostmi na podlagi ustreznih priporočil Komisije. |
| --- | --- |

(48)

Kljub temu, da bi bilo treba ta skupni pristop vzpostaviti za omejeno časovno obdobje, se lahko na podlagi pregleda, ki ga izvede Komisija, razširi ali spremeni ali nadomesti z alternativnimi regulativnimi možnostmi na podlagi ustreznih priporočil Komisije.

| (49) | Komisija bi morala pregledati učinkovitost Uredbe (ES) št. 717/2007, kakor je spremenjena s to uredbo, glede na njene cilje in njen prispevek k izvajanju regulativnega okvira in nemotenemu delovanju notranjega trga. Komisija bi morala v zvezi s tem upoštevati njen vpliv na konkurenčni položaj ponudnikov mobilnih komunikacijskih storitev, ki so različno veliki in prihajajo iz različnih delov Skupnosti, razvoj, gibanja in preglednost maloprodajnih in veleprodajnih cen, njihovo povezanost z dejanskimi stroški, v kolikšni meri so se domneve iz presoje vpliva, priložene tej uredbi, uresničile ter stroške, ki jih imajo upravljavci zaradi izpolnjevanja zahtev, in vpliv na naložbe. Komisija bi morala glede na tehnološki napredek preučiti tudi razpoložljivost in kakovost storitev, ki nadomeščajo gostovanje (na primer VoIP). |
| --- | --- |

(49)

Komisija bi morala pregledati učinkovitost Uredbe (ES) št. 717/2007, kakor je spremenjena s to uredbo, glede na njene cilje in njen prispevek k izvajanju regulativnega okvira in nemotenemu delovanju notranjega trga. Komisija bi morala v zvezi s tem upoštevati njen vpliv na konkurenčni položaj ponudnikov mobilnih komunikacijskih storitev, ki so različno veliki in prihajajo iz različnih delov Skupnosti, razvoj, gibanja in preglednost maloprodajnih in veleprodajnih cen, njihovo povezanost z dejanskimi stroški, v kolikšni meri so se domneve iz presoje vpliva, priložene tej uredbi, uresničile ter stroške, ki jih imajo upravljavci zaradi izpolnjevanja zahtev, in vpliv na naložbe. Komisija bi morala glede na tehnološki napredek preučiti tudi razpoložljivost in kakovost storitev, ki nadomeščajo gostovanje (na primer VoIP).

| (50) | Za zagotovitev stalnega spremljanja storitev gostovanja v Skupnosti bi morala Komisija pred omenjenim pregledom pripraviti vmesno poročilo za Evropski parlament in Svet, ki vključuje splošen povzetek zadnjih gibanj pri storitvah gostovanja ter vmesno oceno napredka pri doseganju ciljev Uredbe (ES) št. 717/2007, kakor je spremenjena s to uredbo, in možnih alternativnih možnosti za doseganje teh ciljev. |
| --- | --- |

(50)

Za zagotovitev stalnega spremljanja storitev gostovanja v Skupnosti bi morala Komisija pred omenjenim pregledom pripraviti vmesno poročilo za Evropski parlament in Svet, ki vključuje splošen povzetek zadnjih gibanj pri storitvah gostovanja ter vmesno oceno napredka pri doseganju ciljev Uredbe (ES) št. 717/2007, kakor je spremenjena s to uredbo, in možnih alternativnih možnosti za doseganje teh ciljev.

| (51) | Pred izdajo ustreznih priporočil bi morala Komisija oceniti tudi, ali bi bila ureditev storitev gostovanja lahko primerno vključena v regulativni okvir za elektronske komunikacije. Temeljito bi morala preučiti alternativne metode za doseganje ciljev Uredbe (ES) št. 717/2007, kot so:





  — | reševanje problematike na veleprodajni ravni z uvedbo obveznosti zagotavljanja primernega in poštenega dostopa brez diskriminacije in/ali pod pravičnimi vzajemnimi pogoji; |
| --- | --- | --- |

(51)

—

reševanje problematike na veleprodajni ravni z uvedbo obveznosti zagotavljanja primernega in poštenega dostopa brez diskriminacije in/ali pod pravičnimi vzajemnimi pogoji;

| — | uvajanje pristopa, ki bo temeljil na doseganju cen in pogojev za gostujoče porabnike, ki so podobni prevladujočim konkurenčnim cenam in pogojem na trgu obiskanega omrežja, vključno z možnostjo, da porabnik pridobi informacije o različnih cenah različnih operaterjev na trgu obiskanega omrežja; |
| --- | --- |

—

uvajanje pristopa, ki bo temeljil na doseganju cen in pogojev za gostujoče porabnike, ki so podobni prevladujočim konkurenčnim cenam in pogojem na trgu obiskanega omrežja, vključno z možnostjo, da porabnik pridobi informacije o različnih cenah različnih operaterjev na trgu obiskanega omrežja;

| — | reševanje problematike v okviru konkurenčne zakonodaje Skupnosti. |
| --- | --- |

—

reševanje problematike v okviru konkurenčne zakonodaje Skupnosti.

Komisija bi morala v posvetovanju z organom evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije zlasti preučiti in oceniti konkurenčno strukturo trga mobilnih komunikacij, zaradi katere prihaja do nekonkurenčnih cen gostovanja, ter Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o svojih sklepih in predlogih za reševanje strukturnih težav na trgih mobilnih komunikacij, zlasti ovir pri vstopu in širitvi.

| (52) | Uredbo (ES) št. 717/2007 in Direktivo 2002/21/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(52)

Uredbo (ES) št. 717/2007 in Direktivo 2002/21/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (ES) št. 717/2007/ES

Uredba (ES) št. 717/2007/ES se spremeni:

| 1. | Naslov se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

1.

Naslov se nadomesti z naslednjim:

| 2. | Člen 1 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Ta uredba uvaja skupni pristop k zagotavljanju, da uporabniki javnih mobilnih komunikacijskih omrežij na potovanjih po Skupnosti ne plačujejo previsokih cen za storitve gostovanja v Skupnosti v primerjavi s konkurenčnimi nacionalnimi cenami, ko vzpostavljajo in sprejemajo klice, pošiljajo in sprejemajo sporočila SMS ter uporabljajo paketno komutirane podatkovne komunikacijske storitve, kar prispeva k nemotenemu delovanju notranjega trga, hkrati pa omogoča doseganje visoke ravni zaščite potrošnikov, spodbuja konkurenco in preglednost na trgu ter zagotavlja spodbude za inovacije in izbiro potrošnikov.
  Določa pravila za cene, ki jih lahko zaračunajo mobilni operaterji za zagotavljanje storitev gostovanja v Skupnosti za govorne klice in sporočila SMS, ki izvirajo in se zaključujejo znotraj Skupnosti, ter za paketno komutirane podatkovne komunikacijske storitve, ki jih uporabljajo gostujoči porabniki med gostovanjem v mobilnem komunikacijskem omrežju v drugi državi članici. Uporablja se za cene, ki si jih medsebojno zaračunavajo omrežni operaterji na veleprodajni ravni, in, kadar je to primerno, za cene, ki jih zaračunavajo domači ponudniki na maloprodajni ravni.“ |
| --- | --- | --- |

2.

Člen 1 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Ta uredba uvaja skupni pristop k zagotavljanju, da uporabniki javnih mobilnih komunikacijskih omrežij na potovanjih po Skupnosti ne plačujejo previsokih cen za storitve gostovanja v Skupnosti v primerjavi s konkurenčnimi nacionalnimi cenami, ko vzpostavljajo in sprejemajo klice, pošiljajo in sprejemajo sporočila SMS ter uporabljajo paketno komutirane podatkovne komunikacijske storitve, kar prispeva k nemotenemu delovanju notranjega trga, hkrati pa omogoča doseganje visoke ravni zaščite potrošnikov, spodbuja konkurenco in preglednost na trgu ter zagotavlja spodbude za inovacije in izbiro potrošnikov.

Določa pravila za cene, ki jih lahko zaračunajo mobilni operaterji za zagotavljanje storitev gostovanja v Skupnosti za govorne klice in sporočila SMS, ki izvirajo in se zaključujejo znotraj Skupnosti, ter za paketno komutirane podatkovne komunikacijske storitve, ki jih uporabljajo gostujoči porabniki med gostovanjem v mobilnem komunikacijskem omrežju v drugi državi članici. Uporablja se za cene, ki si jih medsebojno zaračunavajo omrežni operaterji na veleprodajni ravni, in, kadar je to primerno, za cene, ki jih zaračunavajo domači ponudniki na maloprodajni ravni.“

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Mejne cene iz te uredbe so izražene v eurih. Kadar so cene, ki jih urejajo členi 3, 4, 4a in 4b ter člena 6a(3) in (4), izražene v drugih valutah, se začetne mejne cene v skladu z navedenimi členi določijo v teh valutah, v primeru člena 3 in 4 z uporabo referenčnih menjalnih tečajev, ki veljajo na dan 30. junija 2007, v primeru členov 4a in 4b ter člena 6a(3) in (4) pa z uporabo referenčnih menjalnih tečajev, kot jih je objavila Evropska centralna banka v Uradnem listu Evropske unije dne 6. maja 2009.
  Za namene nadaljnjih znižanj mejnih cen iz členov 3(2), 4(2) in 6a(4) se spremenjene vrednosti določijo z uporabo referenčnih menjalnih tečajev, objavljenih en mesec pred datumom začetka uporabe spremenjenih vrednosti. Isti referenčni menjalni tečaji se uporabljajo za letno spreminjanje vrednosti cen, ki jih urejata člena 4a in 4b ter člen 6a(3), kadar so te cene izražene v valuti, ki ni euro.“ |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Mejne cene iz te uredbe so izražene v eurih. Kadar so cene, ki jih urejajo členi 3, 4, 4a in 4b ter člena 6a(3) in (4), izražene v drugih valutah, se začetne mejne cene v skladu z navedenimi členi določijo v teh valutah, v primeru člena 3 in 4 z uporabo referenčnih menjalnih tečajev, ki veljajo na dan 30. junija 2007, v primeru členov 4a in 4b ter člena 6a(3) in (4) pa z uporabo referenčnih menjalnih tečajev, kot jih je objavila Evropska centralna banka v Uradnem listu Evropske unije dne 6. maja 2009.

Za namene nadaljnjih znižanj mejnih cen iz členov 3(2), 4(2) in 6a(4) se spremenjene vrednosti določijo z uporabo referenčnih menjalnih tečajev, objavljenih en mesec pred datumom začetka uporabe spremenjenih vrednosti. Isti referenčni menjalni tečaji se uporabljajo za letno spreminjanje vrednosti cen, ki jih urejata člena 4a in 4b ter člen 6a(3), kadar so te cene izražene v valuti, ki ni euro.“

| 3. | V členu 2 se odstavek 2 spremeni:






  (a) | točke (b) do (g) se nadomestijo z naslednjim:






  „(b) | ‚domači ponudnik‘ pomeni podjetje, ki gostujočemu porabniku zagotavlja javne prizemne mobilne komunikacijske storitve ali prek svojega lastnega omrežja ali kot operater navideznega mobilnega omrežja ali kot prodajni posrednik; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

V členu 2 se odstavek 2 spremeni:

(a)

točke (b) do (g) se nadomestijo z naslednjim:

„(b)

‚domači ponudnik‘ pomeni podjetje, ki gostujočemu porabniku zagotavlja javne prizemne mobilne komunikacijske storitve ali prek svojega lastnega omrežja ali kot operater navideznega mobilnega omrežja ali kot prodajni posrednik;

| (c) | ‚domače omrežje‘ pomeni prizemno javno mobilno komunikacijsko omrežje, ki je v državi članici in ga uporablja domači ponudnik za zagotavljanje prizemnih javnih mobilnih komunikacijskih storitev gostujočemu porabniku; |
| --- | --- |

(c)

‚domače omrežje‘ pomeni prizemno javno mobilno komunikacijsko omrežje, ki je v državi članici in ga uporablja domači ponudnik za zagotavljanje prizemnih javnih mobilnih komunikacijskih storitev gostujočemu porabniku;

| (d) | ‚gostovanje v Skupnosti‘ pomeni, da gostujoči porabnik uporablja mobilni telefon ali drugo napravo za vzpostavljanje ali sprejemanje klicev znotraj Skupnosti, pošiljanje ali sprejemanje sporočil SMS ali uporabo paketno komutiranih podatkovnih komunikacijskih storitev, medtem ko je v državi članici, ki ni država, v kateri je njegovo domače omrežje, in sicer na podlagi dogovora med operaterjem domačega omrežja in operaterjem obiskanega omrežja; |
| --- | --- |

(d)

‚gostovanje v Skupnosti‘ pomeni, da gostujoči porabnik uporablja mobilni telefon ali drugo napravo za vzpostavljanje ali sprejemanje klicev znotraj Skupnosti, pošiljanje ali sprejemanje sporočil SMS ali uporabo paketno komutiranih podatkovnih komunikacijskih storitev, medtem ko je v državi članici, ki ni država, v kateri je njegovo domače omrežje, in sicer na podlagi dogovora med operaterjem domačega omrežja in operaterjem obiskanega omrežja;

| (e) | ‚regulirani gostujoči klic‘ pomeni mobilni govorni telefonski klic, ki ga opravi gostujoči porabnik ter izvira iz obiskanega omrežja in se zaključuje v javnem komunikacijskem omrežju znotraj Skupnosti, ali ki ga gostujoči porabnik sprejme ter izvira iz javnega komunikacijskega omrežja znotraj Skupnosti in se zaključuje v obiskanem omrežju; |
| --- | --- |

(e)

‚regulirani gostujoči klic‘ pomeni mobilni govorni telefonski klic, ki ga opravi gostujoči porabnik ter izvira iz obiskanega omrežja in se zaključuje v javnem komunikacijskem omrežju znotraj Skupnosti, ali ki ga gostujoči porabnik sprejme ter izvira iz javnega komunikacijskega omrežja znotraj Skupnosti in se zaključuje v obiskanem omrežju;

| (f) | ‚gostujoči porabnik‘ pomeni porabnika pri ponudniku javnih prizemnih mobilnih komunikacijskih storitev, ki se zagotavljajo prek javnega prizemnega mobilnega omrežja, nameščenega v Skupnosti, in čigar pogodba ali dogovor z njegovim domačim ponudnikom dopušča uporabo mobilnega telefona ali druge naprave za vzpostavljanje ali sprejemanje klicev, pošiljanje ali sprejemanje sporočil SMS ali uporabo paketno komutiranih podatkovnih komunikacijskih storitev v obiskanem omrežju na podlagi dogovora med operaterjem domačega omrežja in operaterjem obiskanega omrežja; |
| --- | --- |

(f)

‚gostujoči porabnik‘ pomeni porabnika pri ponudniku javnih prizemnih mobilnih komunikacijskih storitev, ki se zagotavljajo prek javnega prizemnega mobilnega omrežja, nameščenega v Skupnosti, in čigar pogodba ali dogovor z njegovim domačim ponudnikom dopušča uporabo mobilnega telefona ali druge naprave za vzpostavljanje ali sprejemanje klicev, pošiljanje ali sprejemanje sporočil SMS ali uporabo paketno komutiranih podatkovnih komunikacijskih storitev v obiskanem omrežju na podlagi dogovora med operaterjem domačega omrežja in operaterjem obiskanega omrežja;

| (g) | ‚obiskano omrežje‘ pomeni javno prizemno mobilno komunikacijsko omrežje, nameščeno v državi članici, ki ni država domačega omrežja, in ki gostujočemu porabniku omogoča, da na podlagi dogovora z operaterjem domačega omrežja vzpostavlja ali sprejema klice, pošilja ali sprejema sporočila SMS ali uporablja paketno komutirane podatkovne komunikacijske storitve;“ |
| --- | --- |

(g)

‚obiskano omrežje‘ pomeni javno prizemno mobilno komunikacijsko omrežje, nameščeno v državi članici, ki ni država domačega omrežja, in ki gostujočemu porabniku omogoča, da na podlagi dogovora z operaterjem domačega omrežja vzpostavlja ali sprejema klice, pošilja ali sprejema sporočila SMS ali uporablja paketno komutirane podatkovne komunikacijske storitve;“

| (b) | dodajo se naslednje točke:






  „(h) | ‚evropska tarifa za SMS (evrotarifa SMS)‘ pomeni vsako tarifo, ki ne presega najvišje cene iz člena 4b, ki jo lahko zaračuna domači ponudnik za zagotavljanje reguliranih gostujočih sporočil SMS v skladu z navedenim členom; |
| --- | --- | --- |

(b)

dodajo se naslednje točke:

„(h)

‚evropska tarifa za SMS (evrotarifa SMS)‘ pomeni vsako tarifo, ki ne presega najvišje cene iz člena 4b, ki jo lahko zaračuna domači ponudnik za zagotavljanje reguliranih gostujočih sporočil SMS v skladu z navedenim členom;

| (i) | ‚sporočilo SMS‘ pomeni pisna sporočila storitve kratkih sporočil, ki so sestavljena zlasti iz črk in/ali številk ter se lahko pošiljajo med mobilnimi in/ali fiksnimi številkami, določenimi v skladu z nacionalnimi načrti oštevilčenja; |
| --- | --- |

(i)

‚sporočilo SMS‘ pomeni pisna sporočila storitve kratkih sporočil, ki so sestavljena zlasti iz črk in/ali številk ter se lahko pošiljajo med mobilnimi in/ali fiksnimi številkami, določenimi v skladu z nacionalnimi načrti oštevilčenja;

| (j) | ‚regulirano gostujoče sporočilo SMS‘ pomeni sporočilo SMS, ki ga pošlje gostujoči porabnik ter izvira iz obiskanega omrežja in se zaključuje v javnem komunikacijskem omrežju znotraj Skupnosti ali ki ga prejme gostujoči porabnik ter izvira iz javnega komunikacijskega omrežja znotraj Skupnosti in se zaključuje v obiskanem omrežju; |
| --- | --- |

(j)

‚regulirano gostujoče sporočilo SMS‘ pomeni sporočilo SMS, ki ga pošlje gostujoči porabnik ter izvira iz obiskanega omrežja in se zaključuje v javnem komunikacijskem omrežju znotraj Skupnosti ali ki ga prejme gostujoči porabnik ter izvira iz javnega komunikacijskega omrežja znotraj Skupnosti in se zaključuje v obiskanem omrežju;

| (k) | ‚regulirana storitev podatkovnega gostovanja‘ pomeni storitev gostovanja, ki omogoča gostujočemu porabniku, da uporablja paketno komutirane podatkovne komunikacijske storitve prek svojega mobilnega telefona ali druge mobilne naprave, medtem ko je povezan z obiskanim omrežjem. Regulirana storitev podatkovnega gostovanja ne vključuje prenosa ali sprejema reguliranih gostujočih klicev ali sporočil SMS, vključuje pa prenos in sprejemanje sporočil MMS.“ |
| --- | --- |

(k)

‚regulirana storitev podatkovnega gostovanja‘ pomeni storitev gostovanja, ki omogoča gostujočemu porabniku, da uporablja paketno komutirane podatkovne komunikacijske storitve prek svojega mobilnega telefona ali druge mobilne naprave, medtem ko je povezan z obiskanim omrežjem. Regulirana storitev podatkovnega gostovanja ne vključuje prenosa ali sprejema reguliranih gostujočih klicev ali sporočil SMS, vključuje pa prenos in sprejemanje sporočil MMS.“

| 4. | Člen 3 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Povprečna veleprodajna cena iz odstavka 1 se uporablja med katerima koli operaterjema in se izračuna na podlagi dvanajstmesečnega obdobja ali katerega koli krajšega obdobja, ki še ostaja do konca obdobja uporabe povprečne veleprodajne cene iz tega odstavka ali do prenehanja veljavnosti te uredbe. Najvišja povprečna veleprodajna cena se 30. avgusta 2008 oziroma 1. julija 2009 zniža na 0,28 EUR oziroma na 0,26 EUR ter se 1. julija 2010 dodatno zniža na 0,22 EUR, 1. julija 2011 pa na 0,18 EUR.“ |
| --- | --- | --- |

4.

Člen 3 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Povprečna veleprodajna cena iz odstavka 1 se uporablja med katerima koli operaterjema in se izračuna na podlagi dvanajstmesečnega obdobja ali katerega koli krajšega obdobja, ki še ostaja do konca obdobja uporabe povprečne veleprodajne cene iz tega odstavka ali do prenehanja veljavnosti te uredbe. Najvišja povprečna veleprodajna cena se 30. avgusta 2008 oziroma 1. julija 2009 zniža na 0,28 EUR oziroma na 0,26 EUR ter se 1. julija 2010 dodatno zniža na 0,22 EUR, 1. julija 2011 pa na 0,18 EUR.“

| (b) | v odstavku 3 se doda naslednji pododstavek:
  „Vendar se od 1. julija 2009 povprečna veleprodajna cena iz odstavka 1 izračuna z deljenjem skupnega prejetega prihodka iz gostovanja na veleprodajni ravni s skupnim številom minut gostovanja na veleprodajni ravni, ki jih je zadevni operater v zadevnem obdobju dejansko porabil za zagotavljanje gostujočih klicev znotraj Skupnosti na veleprodajni ravni, ki se izračuna na podlagi sekundnega intervala, da se upošteva možnosti, da lahko operater obiskanega omrežja uporabi začetno najkrajše obdobje zaračunavanja, ki ne presega 30 sekund.“ |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se doda naslednji pododstavek:

„Vendar se od 1. julija 2009 povprečna veleprodajna cena iz odstavka 1 izračuna z deljenjem skupnega prejetega prihodka iz gostovanja na veleprodajni ravni s skupnim številom minut gostovanja na veleprodajni ravni, ki jih je zadevni operater v zadevnem obdobju dejansko porabil za zagotavljanje gostujočih klicev znotraj Skupnosti na veleprodajni ravni, ki se izračuna na podlagi sekundnega intervala, da se upošteva možnosti, da lahko operater obiskanega omrežja uporabi začetno najkrajše obdobje zaračunavanja, ki ne presega 30 sekund.“

| 5. | Člen 4 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Maloprodajna cena (brez DDV) evrotarife, ki jo lahko domači ponudnik zaračuna svojemu gostujočemu porabniku za zagotavljanje reguliranega gostujočega klica, se lahko razlikuje za vsak gostujoči klic, a ne presega 0,49 EUR na minuto za vse odhodne klice ali 0,24 EUR na minuto za vse dohodne klice. Najvišja cena za odhodne klice se 30. avgusta 2008 oziroma 1. julija 2009 zniža na 0,46 EUR oziroma 0,43 EUR, za dohodne klice pa na 0,22 EUR oziroma 0,19 EUR. Najvišja cena za odhodne klice se dodatno zniža na 0,39 EUR oziroma 0,35 EUR, za dohodne klice pa na 0,15 EUR oziroma 0,11 EUR, in sicer 1. julija 2010 oziroma 1. julija 2011.
  Domači ponudniki z učinkom od 1. julija 2010 dalje svojim gostujočim porabnikom ne zaračunajo sprejemanja gostujočega govornega sporočila. To ne bi smelo posegati v druge veljavne tarife, na primer cene za poslušanje tovrstnih sporočil.
  Vsi domači ponudniki od 1. julija 2009 zaračunajo svojim gostujočim porabnikom zagotavljanje katerih koli reguliranih gostujočih odhodnih ali dohodnih klicev, za katere velja evrotarifa, na podlagi sekundnega intervala.
  Z odstopanjem od tretjega pododstavka lahko domači ponudnik uporabi začetno najkrajše obdobje zaračunavanja, ki ne presega 30 sekund za odhodne klice, za katere velja evrotarifa.“ |
| --- | --- | --- |

5.

Člen 4 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Maloprodajna cena (brez DDV) evrotarife, ki jo lahko domači ponudnik zaračuna svojemu gostujočemu porabniku za zagotavljanje reguliranega gostujočega klica, se lahko razlikuje za vsak gostujoči klic, a ne presega 0,49 EUR na minuto za vse odhodne klice ali 0,24 EUR na minuto za vse dohodne klice. Najvišja cena za odhodne klice se 30. avgusta 2008 oziroma 1. julija 2009 zniža na 0,46 EUR oziroma 0,43 EUR, za dohodne klice pa na 0,22 EUR oziroma 0,19 EUR. Najvišja cena za odhodne klice se dodatno zniža na 0,39 EUR oziroma 0,35 EUR, za dohodne klice pa na 0,15 EUR oziroma 0,11 EUR, in sicer 1. julija 2010 oziroma 1. julija 2011.

Domači ponudniki z učinkom od 1. julija 2010 dalje svojim gostujočim porabnikom ne zaračunajo sprejemanja gostujočega govornega sporočila. To ne bi smelo posegati v druge veljavne tarife, na primer cene za poslušanje tovrstnih sporočil.

Vsi domači ponudniki od 1. julija 2009 zaračunajo svojim gostujočim porabnikom zagotavljanje katerih koli reguliranih gostujočih odhodnih ali dohodnih klicev, za katere velja evrotarifa, na podlagi sekundnega intervala.

Z odstopanjem od tretjega pododstavka lahko domači ponudnik uporabi začetno najkrajše obdobje zaračunavanja, ki ne presega 30 sekund za odhodne klice, za katere velja evrotarifa.“

| (b) | Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Vsak gostujoči porabnik lahko kadar koli po koncu postopka iz odstavka 3 zahteva prehod na evrotarifo ali z nje. Vsak prehod mora biti izveden brezplačno v enem delovnem dnevu od prejema zahtevka in ne sme postavljati pogojev ali omejitev, ki se nanašajo na druge elemente naročniškega razmerja, razen če želi gostujoči porabnik, ki je sklenil naročniško razmerje za poseben paket gostovanja, ki vključuje več kot eno storitev gostovanja (tj. govorno, SMS in/ali podatkovno), prehod na evrotarifo, pri čemer lahko domači ponudnik zahteva, da se zadevni porabnik odpove ugodnostim drugih elementov zadevnega paketa. Domači ponudnik lahko tak prehod odloži, do izteka določenega najkrajšega obdobja veljavnosti prejšnje tarife gostovanja, ki ni daljše od treh mesecev.“ |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Vsak gostujoči porabnik lahko kadar koli po koncu postopka iz odstavka 3 zahteva prehod na evrotarifo ali z nje. Vsak prehod mora biti izveden brezplačno v enem delovnem dnevu od prejema zahtevka in ne sme postavljati pogojev ali omejitev, ki se nanašajo na druge elemente naročniškega razmerja, razen če želi gostujoči porabnik, ki je sklenil naročniško razmerje za poseben paket gostovanja, ki vključuje več kot eno storitev gostovanja (tj. govorno, SMS in/ali podatkovno), prehod na evrotarifo, pri čemer lahko domači ponudnik zahteva, da se zadevni porabnik odpove ugodnostim drugih elementov zadevnega paketa. Domači ponudnik lahko tak prehod odloži, do izteka določenega najkrajšega obdobja veljavnosti prejšnje tarife gostovanja, ki ni daljše od treh mesecev.“

| 6. | Vstavijo se naslednji členi:
  „Člen 4a
  Veleprodajne cene za regulirana gostujoča sporočila SMS
  1.   Z učinkom od 1. julija 2009 povprečna veleprodajna cena, ki jo lahko operater obiskanega omrežja zaračuna operaterju domačega omrežja gostujočega porabnika za zagotavljanje reguliranega gostujočega sporočila SMS, ki izvira iz zadevnega obiskanega omrežja, ne presega 0,04 EUR na sporočilo SMS.
  2.   Povprečna veleprodajna cena iz odstavka 1 se uporablja med katerima koli operaterjema in se izračuna na podlagi dvanajstmesečnega obdobja ali katerega koli krajšega obdobja, ki še ostaja do prenehanja veljavnosti te uredbe.
  3.   Povprečna veleprodajna cena iz odstavka 1 se izračuna z deljenjem skupnega prihodka na veleprodajni ravni, ki ga prejme operater obiskanega omrežja od vsakega operaterja domačega omrežja za izvor in prenos reguliranih gostujočih sporočil SMS v Skupnosti v zadevnem obdobju, s skupnim številom takih sporočil SMS, ki so poslana in prenesena v imenu zadevnega operaterja domačega omrežja v tem obdobju.
  4.   Operater obiskanega omrežja operaterju domačega omrežja gostujočega porabnika ne zaračuna zaključitve reguliranega gostujočega sporočila SMS, poslanega gostujočemu porabniku med gostovanjem v njegovem obiskanem omrežju, razen stroškov iz odstavka 1.
  Člen 4b
  Maloprodajne cene za regulirana gostujoča sporočila SMS
  1.   Domači ponudniki vsem svojim gostujočim porabnikom na jasen in pregleden način omogočijo evrotarifo SMS iz odstavka 2. Ta evrotarifa SMS ni pogojena s sklenitvijo naročnine ali povezana z drugimi fiksnimi ali ponavljajočimi se obveznostmi in se lahko kombinira s katero koli maloprodajno tarifo v skladu z drugimi določbami iz tega člena.
  2.   Z učinkom od 1. julija 2009 se lahko maloprodajna cena (brez DDV) evrotarife SMS, ki jo lahko domači ponudnik zaračuna svojemu gostujočemu porabniku za zagotavljanje reguliranih gostujočih sporočil SMS, ki jih pošlje zadevni gostujoči porabnik, razlikuje za vsako gostujoče sporočilo SMS, a ne presega 0,11 EUR.
  3.   Domači ponudniki svojim gostujočim porabnikom ne zaračunajo sprejema reguliranega gostujočega sporočila SMS.
  4.   Domači ponudniki od 1. julija 2009 samodejno uporabljajo evrotarifo SMS za vse obstoječe gostujoče porabnike, razen za tiste, ki so se že namerno odločili za posebno tarifo ali paket gostovanja, na podlagi katerega so upravičeni do drugačne tarife za regulirana gostujoča sporočila SMS, kot bi jo imeli, če take odločitve ne bi sprejeli.
  5.   Domači ponudniki od 1. julija 2009 uporabljajo evrotarifo SMS za vse nove gostujoče porabnike, ki se niso namerno določili za drugačno tarifo za gostujoča sporočila SMS ali tarifni paket za gostujoče storitve, ki vključuje drugačno tarifo za regulirana gostujoča sporočila SMS.
  6.   Vsak gostujoči porabnik lahko kadar koli zahteva prehod na evrotarifo SMS ali z nje. Vsak prehod mora biti izveden brezplačno v enem delovnem dnevu od prejema zahtevka in ne sme postavljati pogojev ali omejitev, ki se nanašajo na elemente naročniškega razmerja, ki niso povezani z gostovanjem. Domači ponudnik lahko tak prehod odloži do izteka določenega najkrajšega obdobja veljavnosti prejšnje tarife gostovanja, ki ni daljše od treh mesecev. Evrotarifa SMS se lahko vedno kombinira z evrotarifo.
  7.   Domači ponudniki najpozneje 30. junija 2009 obvestijo vsakega svojega gostujočega porabnika posebej o evrotarifi SMS, ki se uporablja najpozneje od 1. julija 2009 za vse gostujoče porabnike, ki se niso namerno odločili za posebno tarifo ali paket, ki se uporablja za regulirana sporočila SMS, in o njihovi pravici do prehoda na to tarifo in z njega v skladu z odstavkom 6.
  Člen 4c
  Tehnične značilnosti reguliranih gostujočih sporočil SMS
  Noben domači ponudnik ali operater obiskanega omrežja ne sme spremeniti tehničnih značilnosti reguliranih gostujočih sporočil SMS tako, da se razlikujejo od tehničnih značilnosti sporočil SMS, ki se zagotavljajo na njegovem domačem trgu.“ |
| --- | --- |

6.

Vstavijo se naslednji členi:

„Člen 4a

Veleprodajne cene za regulirana gostujoča sporočila SMS

1.   Z učinkom od 1. julija 2009 povprečna veleprodajna cena, ki jo lahko operater obiskanega omrežja zaračuna operaterju domačega omrežja gostujočega porabnika za zagotavljanje reguliranega gostujočega sporočila SMS, ki izvira iz zadevnega obiskanega omrežja, ne presega 0,04 EUR na sporočilo SMS.

2.   Povprečna veleprodajna cena iz odstavka 1 se uporablja med katerima koli operaterjema in se izračuna na podlagi dvanajstmesečnega obdobja ali katerega koli krajšega obdobja, ki še ostaja do prenehanja veljavnosti te uredbe.

3.   Povprečna veleprodajna cena iz odstavka 1 se izračuna z deljenjem skupnega prihodka na veleprodajni ravni, ki ga prejme operater obiskanega omrežja od vsakega operaterja domačega omrežja za izvor in prenos reguliranih gostujočih sporočil SMS v Skupnosti v zadevnem obdobju, s skupnim številom takih sporočil SMS, ki so poslana in prenesena v imenu zadevnega operaterja domačega omrežja v tem obdobju.

4.   Operater obiskanega omrežja operaterju domačega omrežja gostujočega porabnika ne zaračuna zaključitve reguliranega gostujočega sporočila SMS, poslanega gostujočemu porabniku med gostovanjem v njegovem obiskanem omrežju, razen stroškov iz odstavka 1.

Člen 4b

Maloprodajne cene za regulirana gostujoča sporočila SMS

1.   Domači ponudniki vsem svojim gostujočim porabnikom na jasen in pregleden način omogočijo evrotarifo SMS iz odstavka 2. Ta evrotarifa SMS ni pogojena s sklenitvijo naročnine ali povezana z drugimi fiksnimi ali ponavljajočimi se obveznostmi in se lahko kombinira s katero koli maloprodajno tarifo v skladu z drugimi določbami iz tega člena.

2.   Z učinkom od 1. julija 2009 se lahko maloprodajna cena (brez DDV) evrotarife SMS, ki jo lahko domači ponudnik zaračuna svojemu gostujočemu porabniku za zagotavljanje reguliranih gostujočih sporočil SMS, ki jih pošlje zadevni gostujoči porabnik, razlikuje za vsako gostujoče sporočilo SMS, a ne presega 0,11 EUR.

3.   Domači ponudniki svojim gostujočim porabnikom ne zaračunajo sprejema reguliranega gostujočega sporočila SMS.

4.   Domači ponudniki od 1. julija 2009 samodejno uporabljajo evrotarifo SMS za vse obstoječe gostujoče porabnike, razen za tiste, ki so se že namerno odločili za posebno tarifo ali paket gostovanja, na podlagi katerega so upravičeni do drugačne tarife za regulirana gostujoča sporočila SMS, kot bi jo imeli, če take odločitve ne bi sprejeli.

5.   Domači ponudniki od 1. julija 2009 uporabljajo evrotarifo SMS za vse nove gostujoče porabnike, ki se niso namerno določili za drugačno tarifo za gostujoča sporočila SMS ali tarifni paket za gostujoče storitve, ki vključuje drugačno tarifo za regulirana gostujoča sporočila SMS.

6.   Vsak gostujoči porabnik lahko kadar koli zahteva prehod na evrotarifo SMS ali z nje. Vsak prehod mora biti izveden brezplačno v enem delovnem dnevu od prejema zahtevka in ne sme postavljati pogojev ali omejitev, ki se nanašajo na elemente naročniškega razmerja, ki niso povezani z gostovanjem. Domači ponudnik lahko tak prehod odloži do izteka določenega najkrajšega obdobja veljavnosti prejšnje tarife gostovanja, ki ni daljše od treh mesecev. Evrotarifa SMS se lahko vedno kombinira z evrotarifo.

7.   Domači ponudniki najpozneje 30. junija 2009 obvestijo vsakega svojega gostujočega porabnika posebej o evrotarifi SMS, ki se uporablja najpozneje od 1. julija 2009 za vse gostujoče porabnike, ki se niso namerno odločili za posebno tarifo ali paket, ki se uporablja za regulirana sporočila SMS, in o njihovi pravici do prehoda na to tarifo in z njega v skladu z odstavkom 6.

Člen 4c

Tehnične značilnosti reguliranih gostujočih sporočil SMS

Noben domači ponudnik ali operater obiskanega omrežja ne sme spremeniti tehničnih značilnosti reguliranih gostujočih sporočil SMS tako, da se razlikujejo od tehničnih značilnosti sporočil SMS, ki se zagotavljajo na njegovem domačem trgu.“

| 7. | Člen 5 se črta. |
| --- | --- |

7.

Člen 5 se črta.

| 8. | Člen 6 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 6
  Preglednost maloprodajnih cen za regulirane gostujoče klice in sporočila SMS
  1.   Da se gostujočega porabnika opozori na dejstvo, da bodo pri vzpostavljanju ali sprejemanju klica ali pošiljanju sporočila SMS zanj veljale cene gostovanja, vsak domači ponudnik, razen če porabnik obvesti domačega ponudnika, da te storitve ne potrebuje, samodejno zagotovi porabniku prek sporočilne storitve, brez nepotrebnega odlašanja in brezplačno, ob vstopu v državo članico, ki ni država njegovega domačega omrežja, osnovne, njegovim potrebam prilagojene informacije o cenah gostovanja (vključno z DDV), ki se uporabljajo za vzpostavljanje in sprejemanje klicev ter pošiljanje sporočil SMS zadevnega porabnika v obiskani državi članici.
  Te osnovne, porabnikovim potrebam prilagojene informacije o cenah, vključujejo najvišje cene, ki bi lahko veljale za porabnika v skladu z njegovo tarifno shemo za:






  (a) | vzpostavljanje klicev (klicanje) znotraj obiskane države in v državo članico njegovega domačega omrežja ter sprejemanje klicev; ter |
| --- | --- | --- |

8.

Člen 6 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 6

Preglednost maloprodajnih cen za regulirane gostujoče klice in sporočila SMS

1.   Da se gostujočega porabnika opozori na dejstvo, da bodo pri vzpostavljanju ali sprejemanju klica ali pošiljanju sporočila SMS zanj veljale cene gostovanja, vsak domači ponudnik, razen če porabnik obvesti domačega ponudnika, da te storitve ne potrebuje, samodejno zagotovi porabniku prek sporočilne storitve, brez nepotrebnega odlašanja in brezplačno, ob vstopu v državo članico, ki ni država njegovega domačega omrežja, osnovne, njegovim potrebam prilagojene informacije o cenah gostovanja (vključno z DDV), ki se uporabljajo za vzpostavljanje in sprejemanje klicev ter pošiljanje sporočil SMS zadevnega porabnika v obiskani državi članici.

Te osnovne, porabnikovim potrebam prilagojene informacije o cenah, vključujejo najvišje cene, ki bi lahko veljale za porabnika v skladu z njegovo tarifno shemo za:

(a)

vzpostavljanje klicev (klicanje) znotraj obiskane države in v državo članico njegovega domačega omrežja ter sprejemanje klicev; ter

| (b) | pošiljanje reguliranih gostujočih sporočil SMS med nahajanjem v obiskani državi članici. |
| --- | --- |

(b)

pošiljanje reguliranih gostujočih sporočil SMS med nahajanjem v obiskani državi članici.

Prav tako vključujejo brezplačno številko iz odstavka 2 za pridobitev podrobnejših informacij in informacije o možnosti dostopa do storitev v sili z brezplačnim klicem na evropsko številko za klic v sili 112.

Porabnik, ki sporoči, da ne potrebuje samodejnih sporočilnih storitev, ima pravico, da od domačega ponudnika kadar koli in brezplačno zahteva ponovno zagotavljanje te storitve.

Domači ponudniki slepim ali slabovidnim porabnikom na njihovo zahtevo prek govornega klica samodejno in brezplačno zagotovijo osnovne in njim prilagojene informacije o cenah.

2.   Poleg odstavka 1 imajo porabniki, ne glede na to, kje se v Skupnosti nahajajo, pravico z govornim klicem z mobilnega telefona ali s storitvijo SMS brezplačno zahtevati in prejeti podrobnejše in njihovim potrebam prilagojene informacije o cenah gostovanja, ki veljajo v obiskanem omrežju za govorne klice, storitve SMS in MMS ter druge podatkovne komunikacijske storitve, ter informacije o ukrepih v zvezi s preglednostjo, ki veljajo na podlagi te uredbe. Za takšne zahteve se uporabi brezplačna številka, ki jo za ta namen določi domači ponudnik.

3.   Domači ponudniki ob sklenitvi naročniškega razmerja zagotovijo vsem uporabnikom vse informacije o veljavnih cenah gostovanja, zlasti o evrotarifi in evrotarifi SMS. Poleg tega brez nepotrebnega odlašanja zagotovijo svojim gostujočim porabnikom najnovejše informacije o veljavnih cenah gostovanja, kadar se te cene spremenijo.

Domači ponudniki sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se vsi njihovi gostujoči porabniki zavedajo možnosti uporabe evrotarife ali evrotarife SMS. Zlasti vsem gostujočim porabnikom na jasen in nepristranski način sporočijo pogoje v zvezi z evrotarifo do 30. julija 2007, pogoje v zvezi z evrotarifo SMS pa do 30. junija 2009. Pozneje v razumnih intervalih opozarjajo vse porabnike, ki so se odločili za drugo tarifo.“

| 9. | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 6a
  Preglednost in zaščitni mehanizmi za regulirane storitve podatkovnega gostovanja
  1.   Domači ponudniki zagotovijo, da so njihovi gostujoči porabniki pred sklenitvijo pogodbe in po njeni sklenitvi ustrezno obveščeni o cenah, ki veljajo za uporabo reguliranih storitev podatkovnega gostovanja, na način, ki porabnikom omogoča, da razumejo finančne posledice take uporabe ter da spremljajo in nadzirajo svoje izdatke za regulirane storitve podatkovnega gostovanja v skladu z odstavkoma 2 in 3.
  Kjer je potrebno, domači ponudniki svoje porabnike pred sklenitvijo pogodbe obvestijo, po njeni sklenitvi pa redno obveščajo o tveganjih, da lahko samodejno in nenadzorovano pride do priključitve podatkovnega gostovanja ter snemanja podatkov. Domači ponudniki poleg tega svojim porabnikom jasno in razumljivo razložijo, kako naj izklopijo te samodejne priključitve podatkovnega gostovanja, da se bodo izognili nenadzorovani porabi storitev podatkovnega gostovanja.
  2.   Domači ponudnik s samodejnim sporočilom najpozneje 1. julija 2009 obvesti gostujočega porabnika, da gostuje, in zagotovi porabnikovim potrebam prilagojene osnovne informacije o tarifah za zagotavljanje reguliranih storitev podatkovnega gostovanja zadevnemu gostujočemu porabniku v zadevni državi članici, razen če porabnik obvesti svojega domačega ponudnika, da takih informacij ne potrebuje.
  Take porabnikovim potrebam prilagojene osnovne informacije o tarifah se pošljejo na mobilni telefon ali drugo napravo gostujočega porabnika, na primer s sporočilom SMS, po elektronski pošti ali s pojavnim oknom na računalniku, vsakič, ko gostujoči porabnik vstopi v državo članico, ki ni država njegovega domačega omrežja, in prvič uporabi regulirano storitev podatkovnega gostovanja v tej državi članici. Zagotovijo se brezplačno, ko gostujoči porabnik prvič uporabi regulirano storitev podatkovnega gostovanja, z uporabo primernih sredstev, prilagojenih lažjemu prejemanju in razumevanju informacij.
  Porabnik, ki obvesti svojega domačega ponudnika, da ne potrebuje samodejnih informacij o tarifah, ima pravico, da od domačega ponudnika kadar koli in brezplačno zahteva ponovno zagotavljanje te storitve.
  3.   Vsak domači ponudnik do 1. marca 2010 vsem svojim gostujočim porabnikom ponudi možnost, da se prostovoljno in brezplačno odločijo za možnost prejemanja informacij o skupnem seštevku porabe, izražene v količini podatkov ali valuti, v kateri se izdajajo računi gostujočemu porabniku za regulirane storitve podatkovnega gostovanja, ki bo zagotovila, da skupna poraba reguliranih storitev podatkovnega gostovanja v določenem obdobju uporabe ne preseže določene finančne meje.
  V ta namen domači ponudnik zagotovi eno ali več finančnih zgornjih mej za določena obdobja uporabe pod pogojem, da je porabnik vnaprej obveščen o ustrezajočih količinah podatkov. Ena od teh mej (privzeta finančna meja) je blizu, vendar ne presega 50 EUR neporavnanih obveznosti na mesečno obračunsko obdobje (brez DDV).
  Domači ponudnik lahko namesto tega določi meje, izražene v količini podatkov, pod pogojem, da je potrošnik vnaprej obveščen o ustrezajočih finančnih zneskih. Ena od teh mej (privzeta količinska meja) ustreza finančnemu znesku, ki ne presega 50 EUR neporavnanih obveznosti na mesečno obračunsko obdobje (brez DDV).
  Domači ponudnik lahko poleg tega svojim gostujočim porabnikom ponudi druge meje z različnimi, tj. višjimi ali nižjimi, mesečnimi finančnimi zgornjimi mejami.
  Privzeta meja iz drugega in tretjega pododstavka od 1. julija 2010 dalje velja za vse porabnike, ki se niso odločili za drugo mejo.
  Vsak domači ponudnik prav tako zagotovi, da se na mobilni telefon ali drugo napravo gostujočega porabnika, na primer s sporočilom SMS, po elektronski pošti ali s pojavnim oknom na računalniku, pošlje ustrezno sporočilo, ko poraba storitev podatkovnega gostovanja doseže 80 % vnaprej dogovorjene finančne ali količinske meje. Porabniki imajo pravico od operaterjev zahtevati prekinitev pošiljanja takšnih sporočil, prav tako pa lahko od operaterjev kadar koli in brezplačno zahtevajo, naj jo začnejo znova zagotavljati.
  Ko bi bila ta finančna ali količinska meja presežena, se na mobilni telefon ali drugo napravo gostujočega porabnika pošlje sporočilo. To sporočilo navaja postopek, ki ga mora upoštevati porabnik, če želi nadaljevati z uporabo teh storitev, in stroške, povezane z vsako nadaljnjo porabljeno enoto. Če se gostujoči porabnik ne odzove v skladu s prejetim opozorilom, domači ponudnik takoj preneha zagotavljati in zaračunavati regulirane storitve podatkovnega gostovanja, razen če gostujoči porabnik ne zahteva nadaljnjega ali ponovnega zagotavljanja teh storitev.
  Od 1. novembra 2010 mora biti, kadar koli se gostujoči porabnik odloči za uporabo funkcije ‚finančna ali količinska meja‘ ali jo želi prenehati uporabljati, sprememba opravljena brezplačno v enem delovnem dnevu od prejema zahteve brez pogojevanja ali omejevanja drugih elementov naročniškega razmerja.
  4.   Z učinkom od 1. julija 2009:






  (a) | povprečna veleprodajna cena, ki jo lahko operater obiskanega omrežja zaračuna operaterju domačega omrežja gostujočega porabnika za zagotavljanje reguliranih storitev podatkovnega gostovanja prek zadevnega obiskanega omrežja, ne presega zaščitne meje 1,00 EUR od dne 1. julija 2009, 0,80 EUR od dne 1. julija 2010 in 0,50 EUR od dne 1. julija 2011 na megabajt prenesenih podatkov. Uporaba zaščitne meje ne sme povzročiti izkrivljanja ali omejevanja konkurence na veleprodajnem trgu podatkovnega gostovanja v skladu s členom 8(2)(b) Okvirne direktive. |
| --- | --- | --- |

9.

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 6a

Preglednost in zaščitni mehanizmi za regulirane storitve podatkovnega gostovanja

1.   Domači ponudniki zagotovijo, da so njihovi gostujoči porabniki pred sklenitvijo pogodbe in po njeni sklenitvi ustrezno obveščeni o cenah, ki veljajo za uporabo reguliranih storitev podatkovnega gostovanja, na način, ki porabnikom omogoča, da razumejo finančne posledice take uporabe ter da spremljajo in nadzirajo svoje izdatke za regulirane storitve podatkovnega gostovanja v skladu z odstavkoma 2 in 3.

Kjer je potrebno, domači ponudniki svoje porabnike pred sklenitvijo pogodbe obvestijo, po njeni sklenitvi pa redno obveščajo o tveganjih, da lahko samodejno in nenadzorovano pride do priključitve podatkovnega gostovanja ter snemanja podatkov. Domači ponudniki poleg tega svojim porabnikom jasno in razumljivo razložijo, kako naj izklopijo te samodejne priključitve podatkovnega gostovanja, da se bodo izognili nenadzorovani porabi storitev podatkovnega gostovanja.

2.   Domači ponudnik s samodejnim sporočilom najpozneje 1. julija 2009 obvesti gostujočega porabnika, da gostuje, in zagotovi porabnikovim potrebam prilagojene osnovne informacije o tarifah za zagotavljanje reguliranih storitev podatkovnega gostovanja zadevnemu gostujočemu porabniku v zadevni državi članici, razen če porabnik obvesti svojega domačega ponudnika, da takih informacij ne potrebuje.

Take porabnikovim potrebam prilagojene osnovne informacije o tarifah se pošljejo na mobilni telefon ali drugo napravo gostujočega porabnika, na primer s sporočilom SMS, po elektronski pošti ali s pojavnim oknom na računalniku, vsakič, ko gostujoči porabnik vstopi v državo članico, ki ni država njegovega domačega omrežja, in prvič uporabi regulirano storitev podatkovnega gostovanja v tej državi članici. Zagotovijo se brezplačno, ko gostujoči porabnik prvič uporabi regulirano storitev podatkovnega gostovanja, z uporabo primernih sredstev, prilagojenih lažjemu prejemanju in razumevanju informacij.

Porabnik, ki obvesti svojega domačega ponudnika, da ne potrebuje samodejnih informacij o tarifah, ima pravico, da od domačega ponudnika kadar koli in brezplačno zahteva ponovno zagotavljanje te storitve.

3.   Vsak domači ponudnik do 1. marca 2010 vsem svojim gostujočim porabnikom ponudi možnost, da se prostovoljno in brezplačno odločijo za možnost prejemanja informacij o skupnem seštevku porabe, izražene v količini podatkov ali valuti, v kateri se izdajajo računi gostujočemu porabniku za regulirane storitve podatkovnega gostovanja, ki bo zagotovila, da skupna poraba reguliranih storitev podatkovnega gostovanja v določenem obdobju uporabe ne preseže določene finančne meje.

V ta namen domači ponudnik zagotovi eno ali več finančnih zgornjih mej za določena obdobja uporabe pod pogojem, da je porabnik vnaprej obveščen o ustrezajočih količinah podatkov. Ena od teh mej (privzeta finančna meja) je blizu, vendar ne presega 50 EUR neporavnanih obveznosti na mesečno obračunsko obdobje (brez DDV).

Domači ponudnik lahko namesto tega določi meje, izražene v količini podatkov, pod pogojem, da je potrošnik vnaprej obveščen o ustrezajočih finančnih zneskih. Ena od teh mej (privzeta količinska meja) ustreza finančnemu znesku, ki ne presega 50 EUR neporavnanih obveznosti na mesečno obračunsko obdobje (brez DDV).

Domači ponudnik lahko poleg tega svojim gostujočim porabnikom ponudi druge meje z različnimi, tj. višjimi ali nižjimi, mesečnimi finančnimi zgornjimi mejami.

Privzeta meja iz drugega in tretjega pododstavka od 1. julija 2010 dalje velja za vse porabnike, ki se niso odločili za drugo mejo.

Vsak domači ponudnik prav tako zagotovi, da se na mobilni telefon ali drugo napravo gostujočega porabnika, na primer s sporočilom SMS, po elektronski pošti ali s pojavnim oknom na računalniku, pošlje ustrezno sporočilo, ko poraba storitev podatkovnega gostovanja doseže 80 % vnaprej dogovorjene finančne ali količinske meje. Porabniki imajo pravico od operaterjev zahtevati prekinitev pošiljanja takšnih sporočil, prav tako pa lahko od operaterjev kadar koli in brezplačno zahtevajo, naj jo začnejo znova zagotavljati.

Ko bi bila ta finančna ali količinska meja presežena, se na mobilni telefon ali drugo napravo gostujočega porabnika pošlje sporočilo. To sporočilo navaja postopek, ki ga mora upoštevati porabnik, če želi nadaljevati z uporabo teh storitev, in stroške, povezane z vsako nadaljnjo porabljeno enoto. Če se gostujoči porabnik ne odzove v skladu s prejetim opozorilom, domači ponudnik takoj preneha zagotavljati in zaračunavati regulirane storitve podatkovnega gostovanja, razen če gostujoči porabnik ne zahteva nadaljnjega ali ponovnega zagotavljanja teh storitev.

Od 1. novembra 2010 mora biti, kadar koli se gostujoči porabnik odloči za uporabo funkcije ‚finančna ali količinska meja‘ ali jo želi prenehati uporabljati, sprememba opravljena brezplačno v enem delovnem dnevu od prejema zahteve brez pogojevanja ali omejevanja drugih elementov naročniškega razmerja.

4.   Z učinkom od 1. julija 2009:

(a)

povprečna veleprodajna cena, ki jo lahko operater obiskanega omrežja zaračuna operaterju domačega omrežja gostujočega porabnika za zagotavljanje reguliranih storitev podatkovnega gostovanja prek zadevnega obiskanega omrežja, ne presega zaščitne meje 1,00 EUR od dne 1. julija 2009, 0,80 EUR od dne 1. julija 2010 in 0,50 EUR od dne 1. julija 2011 na megabajt prenesenih podatkov. Uporaba zaščitne meje ne sme povzročiti izkrivljanja ali omejevanja konkurence na veleprodajnem trgu podatkovnega gostovanja v skladu s členom 8(2)(b) Okvirne direktive.

| (b) | ta povprečna veleprodajna cena se uporablja med katerima koli operaterjema in se izračuna na podlagi dvanajstmesečnega obdobja ali katerega koli krajšega obdobja, ki še ostaja do prenehanja veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(b)

ta povprečna veleprodajna cena se uporablja med katerima koli operaterjema in se izračuna na podlagi dvanajstmesečnega obdobja ali katerega koli krajšega obdobja, ki še ostaja do prenehanja veljavnosti te uredbe.

| (c) | povprečna veleprodajna cena iz točke (a) se izračuna z deljenjem skupnega prihodka na veleprodajni ravni, ki ga prejme operater obiskanega omrežja od vsakega operaterja domačega omrežja za zagotavljanje reguliranih storitev podatkovnega gostovanja v zadevnem obdobju, s skupnim številom megabajtov podatkov, dejansko porabljenih pri zagotavljanju teh storitev v zadevnem obdobju, ki se izračuna na podlagi kilobajt natančno.“ |
| --- | --- |

(c)

povprečna veleprodajna cena iz točke (a) se izračuna z deljenjem skupnega prihodka na veleprodajni ravni, ki ga prejme operater obiskanega omrežja od vsakega operaterja domačega omrežja za zagotavljanje reguliranih storitev podatkovnega gostovanja v zadevnem obdobju, s skupnim številom megabajtov podatkov, dejansko porabljenih pri zagotavljanju teh storitev v zadevnem obdobju, ki se izračuna na podlagi kilobajt natančno.“

| 10. | Člen 7 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Nacionalni regulativni organi poskrbijo, da so posodobljene informacije o uporabi te uredbe, zlasti členov 3, 4, 4a, 4b in 6a, javno dostopne tako, da jih lahko zainteresirane strani pridobijo brez težav.“ |
| --- | --- | --- |

10.

Člen 7 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Nacionalni regulativni organi poskrbijo, da so posodobljene informacije o uporabi te uredbe, zlasti členov 3, 4, 4a, 4b in 6a, javno dostopne tako, da jih lahko zainteresirane strani pridobijo brez težav.“

| (b) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:
  „5.   Nacionalni regulativni organi lahko na lastno pobudo posredujejo za zagotovitev skladnosti s to uredbo. Kjer je to potrebno, uporabijo zlasti pooblastila iz člena 5 Direktive o dostopu, da zagotovijo ustrezen dostop in medomrežno povezovanje za zagotovitev povezljivosti in medobratovalnosti storitev gostovanja, na primer kadar si naročniki ne morejo izmenjavati reguliranih gostujočih sporočil SMS z naročnikom prizemnega mobilnega omrežja v drugi državi članici, ker ni bil sklenjen sporazum o dostavi teh sporočil.“ |
| --- | --- |

(b)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Nacionalni regulativni organi lahko na lastno pobudo posredujejo za zagotovitev skladnosti s to uredbo. Kjer je to potrebno, uporabijo zlasti pooblastila iz člena 5 Direktive o dostopu, da zagotovijo ustrezen dostop in medomrežno povezovanje za zagotovitev povezljivosti in medobratovalnosti storitev gostovanja, na primer kadar si naročniki ne morejo izmenjavati reguliranih gostujočih sporočil SMS z naročnikom prizemnega mobilnega omrežja v drugi državi članici, ker ni bil sklenjen sporazum o dostavi teh sporočil.“

| 11. | Člen 9 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 9
  Kazni
  Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve te uredbe, in sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo njihovo izvajanje. Predvidene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice obvestijo Komisijo o teh določbah najpozneje do 30. marca 2008 ali, v primeru dodatnih zahtev iz člena 3(2) in (3), člena 4(2) in (4) ter členov 4a, 4b, 4c, 6, 6a in 7 Uredbe (ES) št. 544/2009 (7), najpozneje do 30. marca 2010, in jo takoj obvestijo tudi o vseh poznejših spremembah, ki vplivajo nanje. |
| --- | --- |

11.

Člen 9 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 9

Kazni

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve te uredbe, in sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo njihovo izvajanje. Predvidene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice obvestijo Komisijo o teh določbah najpozneje do 30. marca 2008 ali, v primeru dodatnih zahtev iz člena 3(2) in (3), člena 4(2) in (4) ter členov 4a, 4b, 4c, 6, 6a in 7 Uredbe (ES) št. 544/2009 (7), najpozneje do 30. marca 2010, in jo takoj obvestijo tudi o vseh poznejših spremembah, ki vplivajo nanje.

| 12. | Člen 11 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 11
  Revizija
  1.   Komisija pregleda izvajanje te uredbe in po javnem posvetovanju poroča Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje do 30. junija 2011. Komisija zlasti oceni, ali so bili doseženi cilji te uredbe. Komisija pri tem med drugim pregleda naslednje:






  — | razvoj veleprodajnih in maloprodajnih cen zagotavljanja govornih in podatkovnih komunikacijskih storitev ter storitev SMS gostujočim porabnikom in ustrezajoči razvoj mobilnih komunikacijskih storitev na domači ravni v državah članicah, in sicer za naročnike in predplačnike posebej, ter razvoj kakovosti in hitrosti teh storitev; |
| --- | --- | --- |

12.

Člen 11 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 11

Revizija

1.   Komisija pregleda izvajanje te uredbe in po javnem posvetovanju poroča Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje do 30. junija 2011. Komisija zlasti oceni, ali so bili doseženi cilji te uredbe. Komisija pri tem med drugim pregleda naslednje:

—

razvoj veleprodajnih in maloprodajnih cen zagotavljanja govornih in podatkovnih komunikacijskih storitev ter storitev SMS gostujočim porabnikom in ustrezajoči razvoj mobilnih komunikacijskih storitev na domači ravni v državah članicah, in sicer za naročnike in predplačnike posebej, ter razvoj kakovosti in hitrosti teh storitev;

| — | razpoložljivost in kakovost storitev, vključno s storitvami, ki nadomeščajo gostovanje (za glasovna sporočila, sporočila SMS in prenos podatkov), zlasti glede na tehnološki napredek; |
| --- | --- |

—

razpoložljivost in kakovost storitev, vključno s storitvami, ki nadomeščajo gostovanje (za glasovna sporočila, sporočila SMS in prenos podatkov), zlasti glede na tehnološki napredek;

| — | koliko koristi so imeli porabniki zaradi realnega znižanja cen storitev gostovanja ali druge koristi zaradi znižanja stroškov za zagotavljanje storitev gostovanja ter razpon tarif in proizvodov, ki so na voljo porabnikom z različnimi klicnimi vzorci; |
| --- | --- |

—

koliko koristi so imeli porabniki zaradi realnega znižanja cen storitev gostovanja ali druge koristi zaradi znižanja stroškov za zagotavljanje storitev gostovanja ter razpon tarif in proizvodov, ki so na voljo porabnikom z različnimi klicnimi vzorci;

| — | stopnjo konkurence na maloprodajnem in veleprodajnem trgu, zlasti konkurenčni položaj manjših, neodvisnih ali novih operaterjev, vključno z učinki poslovnih sporazumov na konkurenco in stopnjo medsebojne povezanosti med operaterji; |
| --- | --- |

—

stopnjo konkurence na maloprodajnem in veleprodajnem trgu, zlasti konkurenčni položaj manjših, neodvisnih ali novih operaterjev, vključno z učinki poslovnih sporazumov na konkurenco in stopnjo medsebojne povezanosti med operaterji;

Komisija oceni tudi metode, ki so različne od regulacije cen in bi jih lahko uporabila za vzpostavitev konkurenčnega notranjega trga za gostovanje, ter pri tem upošteva analizo, ki jo je neodvisno opravil organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije. Komisija na podlagi te ocene poda ustrezna priporočila.

2.   Poleg tega Komisija najpozneje do 30. junija 2010 pripravi vmesno poročilo za Evropski parlament in Svet, ki vključuje povzetek spremljanja zagotavljanja storitev gostovanja v Skupnosti ter oceno o napredku glede izpolnjevanja ciljev te uredbe, med drugim s sklicevanjem na zadeve iz odstavka 1.“

| 13. | V členu 12 se črta besedilo „najpozneje v 30. avgusta 2007“. |
| --- | --- |

13.

V členu 12 se črta besedilo „najpozneje v 30. avgusta 2007“.

| 14. | V členu 13 se leto „2010“ nadomesti z letom „2012“. |
| --- | --- |

14.

V členu 13 se leto „2010“ nadomesti z letom „2012“.

Člen 2

Sprememba Direktive 2002/21/ES

Člen 1(5) Direktive 2002/21/ES se nadomesti z naslednjim:

„5.   Ta direktiva in posebne direktive ne posegajo v posebne ukrepe, sprejete za regulacijo mednarodnega gostovanja v javnih mobilnih komunikacijskih omrežjih v Skupnosti.“

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. junija 2009.

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

Š. FÜLE

---

(1)  Mnenje z dne 15. januarja 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 8. junija 2009.

2

(3)  UL L 171, 29.6.2007, str. 32.

3

(4)  UL L 200, 30.7.2002, str. 38.

4

(5)  UL L 108, 24.4.2002, str. 7.

5

(6)  UL L 108, 24.4.2002, str. 33.

6

(7)  UL L 167, 29. junija 2009, str. 12.“;

7

---

| 29.6.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 167/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 167/24

---

UREDBA (ES) št. 545/2009 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 18. junija 2009

o spremembi Uredbe (EGS) št. 95/93 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 80(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svetovna gospodarska in finančna kriza močno vpliva na dejavnost letalskih prevoznikov. V zimskem obdobju voznega reda letov 2008/2009 je povzročila izrazito zmanjšanje zračnega prometa. Navedena gospodarska kriza bo zaznamovala tudi poletno obdobje voznega reda letov 2009. |
| --- | --- |

(1)

Svetovna gospodarska in finančna kriza močno vpliva na dejavnost letalskih prevoznikov. V zimskem obdobju voznega reda letov 2008/2009 je povzročila izrazito zmanjšanje zračnega prometa. Navedena gospodarska kriza bo zaznamovala tudi poletno obdobje voznega reda letov 2009.

| (2) | Za zagotovitev, da letalski prevozniki zaradi neuporabe slotov, ki so jim bili dodeljeni za poletno obdobje voznega reda letov 2009, ne izgubijo pravice do teh slotov, je treba jasno in nedvoumno poudariti, da navedena gospodarska kriza vpliva na navedeno obdobje voznega reda letov. |
| --- | --- |

(2)

Za zagotovitev, da letalski prevozniki zaradi neuporabe slotov, ki so jim bili dodeljeni za poletno obdobje voznega reda letov 2009, ne izgubijo pravice do teh slotov, je treba jasno in nedvoumno poudariti, da navedena gospodarska kriza vpliva na navedeno obdobje voznega reda letov.

| (3) | Komisija bi morala še naprej analizirati vpliv gospodarske krize na sektor zračnega prevoza. Če se bodo gospodarske razmere pred zimskim obdobjem voznega reda letov 2009/2010 še naprej slabšale, bi lahko Komisija za zimsko obdobje voznega reda letov 2010/2011 predlagala prenovo ureditve iz te uredbe. Pred takšnim predlogom bi bilo treba pripraviti celovito presojo vplivov, v kateri bi se analizirale njegove morebitne posledice za konkurenco in potrošnike, predlog pa bi bilo treba pripraviti le kot del predloga splošne revizije Uredbe Sveta (EGS) št. 95/93 z dne 18. januarja 1993 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (3), da se odpravi sedanja neučinkovitost pri dodeljevanju slotov in zagotovi optimalna uporaba omejenih zmogljivosti na preobremenjenih letališčih. |
| --- | --- |

(3)

Komisija bi morala še naprej analizirati vpliv gospodarske krize na sektor zračnega prevoza. Če se bodo gospodarske razmere pred zimskim obdobjem voznega reda letov 2009/2010 še naprej slabšale, bi lahko Komisija za zimsko obdobje voznega reda letov 2010/2011 predlagala prenovo ureditve iz te uredbe. Pred takšnim predlogom bi bilo treba pripraviti celovito presojo vplivov, v kateri bi se analizirale njegove morebitne posledice za konkurenco in potrošnike, predlog pa bi bilo treba pripraviti le kot del predloga splošne revizije Uredbe Sveta (EGS) št. 95/93 z dne 18. januarja 1993 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (3), da se odpravi sedanja neučinkovitost pri dodeljevanju slotov in zagotovi optimalna uporaba omejenih zmogljivosti na preobremenjenih letališčih.

| (4) | Uredbo (EGS) št. 95/93 bi bilo zato treba nujno ustrezno spremeniti. Ta sprememba v ničemer ne vpliva na pooblastila Komisije v zvezi z uporabo členov 81 in 82 Pogodbe – |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (EGS) št. 95/93 bi bilo zato treba nujno ustrezno spremeniti. Ta sprememba v ničemer ne vpliva na pooblastila Komisije v zvezi z uporabo členov 81 in 82 Pogodbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EGS) št. 95/93 se spremeni:

| 1. | Člen 10a se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 10a
  Za namen člena 10(2) se koordinatorji strinjajo, da imajo letalski prevozniki za poletno obdobje voznega reda letov 2010 pravico do zaporedij slotov, ki so jim bila v skladu s to uredbo dodeljena na začetku poletnega obdobja voznega reda letov 2009.“ |
| --- | --- |

1.

Člen 10a se nadomesti z naslednjim:

„Člen 10a

Za namen člena 10(2) se koordinatorji strinjajo, da imajo letalski prevozniki za poletno obdobje voznega reda letov 2010 pravico do zaporedij slotov, ki so jim bila v skladu s to uredbo dodeljena na začetku poletnega obdobja voznega reda letov 2009.“

| 2. | Člen 10b se črta. |
| --- | --- |

2.

Člen 10b se črta.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. junija 2009.

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

Š. FÜLE

---

(1)  Mnenje z dne 24. marca 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 8. junija 2009.

2

(3)  UL L 14, 22.1.1993, str. 1.

3

---

| 29.6.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 167/26 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 167/26

---

UREDBA (ES) št. 546/2009 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 18. junija 2009

o spremembi Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti tretjega odstavka člena 159 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 (4) je bil ustanovljen Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji („ESPG“), da se zagotovi podpora in izkaže solidarnost delavcem, ki postanejo presežni zaradi velikih strukturnih sprememb svetovnih trgovinskih tokov, ki jih povzroča globalizacija. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 (4) je bil ustanovljen Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji („ESPG“), da se zagotovi podpora in izkaže solidarnost delavcem, ki postanejo presežni zaradi velikih strukturnih sprememb svetovnih trgovinskih tokov, ki jih povzroča globalizacija.

| (2) | Komisija je v svojem sporočilu z dne 2. julija 2008 Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 16 Uredbe (ES) št. 1927/2006 predložila prvo letno poročilo. Komisija je ugotovila, da bi bilo treba okrepiti vpliv ESPG na odpiranje delovnih mest in možnosti izobraževanja za evropske delavce. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v svojem sporočilu z dne 2. julija 2008 Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 16 Uredbe (ES) št. 1927/2006 predložila prvo letno poročilo. Komisija je ugotovila, da bi bilo treba okrepiti vpliv ESPG na odpiranje delovnih mest in možnosti izobraževanja za evropske delavce.

| (3) | Skupna načela prožne varnosti, ki jih je podprl Evropski svet 14. decembra 2007 in sporočilo Komisije z naslovom „Nove spretnosti in znanja za nova delovna mesta: predvidevanje in usklajevanje potreb in znanja na trgu dela“ poudarjata cilje spodbujanja trajne prilagodljivosti in zaposljivosti delavcev prek boljših možnosti za učenje na vseh ravneh ter strategij za razvoj spretnosti in znanja, ki ustrezajo potrebam gospodarstva, vključno, na primer, s spretnostmi, potrebnimi za prehod na gospodarstvo z nizkimi emisijami CO2 in ki temelji na znanju. |
| --- | --- |

(3)

Skupna načela prožne varnosti, ki jih je podprl Evropski svet 14. decembra 2007 in sporočilo Komisije z naslovom „Nove spretnosti in znanja za nova delovna mesta: predvidevanje in usklajevanje potreb in znanja na trgu dela“ poudarjata cilje spodbujanja trajne prilagodljivosti in zaposljivosti delavcev prek boljših možnosti za učenje na vseh ravneh ter strategij za razvoj spretnosti in znanja, ki ustrezajo potrebam gospodarstva, vključno, na primer, s spretnostmi, potrebnimi za prehod na gospodarstvo z nizkimi emisijami CO2 in ki temelji na znanju.

| (4) | Komisija je 26. novembra 2008 predstavila sporočilo o evropskem načrtu za oživitev gospodarstva, ki temelji na temeljnih načelih solidarnosti in socialne pravičnosti. V okviru odziva na krizo je treba spremeniti pravila ESPG, da se omogoči izjema za začasno razširitev področja uporabe ESPG in da se omogoči učinkovitejše odzivanje. Države članice, ki se prijavljajo za prispevek iz ESPG na podlagi tega odstopanja, morajo dokazati neposredno in jasno povezavo med presežnimi delavci ter finančno in gospodarsko krizo. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 26. novembra 2008 predstavila sporočilo o evropskem načrtu za oživitev gospodarstva, ki temelji na temeljnih načelih solidarnosti in socialne pravičnosti. V okviru odziva na krizo je treba spremeniti pravila ESPG, da se omogoči izjema za začasno razširitev področja uporabe ESPG in da se omogoči učinkovitejše odzivanje. Države članice, ki se prijavljajo za prispevek iz ESPG na podlagi tega odstopanja, morajo dokazati neposredno in jasno povezavo med presežnimi delavci ter finančno in gospodarsko krizo.

| (5) | Za zagotovitev pregledne uporabe meril za pomoč bi bilo treba opredeliti primere, ki veljajo kot odpuščanje. Z namenom večje prilagodljivost pri predložitvi vlog držav članic in boljše doseganje cilja solidarnosti bi bilo treba znižati prag odpuščanja delavcev. |
| --- | --- |

(5)

Za zagotovitev pregledne uporabe meril za pomoč bi bilo treba opredeliti primere, ki veljajo kot odpuščanje. Z namenom večje prilagodljivost pri predložitvi vlog držav članic in boljše doseganje cilja solidarnosti bi bilo treba znižati prag odpuščanja delavcev.

| (6) | V skladu s ciljem pravičnega in nediskriminatornega obravnavanja bi morali biti vsi delavci, katerih odpustitev se lahko jasno poveže z istim dogodkom, ki je povzročil odpuščanja, upravičeni do ugodnosti iz svežnja prilagojenih storitev, predstavljenega za prispevek ESGP. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s ciljem pravičnega in nediskriminatornega obravnavanja bi morali biti vsi delavci, katerih odpustitev se lahko jasno poveže z istim dogodkom, ki je povzročil odpuščanja, upravičeni do ugodnosti iz svežnja prilagojenih storitev, predstavljenega za prispevek ESGP.

| (7) | Za lažje izvajanje ESGP bi bilo treba uporabljati tehnično pomoč na pobudo Komisije. |
| --- | --- |

(7)

Za lažje izvajanje ESGP bi bilo treba uporabljati tehnično pomoč na pobudo Komisije.

| (8) | Za zagotovitev dodatne podpore ESPG med finančno in gospodarsko krizo bi bilo treba stopnjo sofinanciranja začasno povečati. |
| --- | --- |

(8)

Za zagotovitev dodatne podpore ESPG med finančno in gospodarsko krizo bi bilo treba stopnjo sofinanciranja začasno povečati.

| (9) | Da se izboljša kakovost ukrepov in zagotovi dovolj časa, da bi lahko ukrepi uspešno prispevali k ponovni vključitvi najbolj ranljivih delavcev na trg dela, bi bilo treba podaljšati in pojasniti obdobje, v katerem je treba izvesti upravičene ukrepe. |
| --- | --- |

(9)

Da se izboljša kakovost ukrepov in zagotovi dovolj časa, da bi lahko ukrepi uspešno prispevali k ponovni vključitvi najbolj ranljivih delavcev na trg dela, bi bilo treba podaljšati in pojasniti obdobje, v katerem je treba izvesti upravičene ukrepe.

| (10) | Primerno je pregledati delovanje ESPG, vključno z začasnim odstopanjem za podporo delavcem, ki postanejo presežni zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

(10)

Primerno je pregledati delovanje ESPG, vključno z začasnim odstopanjem za podporo delavcem, ki postanejo presežni zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

| (11) | Uredbo (ES) št. 1927/2006 bi bilo treba zato ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(11)

Uredbo (ES) št. 1927/2006 bi bilo treba zato ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1927/2006 se spremeni:

| 1. | V člen 1 se doda naslednji odstavek:
  „1a.   Z odstopanjem od člena 1 zagotavlja ESPG podporo tudi delavcem, ki postanejo presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, če vloge ustrezajo merilom iz člena 2(a), (b) ali (c). Države članice, ki se prijavljajo za prispevek iz ESPG na podlagi tega odstopanja, dokažejo neposredno in jasno povezavo med presežnimi delavci ter finančno in gospodarsko krizo.
  To odstopanje se uporablja za vse vloge, predložene pred 31. decembrom 2011.“ |
| --- | --- |

1.

V člen 1 se doda naslednji odstavek:

„1a.   Z odstopanjem od člena 1 zagotavlja ESPG podporo tudi delavcem, ki postanejo presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, če vloge ustrezajo merilom iz člena 2(a), (b) ali (c). Države članice, ki se prijavljajo za prispevek iz ESPG na podlagi tega odstopanja, dokažejo neposredno in jasno povezavo med presežnimi delavci ter finančno in gospodarsko krizo.

To odstopanje se uporablja za vse vloge, predložene pred 31. decembrom 2011.“

| 2. | Člen 2 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 2
  Merila za pomoč
  Finančni prispevek iz ESPG bo določen, kjer velike strukturne spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih privedejo do resnih gospodarskih motenj, predvsem do bistvenega povečanja uvoza v Evropsko unijo, hitrega padca tržnega deleža EU v nekem sektorju ali preselitve proizvodnje v tretje države, kar povzroči:






  (a) | vsaj 500 presežnih delavcev v obdobju štirih mesecev v podjetju v državi članici, vključno z delavci, ki postanejo presežni pri dobaviteljih ali proizvajalcih v poproizvodni fazi; ali |
| --- | --- | --- |

2.

Člen 2 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 2

Merila za pomoč

Finančni prispevek iz ESPG bo določen, kjer velike strukturne spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih privedejo do resnih gospodarskih motenj, predvsem do bistvenega povečanja uvoza v Evropsko unijo, hitrega padca tržnega deleža EU v nekem sektorju ali preselitve proizvodnje v tretje države, kar povzroči:

(a)

vsaj 500 presežnih delavcev v obdobju štirih mesecev v podjetju v državi članici, vključno z delavci, ki postanejo presežni pri dobaviteljih ali proizvajalcih v poproizvodni fazi; ali

| (b) | vsaj 500 presežnih delavcev v obdobju devetih mesecev, zlasti v malih in srednje velikih podjetjih, v oddelku NACE 2 v eni regiji ali dveh sosednjih regijah po ravni NUTS II. |
| --- | --- |

(b)

vsaj 500 presežnih delavcev v obdobju devetih mesecev, zlasti v malih in srednje velikih podjetjih, v oddelku NACE 2 v eni regiji ali dveh sosednjih regijah po ravni NUTS II.

| (c) | Na majhnih trgih dela ali v izrednih okoliščinah, ki jih mora zadevna država članica ustrezno utemeljiti, kjer je lahko vloga za prispevke iz ESPG sprejemljiva, kadar odpuščanje delavcev resno vpliva na zaposlenost in lokalno gospodarstvo, tudi če merila za pomoč iz točk (a) in (b) niso v celoti izpolnjena. Država članica navede, da njena vloga ne izpolnjuje v celoti meril za pomoč iz točk (a) ali (b). Skupna višina prispevkov, ki so dodeljeni v izrednih okoliščinah, ne sme presegati 15 % najvišjega letnega zneska ESPG. |
| --- | --- |

(c)

Na majhnih trgih dela ali v izrednih okoliščinah, ki jih mora zadevna država članica ustrezno utemeljiti, kjer je lahko vloga za prispevke iz ESPG sprejemljiva, kadar odpuščanje delavcev resno vpliva na zaposlenost in lokalno gospodarstvo, tudi če merila za pomoč iz točk (a) in (b) niso v celoti izpolnjena. Država članica navede, da njena vloga ne izpolnjuje v celoti meril za pomoč iz točk (a) ali (b). Skupna višina prispevkov, ki so dodeljeni v izrednih okoliščinah, ne sme presegati 15 % najvišjega letnega zneska ESPG.

Za izračun števila presežnih delavcev iz zgornjih točk (a), (b) in (c) se odpuščanje šteje od

| — | dneva, ko delodajalec obvesti delavca o odpustitvi ali prekinitvi pogodbe o zaposlitvi, |
| --- | --- |

—

dneva, ko delodajalec obvesti delavca o odpustitvi ali prekinitvi pogodbe o zaposlitvi,

| — | dneva dejanske prekinitve pogodbe o zaposlitvi pred njenim iztekom ali |
| --- | --- |

—

dneva dejanske prekinitve pogodbe o zaposlitvi pred njenim iztekom ali

| — | dneva, na katerega delodajalec v skladu s členom 3(1) Direktive Sveta 98/59/ES z dne 20. julija 1998 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kolektivnimi odpusti (5) pisno obvesti pristojne javne organe o načrtovanih kolektivnih odpustih; v tem primeru država članica prosilka ali države članice prosilke Komisiji pred zaključkom ocene, določene v členu 10 te uredbe, pošljejo dodatne informacije o dejanskem številu odpustov, izvedenih v skladu z zgornjimi točkami (a), (b) ali (c), ter oceno stroškov usklajenega svežnja prilagojenih storitev. |
| --- | --- |

—

dneva, na katerega delodajalec v skladu s členom 3(1) Direktive Sveta 98/59/ES z dne 20. julija 1998 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kolektivnimi odpusti (5) pisno obvesti pristojne javne organe o načrtovanih kolektivnih odpustih; v tem primeru država članica prosilka ali države članice prosilke Komisiji pred zaključkom ocene, določene v členu 10 te uredbe, pošljejo dodatne informacije o dejanskem številu odpustov, izvedenih v skladu z zgornjimi točkami (a), (b) ali (c), ter oceno stroškov usklajenega svežnja prilagojenih storitev.

Za vsako podjetje, ki odpušča delavce, država članica ali države članice v vlogi določijo, kako se štejejo presežni delavci.

| 3. | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 3a
  Upravičenci
  Države članice lahko prilagojene storitve, ki se sofinancirajo iz ESPG, zagotovijo prizadetim delavcem, med katerimi so lahko:






  (a) | delavci, ki postanejo presežni v obdobju iz člena 2(a), (b) ali (c), in |
| --- | --- | --- |

3.

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 3a

Upravičenci

Države članice lahko prilagojene storitve, ki se sofinancirajo iz ESPG, zagotovijo prizadetim delavcem, med katerimi so lahko:

(a)

delavci, ki postanejo presežni v obdobju iz člena 2(a), (b) ali (c), in

| (b) | delavci, ki postanejo presežni pred ali po obdobju iz člena 2(a) ali (c), kadar vloga v skladu s slednjim odstopa od meril iz člena 2(a), če je do odpuščanj prišlo po splošni razglasitvi odpuščanj in je mogoče ugotoviti jasno vzročno povezavo z dogodkom, ki je povzročil odpuščanje v referenčnem obdobju.“ |
| --- | --- |

(b)

delavci, ki postanejo presežni pred ali po obdobju iz člena 2(a) ali (c), kadar vloga v skladu s slednjim odstopa od meril iz člena 2(a), če je do odpuščanj prišlo po splošni razglasitvi odpuščanj in je mogoče ugotoviti jasno vzročno povezavo z dogodkom, ki je povzročil odpuščanje v referenčnem obdobju.“

| 4. | Člen 5(2)(a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | obrazloženo analizo povezave med tehnološkimi presežki in velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih ali finančno in gospodarsko krizo, navedbo števila presežnih delavcev ter razlago nepredvidene narave teh tehnoloških presežkov.“ |
| --- | --- | --- |

4.

Člen 5(2)(a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

obrazloženo analizo povezave med tehnološkimi presežki in velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih ali finančno in gospodarsko krizo, navedbo števila presežnih delavcev ter razlago nepredvidene narave teh tehnoloških presežkov.“

| 5. | Člen 8 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 8
  Tehnična pomoč na pobudo Komisije






  1. | Na pobudo Komisije se lahko ESPG v okviru zgornje meje 0,35 % najvišjega letnega zneska ESPG uporabi za financiranje dejavnosti priprave, spremljanja, informiranja in razvoja temeljnega znanja, ki je potrebno za izvajanje ESPG. Uporabi se lahko tako za financiranje upravne in tehnične podpore kot tudi revizije, nadzora in vrednotenja, potrebnih za izvajanje te uredbe. |
| --- | --- | --- |

5.

Člen 8 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 8

Tehnična pomoč na pobudo Komisije

1.

Na pobudo Komisije se lahko ESPG v okviru zgornje meje 0,35 % najvišjega letnega zneska ESPG uporabi za financiranje dejavnosti priprave, spremljanja, informiranja in razvoja temeljnega znanja, ki je potrebno za izvajanje ESPG. Uporabi se lahko tako za financiranje upravne in tehnične podpore kot tudi revizije, nadzora in vrednotenja, potrebnih za izvajanje te uredbe.

| 2. | Proračunski organ na podlagi predloga Komisije na začetku vsakega leta zagotovi znesek za tehnično pomoč v okviru zgornje meje iz odstavka 1. |
| --- | --- |

2.

Proračunski organ na podlagi predloga Komisije na začetku vsakega leta zagotovi znesek za tehnično pomoč v okviru zgornje meje iz odstavka 1.

| 3. | Naloge iz odstavka 1 se izvršijo v skladu s Finančno uredbo in izvedbenimi pravili, ki se uporabljajo za to obliko izvrševanja proračuna. |
| --- | --- |

3.

Naloge iz odstavka 1 se izvršijo v skladu s Finančno uredbo in izvedbenimi pravili, ki se uporabljajo za to obliko izvrševanja proračuna.

| 4. | Tehnična pomoč Komisije vključuje zagotavljanje informacij in navodil za države članice pri uporabi, nadzoru in ocenjevanju ESPG. Komisija lahko informacije o uporabi ESPG zagotovi tudi evropskim in drugim nacionalnim socialnim partnerjem.“ |
| --- | --- |

4.

Tehnična pomoč Komisije vključuje zagotavljanje informacij in navodil za države članice pri uporabi, nadzoru in ocenjevanju ESPG. Komisija lahko informacije o uporabi ESPG zagotovi tudi evropskim in drugim nacionalnim socialnim partnerjem.“

| 6. | Člen 10(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Komisija na podlagi ocene, izvedene v skladu s členom 5(5), predvsem ob upoštevanju števila delavcev, ki potrebujejo pomoč, predlaganih ukrepov in predvidenih stroškov čim prej oceni ter predlaga znesek finančnega prispevka, ki se lahko izplača, če sploh, glede na omejitve sredstev, ki so na voljo. Znesek ne sme preseči 50 % celotnega zneska predvidenih stroškov iz člena 5(2)(d). Za vloge, predložene pred datumom iz člena 1(1a), znesek ne sme preseči 65 %.“ |
| --- | --- |

6.

Člen 10(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Komisija na podlagi ocene, izvedene v skladu s členom 5(5), predvsem ob upoštevanju števila delavcev, ki potrebujejo pomoč, predlaganih ukrepov in predvidenih stroškov čim prej oceni ter predlaga znesek finančnega prispevka, ki se lahko izplača, če sploh, glede na omejitve sredstev, ki so na voljo. Znesek ne sme preseči 50 % celotnega zneska predvidenih stroškov iz člena 5(2)(d). Za vloge, predložene pred datumom iz člena 1(1a), znesek ne sme preseči 65 %.“

| 7. | V členu 11 se doda naslednji odstavek:
  „V primeru nepovratnih sredstev se posredni stroški, ki se določijo pavšalno, štejejo za odhodke, ki so upravičeni do prispevka iz ESPG do 20 % neposrednih stroškov projekta, če so takšni posredni stroški nastali v skladu z nacionalnimi predpisi, kar vključuje tudi računovodska pravila.“ |
| --- | --- |

7.

V členu 11 se doda naslednji odstavek:

„V primeru nepovratnih sredstev se posredni stroški, ki se določijo pavšalno, štejejo za odhodke, ki so upravičeni do prispevka iz ESPG do 20 % neposrednih stroškov projekta, če so takšni posredni stroški nastali v skladu z nacionalnimi predpisi, kar vključuje tudi računovodska pravila.“

| 8. | Člen 13 (2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Države članice vse upravičene ukrepe, vključene v usklajen sveženj prilagojenih storitev, izvedejo čim prej, najkasneje pa v 24 mesecih po datumu vloge v skladu s členom 5 ali po datumu začetka teh ukrepov, če ta ni več kot tri mesece od dneva vloge.“ |
| --- | --- |

8.

Člen 13 (2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Države članice vse upravičene ukrepe, vključene v usklajen sveženj prilagojenih storitev, izvedejo čim prej, najkasneje pa v 24 mesecih po datumu vloge v skladu s členom 5 ali po datumu začetka teh ukrepov, če ta ni več kot tri mesece od dneva vloge.“

| 9. | V členu 20 se za prvim odstavkom vstavi naslednji odstavek:
  „Na podlagi predloga Komisije lahko Evropski parlament in Svet pregledata to uredbo, vključno z začasnim odstopanjem iz člena 1(1a).“ |
| --- | --- |

9.

V členu 20 se za prvim odstavkom vstavi naslednji odstavek:

„Na podlagi predloga Komisije lahko Evropski parlament in Svet pregledata to uredbo, vključno z začasnim odstopanjem iz člena 1(1a).“

Člen 2

Prehodne določbe

Ta uredba se uporablja za vse vloge za pomoč iz ESPG, prejete po 1. maju 2009. V zvezi z vlogami, prejetimi pred tem datumom, za celotno trajanje pomoči iz ESPG še naprej veljajo pravila, ki so veljala na datum vloge.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. junija 2009

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

Š. FÜLE

---

(1)  Mnenje z dne 24. marca 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Mnenje z dne 22. aprila 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 11. junija 2009.

3

(4)  UL L 48, 22.2.2008, str. 82.

4

(5)  UL L 225, 12.8.1998, str. 16.“

5

---