# Eiropas Savienības L 114/2009

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2009.114.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 114 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 7. maijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2009.114.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 114

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 7. maijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 369/2009 (2009. gada 6. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 370/2009 (2009. gada 6. maijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 795/2004, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot vienreizējo maksājumu shēmu, kura paredzēta Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003 | 3 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/3/EK (2009. gada 11. marts), ar ko groza Padomes Direktīvu 80/181/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mērvienībām (
  1
  ) | 10 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 369/2009 (2009. gada 6. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 370/2009 (2009. gada 6. maijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 795/2004, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot vienreizējo maksājumu shēmu, kura paredzēta Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003

3

DIREKTĪVAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/3/EK (2009. gada 11. marts), ar ko groza Padomes Direktīvu 80/181/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mērvienībām (
  1
  )

1

10

| | | IV   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | | EBTA Uzraudzības Iestāde |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 368/06/COL (2006. gada 29. novembris) par Īslandes valstij piederošo kapitāla daļu pārdošanu uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. (Īslande) | 14 |

IV   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

EBTA Uzraudzības Iestāde

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 368/06/COL (2006. gada 29. novembris) par Īslandes valstij piederošo kapitāla daļu pārdošanu uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. (Īslande)

Sementsverksmiðjan hf.

14

| | | Labojums |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Regulā (EK) Nr. 555/2008 (2008. gada 27. jūnijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 479/2008 par vīna tirgus kopējo organizāciju attiecībā uz atbalsta programmām, tirdzniecību ar trešām valstīm, ražošanas potenciālu un kontroli vīna nozarē (OV L 170, 30.6.2008.) | 23 |

Labojums

*

Labojums Komisijas Regulā (EK) Nr. 555/2008 (2008. gada 27. jūnijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 479/2008 par vīna tirgus kopējo organizāciju attiecībā uz atbalsta programmām, tirdzniecību ar trešām valstīm, ražošanas potenciālu un kontroli vīna nozarē (OV L 170, 30.6.2008.)

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 7.5.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 114/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 369/2009

(2009. gada 6. maijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 7. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 6. maijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 71,9 |
| TN | 115,0 |
| TR | 141,3 |
| ZZ | 109,4 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 32,7 |
| TR | 135,3 |
| ZZ | 107,8 |
| 0709 90 70 | TR | 118,7 |
| ZZ | 118,7 |
| 0805 10 20 | EG | 41,2 |
| IL | 60,3 |
| MA | 46,8 |
| TN | 49,5 |
| TR | 98,3 |
| US | 55,4 |
| ZZ | 58,6 |
| 0805 50 10 | TR | 41,7 |
| ZA | 69,9 |
| ZZ | 55,8 |
| 0808 10 80 | AR | 77,4 |
| BR | 71,5 |
| CA | 114,7 |
| CL | 79,5 |
| CN | 94,5 |
| NZ | 102,5 |
| US | 121,6 |
| UY | 71,7 |
| ZA | 81,2 |
| ZZ | 90,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

71,9

TN

115,0

TR

141,3

ZZ

109,4

0707 00 05

JO

155,5

MA

32,7

TR

135,3

ZZ

107,8

0709 90 70

TR

118,7

ZZ

118,7

0805 10 20

EG

41,2

IL

60,3

MA

46,8

TN

49,5

TR

98,3

US

55,4

ZZ

58,6

0805 50 10

TR

41,7

ZA

69,9

ZZ

55,8

0808 10 80

AR

77,4

BR

71,5

CA

114,7

CL

79,5

CN

94,5

NZ

102,5

US

121,6

UY

71,7

ZA

81,2

ZZ

90,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 7.5.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 114/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 114/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 370/2009

(2009. gada 6. maijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 795/2004, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot vienreizējo maksājumu shēmu, kura paredzēta Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulu (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, kā arī groza Regulas (EK) Nr. 1290/2005, (EK) Nr. 247/2006, (EK) Nr. 378/2007 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (1), un jo īpaši tās 34. panta 2. punkta otro daļu un 142. panta c), d) un g) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 73/2009 paredzēja jaunus noteikumus par vienreizējo maksājumu shēmu, ko piemēro no 2009. gada 1. janvāra. Tagad nepieciešams pielāgot Komisijas Regulā (EK) Nr. 795/2004 (2) paredzētos īstenošanas noteikumus. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 73/2009 paredzēja jaunus noteikumus par vienreizējo maksājumu shēmu, ko piemēro no 2009. gada 1. janvāra. Tagad nepieciešams pielāgot Komisijas Regulā (EK) Nr. 795/2004 (2) paredzētos īstenošanas noteikumus.

| (2) | Definīcijām, kas izklāstītas Regulas (EK) Nr. 795/2004 2. pantā, jāatspoguļo to jomu turpmākā atbilstība, uz kurām attiecas vienreizējo maksājumu shēma. |
| --- | --- |

(2)

Definīcijām, kas izklāstītas Regulas (EK) Nr. 795/2004 2. pantā, jāatspoguļo to jomu turpmākā atbilstība, uz kurām attiecas vienreizējo maksājumu shēma.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 795/2004 3.b pantā izklāstītie atbilstības kritēriji ir lieki, tādēļ tie ir jāsvītro. Savukārt Regulas (EK) Nr. 73/2009 34. panta 2. punkta a) apakšpunktā ir iekļauti noteikumi attiecībā uz to hektāru, par kuriem var pretendēt uz atbalstu, izmantošanu nelauksaimniecības darbībām. Attiecībā uz visām dalībvalstīm jānosaka pamatkritēriji. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 795/2004 3.b pantā izklāstītie atbilstības kritēriji ir lieki, tādēļ tie ir jāsvītro. Savukārt Regulas (EK) Nr. 73/2009 34. panta 2. punkta a) apakšpunktā ir iekļauti noteikumi attiecībā uz to hektāru, par kuriem var pretendēt uz atbalstu, izmantošanu nelauksaimniecības darbībām. Attiecībā uz visām dalībvalstīm jānosaka pamatkritēriji.

| (4) | Regula (EK) Nr. 73/2009 atceļ saistības par zemes atstāšanu atmatā un dažus ierobežojumus, kas saistīti ar tiesībām uz maksājumiem, kuri piešķirti no valsts rezerves, tādējādi noteikumi par šiem jautājumiem kļūst lieki. |
| --- | --- |

(4)

Regula (EK) Nr. 73/2009 atceļ saistības par zemes atstāšanu atmatā un dažus ierobežojumus, kas saistīti ar tiesībām uz maksājumiem, kuri piešķirti no valsts rezerves, tādējādi noteikumi par šiem jautājumiem kļūst lieki.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 795/2004 7. panta noteikumi jāprecizē attiecībā uz atsaucēm uz Padomes Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (3) un Regulu (EK) Nr. 73/2009. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 795/2004 7. panta noteikumi jāprecizē attiecībā uz atsaucēm uz Padomes Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (3) un Regulu (EK) Nr. 73/2009.

| (6) | Regulā (EK) Nr. 73/2009 vairs nav īpašu noteikumu par vienreizējo maksājumu shēmas piemērošanas procedūru pirmajā piemērošanas gadā. Tāpēc jāpielāgo attiecīgie noteikumi Regulā (EK) Nr. 795/2004. |
| --- | --- |

(6)

Regulā (EK) Nr. 73/2009 vairs nav īpašu noteikumu par vienreizējo maksājumu shēmas piemērošanas procedūru pirmajā piemērošanas gadā. Tāpēc jāpielāgo attiecīgie noteikumi Regulā (EK) Nr. 795/2004.

| (7) | Gadījumā, ja Regulas (EK) Nr. 795/2004 20. un 22. pantā minētās nomas vai 23. pantā minēto programmu beigu termiņš ir pēc pēdējās dienas, kurā var iesniegt pieteikumu saskaņā ar vienreizējo maksājumu shēmu tās pirmajā piemērošanas gadā, pieteikumu iesniegšanas termiņš attiecībā uz tiesību uz maksājumu noteikšanu jāpagarina, lai lauksaimniekiem dotu pietiekami daudz laika tāda pieteikuma iesniegšanai, kas atspoguļo saimniecības faktisko situāciju. |
| --- | --- |

(7)

Gadījumā, ja Regulas (EK) Nr. 795/2004 20. un 22. pantā minētās nomas vai 23. pantā minēto programmu beigu termiņš ir pēc pēdējās dienas, kurā var iesniegt pieteikumu saskaņā ar vienreizējo maksājumu shēmu tās pirmajā piemērošanas gadā, pieteikumu iesniegšanas termiņš attiecībā uz tiesību uz maksājumu noteikšanu jāpagarina, lai lauksaimniekiem dotu pietiekami daudz laika tāda pieteikuma iesniegšanai, kas atspoguļo saimniecības faktisko situāciju.

| (8) | Regulas (EK) Nr. 795/2004 26. pantā noteiktais reģionālais ierobežojums ir jāpielāgo Regulas (EK) Nr. 73/2009 43. panta 1. punktam. |
| --- | --- |

(8)

Regulas (EK) Nr. 795/2004 26. pantā noteiktais reģionālais ierobežojums ir jāpielāgo Regulas (EK) Nr. 73/2009 43. panta 1. punktam.

| (9) | Lai gan noteikumi par obligāto zemes atstāšanu atmatā ir lieki, attiecībā uz 2009. gadu ir jāsaglabā noteikumi par brīvprātīgu zemes atstāšanu atmatā, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 107. pantā. |
| --- | --- |

(9)

Lai gan noteikumi par obligāto zemes atstāšanu atmatā ir lieki, attiecībā uz 2009. gadu ir jāsaglabā noteikumi par brīvprātīgu zemes atstāšanu atmatā, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 107. pantā.

| (10) | Ja dalībvalstis izlemj piemērot Regulas (EK) Nr. 73/2009 72. panta 4. punktu, jānosaka termiņš šāda pieteikuma iesniegšanai Komisijā un tā saturs. |
| --- | --- |

(10)

Ja dalībvalstis izlemj piemērot Regulas (EK) Nr. 73/2009 72. panta 4. punktu, jānosaka termiņš šāda pieteikuma iesniegšanai Komisijā un tā saturs.

| (11) | Jāparedz noteikumi attiecībā uz jaunajām dalībvalstīm, kas pāriet no vienotā platībmaksājuma shēmas uz vienreizējo maksājumu shēmu. Šie noteikumi jo īpaši jāattiecina uz tiesību uz maksājumu sākotnējo piešķiršanu un uz īpašajām tiesībām, kā arī uz lēmuma paziņošanu. |
| --- | --- |

(11)

Jāparedz noteikumi attiecībā uz jaunajām dalībvalstīm, kas pāriet no vienotā platībmaksājuma shēmas uz vienreizējo maksājumu shēmu. Šie noteikumi jo īpaši jāattiecina uz tiesību uz maksājumu sākotnējo piešķiršanu un uz īpašajām tiesībām, kā arī uz lēmuma paziņošanu.

| (12) | Regulā (EK) Nr. 73/2009 vīna ražotājiem paredzēts piešķirt tiešu atbalstu saskaņā ar vienreizējo maksājumu shēmu, it īpaši pārejot no vīna atbalsta programmām uz vienreizējo maksājumu shēmu. Tāpēc ir jāpieņem attiecīgi sīki izstrādāti noteikumi par tiesību piešķiršanu. Šādiem sīki izstrādātiem noteikumiem ir jāatbilst tiem, kas jau ir noteikti Regulā (EK) Nr. 795/2004 attiecībā uz augļu un dārzeņu nozari. |
| --- | --- |

(12)

Regulā (EK) Nr. 73/2009 vīna ražotājiem paredzēts piešķirt tiešu atbalstu saskaņā ar vienreizējo maksājumu shēmu, it īpaši pārejot no vīna atbalsta programmām uz vienreizējo maksājumu shēmu. Tāpēc ir jāpieņem attiecīgi sīki izstrādāti noteikumi par tiesību piešķiršanu. Šādiem sīki izstrādātiem noteikumiem ir jāatbilst tiem, kas jau ir noteikti Regulā (EK) Nr. 795/2004 attiecībā uz augļu un dārzeņu nozari.

| (13) | Lauksaimniekiem, kam jau ir piešķirtas tiesības uz maksājumu vai kas ir nopirkuši vai saņēmuši tiesības uz maksājumu līdz tā termiņa beigām, kas bija jāievēro, lai noteiktu tiesības uz maksājumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 795/2004, šo tiesību uz maksājumu vērtība un skaits ir jāpārrēķina. Tiesības uz maksājumu, uz kurām attiecas īpaši nosacījumi, šajos aprēķinos neņem vērā. |
| --- | --- |

(13)

Lauksaimniekiem, kam jau ir piešķirtas tiesības uz maksājumu vai kas ir nopirkuši vai saņēmuši tiesības uz maksājumu līdz tā termiņa beigām, kas bija jāievēro, lai noteiktu tiesības uz maksājumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 795/2004, šo tiesību uz maksājumu vērtība un skaits ir jāpārrēķina. Tiesības uz maksājumu, uz kurām attiecas īpaši nosacījumi, šajos aprēķinos neņem vērā.

| (14) | Dalībvalstis, kas piemēro reģionālo modeli, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 59. panta 1. un 3. punktā un 71.f pantā, ir jāpilnvaro noteikt to tiesību uz maksājumu skaitu uz vienu lauksaimnieku, kuras rodas pēc vīna atbalsta programmu piemērošanas beigām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 IX pielikuma C daļu. |
| --- | --- |

(14)

Dalībvalstis, kas piemēro reģionālo modeli, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 59. panta 1. un 3. punktā un 71.f pantā, ir jāpilnvaro noteikt to tiesību uz maksājumu skaitu uz vienu lauksaimnieku, kuras rodas pēc vīna atbalsta programmu piemērošanas beigām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 IX pielikuma C daļu.

| (15) | Jāparedz noteikumi par vidējām reģionālajām vērtībām attiecībā uz tiesību uz maksājumu vērtības noteikšanu, piemērojot Regulas (EK) Nr. 73/2009 IX pielikuma B daļu (vīnogulāju izaršana). |
| --- | --- |

(15)

Jāparedz noteikumi par vidējām reģionālajām vērtībām attiecībā uz tiesību uz maksājumu vērtības noteikšanu, piemērojot Regulas (EK) Nr. 73/2009 IX pielikuma B daļu (vīnogulāju izaršana).

| (16) | Regulas (EK) Nr. 795/2004 I pielikumā noteikts datums, pēc kura saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 38. panta otro daļu sekundāro kultūraugu audzēšanu var īslaicīgi atļaut reģionos, kuros graudaugus klimatisko apstākļu dēļ parasti novāc agrāk. Pēc Spānijas pieprasījuma šīs dalībvalsts dažādiem reģioniem jāpiemēro dažādi datumi, ievērojot dažādos agronomiskos un klimatiskos apstākļus. Jāatjaunina arī pielikums, lai ņemtu vērā augļu un dārzeņu atbilstību tajās dalībvalstīs, kas nepiemēro minētās nozares integrācijas atlikšanu. |
| --- | --- |

(16)

Regulas (EK) Nr. 795/2004 I pielikumā noteikts datums, pēc kura saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 38. panta otro daļu sekundāro kultūraugu audzēšanu var īslaicīgi atļaut reģionos, kuros graudaugus klimatisko apstākļu dēļ parasti novāc agrāk. Pēc Spānijas pieprasījuma šīs dalībvalsts dažādiem reģioniem jāpiemēro dažādi datumi, ievērojot dažādos agronomiskos un klimatiskos apstākļus. Jāatjaunina arī pielikums, lai ņemtu vērā augļu un dārzeņu atbilstību tajās dalībvalstīs, kas nepiemēro minētās nozares integrācijas atlikšanu.

| (17) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 795/2004. |
| --- | --- |

(17)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 795/2004.

| (18) | Ierosinātie grozījumi jāpiemēro no Regulas (EK) Nr. 73/2009 piemērošanas dienas. |
| --- | --- |

(18)

Ierosinātie grozījumi jāpiemēro no Regulas (EK) Nr. 73/2009 piemērošanas dienas.

| (19) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(19)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 795/2004 groza šādi.

| 1) | Regulas 2. pantu groza šādi:






  a) | svītro a) punktu; |
| --- | --- | --- |

1)

Regulas 2. pantu groza šādi:

a)

svītro a) punktu;

| b) | panta c) punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “c) | “ilggadīgās kultūras” ir nerotācijas kultūras, izņemot pastāvīgās ganības, kas atrodas uz attiecīgās zemes piecus gadus vai ilgāk un kas atkārtoti dod ražu, tostarp stādaudzētavas, un pamežs ar īsu augseku (KN kods ex 0602 90 41);”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta c) punktu aizstāj ar šādu punktu:

“c)

“ilggadīgās kultūras” ir nerotācijas kultūras, izņemot pastāvīgās ganības, kas atrodas uz attiecīgās zemes piecus gadus vai ilgāk un kas atkārtoti dod ražu, tostarp stādaudzētavas, un pamežs ar īsu augseku (KN kods ex 0602 90 41);”;

| c) | svītro d) punktu; |
| --- | --- |

c)

svītro d) punktu;

| d) | panta f) punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “f) | “pļava” ir aramzeme, ko izmanto zāles (sētas vai dabīgi augošas) audzēšanai; Regulas (EK) Nr. 73/2009 (4) 49. pantā jēdziens “pļava” ietver pastāvīgās ganības; |
| --- | --- | --- |

d)

panta f) punktu aizstāj ar šādu punktu:

“f)

“pļava” ir aramzeme, ko izmanto zāles (sētas vai dabīgi augošas) audzēšanai; Regulas (EK) Nr. 73/2009 (4) 49. pantā jēdziens “pļava” ietver pastāvīgās ganības;

| 2) | Regulas 3.b pantu svītro. |
| --- | --- |

2)

Regulas 3.b pantu svītro.

| 3) | Regulas 1. nodaļā pievieno šādu 3.c pantu:
  “3.c pants
  Lielākoties lauksaimniecisks izmantojums
  Regulas (EK) Nr. 73/2009 34. panta 2. punkta a) apakšpunkta nolūkos saimniecības teritorija, ko izmanto gan lauksaimniecībā, gan nelauksaimnieciskos nolūkos, uzskatāma par teritoriju ar lielākoties lauksaimniecisku izmantojumu, ja nelauksaimniecisko darbību intensitāte, būtība, ilgums un laika plānojums būtiski neietekmē veiktās lauksaimnieciskās darbības.
  Dalībvalstis nosaka kritērijus šā panta pirmās daļas īstenošanai savā teritorijā. ” |
| --- | --- |

3)

Regulas 1. nodaļā pievieno šādu 3.c pantu:

“3.c pants

Lielākoties lauksaimniecisks izmantojums

Regulas (EK) Nr. 73/2009 34. panta 2. punkta a) apakšpunkta nolūkos saimniecības teritorija, ko izmanto gan lauksaimniecībā, gan nelauksaimnieciskos nolūkos, uzskatāma par teritoriju ar lielākoties lauksaimniecisku izmantojumu, ja nelauksaimniecisko darbību intensitāte, būtība, ilgums un laika plānojums būtiski neietekmē veiktās lauksaimnieciskās darbības.

Dalībvalstis nosaka kritērijus šā panta pirmās daļas īstenošanai savā teritorijā. ”

| 4) | Regulas 6. pantu groza šādi:






  a) | panta 3. punktu groza šādi:






  i) | punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Var palielināt viņam piederošo tiesību uz maksājumu vienības vērtību.”; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Regulas 6. pantu groza šādi:

a)

panta 3. punktu groza šādi:

i)

punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Var palielināt viņam piederošo tiesību uz maksājumu vienības vērtību.”;

| ii) | punkta trešo daļu svītro; |
| --- | --- |

ii)

punkta trešo daļu svītro;

| b) | panta 4. punktu svītro. |
| --- | --- |

b)

panta 4. punktu svītro.

| 5) | Regulas 7. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta pirmo un otro daļu aizstāj ar šādām daļām:
  “Ja dalībvalsts izmanto Regulas (EK) Nr. 1782/2003 42. panta 5. punktā paredzēto iespēju, tā var saskaņā ar šo pantu pēc pieprasījuma jo īpaši piešķirt tiesības uz maksājumu tiem lauksaimniekiem attiecīgajos reģionos, kuri deklarē mazāku hektāru skaitu nekā attiecīgais to tiesību uz maksājumu skaits, ko viņiem piešķirtu vai kas viņiem būtu bijušas piešķirtas saskaņā ar minētās regulas 43. pantu un Regulas (EK) Nr. 73/2009 59. pantu.
  Šādā gadījumā lauksaimnieks par labu valsts rezervei atsakās no visām tiesībām uz maksājumu, kas viņam piešķirtas vai kas viņam būtu bijis jāpiešķir, izņemot tiesības uz maksājumu, uz kurām attiecas īpaši nosacījumi, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1782/2003 49. pantā.”; |
| --- | --- | --- |

5)

Regulas 7. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta pirmo un otro daļu aizstāj ar šādām daļām:

“Ja dalībvalsts izmanto Regulas (EK) Nr. 1782/2003 42. panta 5. punktā paredzēto iespēju, tā var saskaņā ar šo pantu pēc pieprasījuma jo īpaši piešķirt tiesības uz maksājumu tiem lauksaimniekiem attiecīgajos reģionos, kuri deklarē mazāku hektāru skaitu nekā attiecīgais to tiesību uz maksājumu skaits, ko viņiem piešķirtu vai kas viņiem būtu bijušas piešķirtas saskaņā ar minētās regulas 43. pantu un Regulas (EK) Nr. 73/2009 59. pantu.

Šādā gadījumā lauksaimnieks par labu valsts rezervei atsakās no visām tiesībām uz maksājumu, kas viņam piešķirtas vai kas viņam būtu bijis jāpiešķir, izņemot tiesības uz maksājumu, uz kurām attiecas īpaši nosacījumi, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1782/2003 49. pantā.”;

| b) | panta 3. punktu svītro; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu svītro;

| c) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “4.   No valsts rezerves piešķirto tiesību uz maksājumu vienības vērtību aprēķina, dalot lauksaimniekam piemērojamo pamatsummu ar viņa deklarēto hektāru skaitu.” |
| --- | --- |

c)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.   No valsts rezerves piešķirto tiesību uz maksājumu vienības vērtību aprēķina, dalot lauksaimniekam piemērojamo pamatsummu ar viņa deklarēto hektāru skaitu.”

| 6) | Regulas 8. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Neizmantotās tiesības uz maksājumu uzskatāmas par ieskaitītām atpakaļ valsts rezervē nākamajā dienā pēc pēdējās dienas, kad var grozīt pieteikumu par dalību vienreizējo maksājumu shēmā tajā kalendārajā gadā, kurā beidzas Regulas (EK) Nr. 73/2009 28. panta 3. punktā un 42. pantā minētais laikposms.”; |
| --- | --- | --- |

6)

Regulas 8. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Neizmantotās tiesības uz maksājumu uzskatāmas par ieskaitītām atpakaļ valsts rezervē nākamajā dienā pēc pēdējās dienas, kad var grozīt pieteikumu par dalību vienreizējo maksājumu shēmā tajā kalendārajā gadā, kurā beidzas Regulas (EK) Nr. 73/2009 28. panta 3. punktā un 42. pantā minētais laikposms.”;

| b) | panta 2. punktu svītro. |
| --- | --- |

b)

panta 2. punktu svītro.

| 7) | Svītro 9. panta 1. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

7)

Svītro 9. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

| 8) | Regulas 12. panta 4. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Vienreizējo maksājumu shēmas pirmajā gadā piešķiramo tiesību uz maksājumu galīgo noteikšanu veic, pamatojoties uz pieteikumu par tiesībām, kas iesniegts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 796/2004 21.a panta 3. punktu noteiktā termiņā.” |
| --- | --- |

8)

Regulas 12. panta 4. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Vienreizējo maksājumu shēmas pirmajā gadā piešķiramo tiesību uz maksājumu galīgo noteikšanu veic, pamatojoties uz pieteikumu par tiesībām, kas iesniegts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 796/2004 21.a panta 3. punktu noteiktā termiņā.”

| 9) | Regulas 18. pantu groza šādi:






  a) | panta 3. punktu svītro; |
| --- | --- | --- |

9)

Regulas 18. pantu groza šādi:

a)

panta 3. punktu svītro;

| b) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “4.   Gadījumos, kad 20. un 22. pantā minētā noma vai 23. pantā minētās programmas beidzas pēc pēdējās dienas, kad var iesniegt pieteikumus par dalību vienreizējo maksājumu shēmā tās pirmajā piemērošanas gadā, lauksaimnieks pēc nomas vai programmas beigām līdz dienai, kas jānosaka dalībvalstij, bet ne vēlāk kā līdz pēdējai dienai, kad var grozīt pieteikumu par atbalstu nākamajā gadā, var iesniegt pieteikumu par tiesību uz maksājumu noteikšanu.” |
| --- | --- |

b)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.   Gadījumos, kad 20. un 22. pantā minētā noma vai 23. pantā minētās programmas beidzas pēc pēdējās dienas, kad var iesniegt pieteikumus par dalību vienreizējo maksājumu shēmā tās pirmajā piemērošanas gadā, lauksaimnieks pēc nomas vai programmas beigām līdz dienai, kas jānosaka dalībvalstij, bet ne vēlāk kā līdz pēdējai dienai, kad var grozīt pieteikumu par atbalstu nākamajā gadā, var iesniegt pieteikumu par tiesību uz maksājumu noteikšanu.”

| 10) | Regulas 23.a pantā svītro otro punktu. |
| --- | --- |

10)

Regulas 23.a pantā svītro otro punktu.

| 11) | Regulas 24. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “3.   Lauksaimnieki tiesības uz maksājumu var brīvprātīgi atdot valsts rezervei.” |
| --- | --- |

11)

Regulas 24. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.   Lauksaimnieki tiesības uz maksājumu var brīvprātīgi atdot valsts rezervei.”

| 12) | Regulas 26. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Neskarot Regulas (EK) Nr. 73/2009 50. panta 1. punktu un 62. panta 1. punktu, ja dalībvalsts izmanto minētās regulas 43. panta 1. punkta trešajā daļā paredzēto iespēju, dalībvalsts atbilstošajā teritoriālajā līmenī nosaka reģionu saskaņā ar objektīviem kritērijiem un tā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem un novērstu tirgus un konkurences izkropļošanu.”; |
| --- | --- | --- |

12)

Regulas 26. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Neskarot Regulas (EK) Nr. 73/2009 50. panta 1. punktu un 62. panta 1. punktu, ja dalībvalsts izmanto minētās regulas 43. panta 1. punkta trešajā daļā paredzēto iespēju, dalībvalsts atbilstošajā teritoriālajā līmenī nosaka reģionu saskaņā ar objektīviem kritērijiem un tā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem un novērstu tirgus un konkurences izkropļošanu.”;

| b) | panta 4. punktu svītro. |
| --- | --- |

b)

panta 4. punktu svītro.

| 13) | Regulas 32. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “32. pants
  Regulas (EK) Nr. 1782/2003 107. pantā minētās brīvprātīgās atstāšanas atmatā nosacījumi
  1.   Platības jāatstāj atmatā uz laika posmu, kas sākas vēlākais 15. janvārī un beidzas agrākais 31. augustā. Tomēr dalībvalstis paredz nosacījumus, ar kādiem ražotāji drīkst sākt sēklu sēšanu no 15. jūlija, lai ievāktu ražu nākamajā gadā, un nosacījumus, kas jāievēro, lai no 15. jūlija vai arī 15. jūnija gadījumos, kad ir ārkārtas klimatiskie apstākļi, drīkstētu sākt ganīšanu tajās dalībvalstīs, kurās ganāmpulku pārvieto uz vasaras ganībām.
  2.   Dalībvalstis ievieš piemērotus pasākumus, kas atbilst konkrētajai situācijai atmatā atstātajās platībās, lai nodrošinātu, ka tajās ir saglabāti labi lauksaimniecības un vides apstākļi un ka ir aizsargāta apkārtējā vide.
  Šādi pasākumi var attiekties uz augu segu. Šādā gadījumā jāgarantē, lai pasākumi nodrošinātu to, ka augu segu nevar izmantot sēklu audzēšanai un lauksaimnieciskiem mērķiem līdz 31. augustam vai turpmāk līdz 15. janvārim, lai kultūraugus audzētu pārdošanai.
  3.   Gadījumos, kas minēti Regulas (EK) Nr. 73/2009 31. panta c) apakšpunktā, dalībvalstis visiem attiecīgajiem ražotājiem var atļaut izmantot zemi, kas saskaņā ar deklarāciju atstāta atmatā, lai izmantotu dzīvnieku barībai, tā gada laikā, par ko iesniedz vienotu atbalsta pieteikumu. Dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka atmatā atstātā platība, uz kuru attiecas atļauja, netiek izmantota peļņas nolūkā un jo īpaši – ka lopbarība, ko audzē šajā atmatā atstāšanai paredzētajā zemē, netiek pārdota. Dalībvalstis Komisijai paziņo savu lēmumu par atļauju un tās pamatojumu.” |
| --- | --- |

13)

Regulas 32. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“32. pants

Regulas (EK) Nr. 1782/2003 107. pantā minētās brīvprātīgās atstāšanas atmatā nosacījumi

1.   Platības jāatstāj atmatā uz laika posmu, kas sākas vēlākais 15. janvārī un beidzas agrākais 31. augustā. Tomēr dalībvalstis paredz nosacījumus, ar kādiem ražotāji drīkst sākt sēklu sēšanu no 15. jūlija, lai ievāktu ražu nākamajā gadā, un nosacījumus, kas jāievēro, lai no 15. jūlija vai arī 15. jūnija gadījumos, kad ir ārkārtas klimatiskie apstākļi, drīkstētu sākt ganīšanu tajās dalībvalstīs, kurās ganāmpulku pārvieto uz vasaras ganībām.

2.   Dalībvalstis ievieš piemērotus pasākumus, kas atbilst konkrētajai situācijai atmatā atstātajās platībās, lai nodrošinātu, ka tajās ir saglabāti labi lauksaimniecības un vides apstākļi un ka ir aizsargāta apkārtējā vide.

Šādi pasākumi var attiekties uz augu segu. Šādā gadījumā jāgarantē, lai pasākumi nodrošinātu to, ka augu segu nevar izmantot sēklu audzēšanai un lauksaimnieciskiem mērķiem līdz 31. augustam vai turpmāk līdz 15. janvārim, lai kultūraugus audzētu pārdošanai.

3.   Gadījumos, kas minēti Regulas (EK) Nr. 73/2009 31. panta c) apakšpunktā, dalībvalstis visiem attiecīgajiem ražotājiem var atļaut izmantot zemi, kas saskaņā ar deklarāciju atstāta atmatā, lai izmantotu dzīvnieku barībai, tā gada laikā, par ko iesniedz vienotu atbalsta pieteikumu. Dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka atmatā atstātā platība, uz kuru attiecas atļauja, netiek izmantota peļņas nolūkā un jo īpaši – ka lopbarība, ko audzē šajā atmatā atstāšanai paredzētajā zemē, netiek pārdota. Dalībvalstis Komisijai paziņo savu lēmumu par atļauju un tās pamatojumu.”

| 14) | Regulas 33., 34., 39. 41. un 43. pantu svītro. |
| --- | --- |

14)

Regulas 33., 34., 39. 41. un 43. pantu svītro.

| 15) | Regulas 48. panta 6. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “6.   Dalībvalstis, kas piemēro Regulas (EK) Nr. 73/2009 72. panta 4. punktu, vēlākais līdz 2009. gada 7. jūnijam sniedz informāciju par maksājumiem, ko tās plāno piešķirt, un it īpaši par to atbilstības nosacījumiem, par nozarēm, kurās piemēroti pasākumi, un piesaistīto finansiālo līdzekļu apjomu.” |
| --- | --- |

15)

Regulas 48. panta 6. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“6.   Dalībvalstis, kas piemēro Regulas (EK) Nr. 73/2009 72. panta 4. punktu, vēlākais līdz 2009. gada 7. jūnijam sniedz informāciju par maksājumiem, ko tās plāno piešķirt, un it īpaši par to atbilstības nosacījumiem, par nozarēm, kurās piemēroti pasākumi, un piesaistīto finansiālo līdzekļu apjomu.”

| 16) | Regulas 6.a nodaļu aizstāj ar šādu nodaļu:
  “6.a   NODAĻA

  JAUNĀS DALĪBVALSTIS



  Vienreizējo maksājumu shēmas ieviešana jaunajās dalībvalstīs, kuras piemērojušas vienotā platībmaksājuma shēmu


  48.a pants
  Vispārīgi noteikumi
  1.   Ja vien šajā nodaļā nav paredzēts citādi, šīs regulas nosacījumi attiecas uz jaunajām dalībvalstīm, kuras piemērojušas vienotā platībmaksājuma shēmu.
  2.   Šajā regulā jebkura atsauce uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 42. pantu vai Regulas (EK) Nr. 73/2009 41. pantu uzskatāma par atsauci uz Regulas (EK) Nr. 73/2009 57. pantu.
  3.   Regulas (EK) Nr. 73/2009 57. panta 3. punkta piemērošanas nolūkos jaunās dalībvalstis var noteikt reprezentatīvu laikposmu pirms vienreizējo maksājumu shēmas piemērošanas pirmā gada.
  4.   Šajā regulā visas atsauces uz “reprezentatīvu laikposmu” uzskatāmas par atsauci uz vienreizējo maksājumu shēmas piemērošanas pirmo gadu vai uz atsauces periodu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 73/2009 59. panta 3. punktā.
  48.b pants
  Tiesību uz maksājumu sākotnējā piešķiršana
  1.   Neskarot Regulas (EK) Nr. 73/2009 59. panta 3. punktu, Regulas (EK) Nr. 73/2009 59. panta 2. punkta nolūkos jaunās dalībvalstis šajā punktā minēto hektāru skaitu, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu, nosaka, izmantojot hektāru skaitu, kas deklarēts, lai noteiktu tiesības uz maksājumu, vienreizējo maksājumu shēmas pirmajā piemērošanas gadā.
  2.   Neraugoties uz šā panta 1. punktu, jaunās dalībvalstis, nosakot hektāru skaitu, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 59. panta 2. punktu, var izmantot to hektāru skaitu, kas deklarēts tajā gadā, kam sekoja vienreizējo maksājumu shēmas ieviešanas pirmais gads.
  Ja to hektāru skaits, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu un kurus lauksaimnieks deklarējis vienreizējo maksājumu shēmas pirmajā piemērošanas gadā, ir mazāks nekā attiecīgo hektāru skaits, kas noteikts saskaņā ar pirmo daļu, jaunā dalībvalsts var daļēji vai pavisam pārdalīt summas, kas atbilst nedeklarētajiem hektāriem, kā piemaksu par katrām tiesībām uz maksājumu, kas piešķirtas vienreizējo maksājumu shēmas pirmajā piemērošanas gadā. Piemaksu aprēķina, dalot attiecīgo summu ar piešķirto tiesību uz maksājumu skaitu.
  3.   To tiesību uz maksājumu vērtība un skaits, kas piešķirtas vienreizējo maksājumu shēmas pirmajā piemērošanas gadā, pamatojoties uz lauksaimnieku deklarācijām par tiesību uz maksājumu noteikšanu, ir provizoriska. Galīgo vērtību un skaitu nosaka vēlākais līdz vienreizējo maksājumu shēmas otrā piemērošanas gada 1. aprīlim pēc tam, kad ir veiktas pārbaudes saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 796/2004.
  4.   Ja dalībvalsts izmanto Regulas (EK) Nr. 73/2009 59. panta 3. punktā minēto iespēju, tā kalendārajā gadā pirms vienreizējo maksājumu shēmas piemērošanas pirmā gada var sākt apzināt lauksaimniekus, kas varētu pretendēt uz atbalstu, noteikt šajā punktā minēto hektāru provizorisko skaitu un provizoriski pārbaudīt 6. punktā minētos nosacījumus.
  Neskarot Regulas (EK) Nr. 73/2009 61. pantu, tiesību vērtību aprēķina, Regulas (EK) Nr. 73/2009 59. panta 1. punktā minēto summu dalot ar to tiesību skaitu, kas piešķirtas saskaņā ar šo punktu.
  5.   Lauksaimnieku par provizoriskajām tiesībām informē vismaz mēnesi pirms Regulas (EK) Nr. 73/2009 56.panta 1. punktā minētā pieteikuma iesniegšanas termiņa.
  6.   Pieteikuma iesniedzējs attiecīgajai dalībvalstij pierāda, ka dienā, kad iesniegts pieteikums par tiesībām uz maksājumu, viņš ir lauksaimnieks Regulas (EK) Nr. 73/2009 2. panta a) punkta nozīmē.
  7.   Dalībvalsts var nolemt noteikt obligāto saimniecības lielumu lauksaimniecības platības izteiksmē, par kuru var pieprasīt noteikt tiesības uz maksājumu. Tomēr obligātais lielums nedrīkst pārsniegt Regulas (EK) Nr. 73/2009 28. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētās robežvērtības.
  Obligāto lielumu neparedz, lai noteiktu tās tiesības uz maksājumu, uz kurām attiecas Regulas (EK) Nr. 73/2009 60. pantā minētie īpašie nosacījumi, kā noteikts minētās regulas 28. panta 1. punktā.
  8.   Dalībvalsts var nolemt, ka pieteikumu par 5. punktā minēto tiesību uz maksājumu galīgo noteikšanu var iesniegt vienlaikus ar pieteikumu par maksājumu saskaņā ar vienreizējo maksājumu shēmu.
  48.ba pants
  Īpašu tiesību piešķiršana
  Neraugoties uz šīs regulas 30. panta 1. un 2. punktu, izsakot Regulas (EK) Nr. 73/2009 44. panta 2. punktā minēto lauksaimniecisko darbību ganāmpulka vienībās (LU), lauksaimnieka pārziņā esošo dzīvnieku skaitu dalībvalsts noteiktā laikposmā pārrēķina LU, pamatojoties uz šādu tabulu:





  Vīriešu kārtas liellopi un teles, kas vecāki par 24 mēnešiem, zīdītājgovis, piena govis | 1,0LU |
| --- | --- | --- |
| Vīriešu kārtas liellopi un teles vecumā no 6 līdz 24 mēnešiem | 0,6LU |
| Vīriešu un sieviešu kārtas liellopi, kas jaunāki par 6 mēnešiem | 0,2LU |
| Aitas | 0,15LU |
| Kazas | 0,15LU |

16)

Regulas 6.a nodaļu aizstāj ar šādu nodaļu:

“6.a   NODAĻA

JAUNĀS DALĪBVALSTIS

Vienreizējo maksājumu shēmas ieviešana jaunajās dalībvalstīs, kuras piemērojušas vienotā platībmaksājuma shēmu

48.a pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Ja vien šajā nodaļā nav paredzēts citādi, šīs regulas nosacījumi attiecas uz jaunajām dalībvalstīm, kuras piemērojušas vienotā platībmaksājuma shēmu.

2.   Šajā regulā jebkura atsauce uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 42. pantu vai Regulas (EK) Nr. 73/2009 41. pantu uzskatāma par atsauci uz Regulas (EK) Nr. 73/2009 57. pantu.

3.   Regulas (EK) Nr. 73/2009 57. panta 3. punkta piemērošanas nolūkos jaunās dalībvalstis var noteikt reprezentatīvu laikposmu pirms vienreizējo maksājumu shēmas piemērošanas pirmā gada.

4.   Šajā regulā visas atsauces uz “reprezentatīvu laikposmu” uzskatāmas par atsauci uz vienreizējo maksājumu shēmas piemērošanas pirmo gadu vai uz atsauces periodu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 73/2009 59. panta 3. punktā.

48.b pants

Tiesību uz maksājumu sākotnējā piešķiršana

1.   Neskarot Regulas (EK) Nr. 73/2009 59. panta 3. punktu, Regulas (EK) Nr. 73/2009 59. panta 2. punkta nolūkos jaunās dalībvalstis šajā punktā minēto hektāru skaitu, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu, nosaka, izmantojot hektāru skaitu, kas deklarēts, lai noteiktu tiesības uz maksājumu, vienreizējo maksājumu shēmas pirmajā piemērošanas gadā.

2.   Neraugoties uz šā panta 1. punktu, jaunās dalībvalstis, nosakot hektāru skaitu, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 59. panta 2. punktu, var izmantot to hektāru skaitu, kas deklarēts tajā gadā, kam sekoja vienreizējo maksājumu shēmas ieviešanas pirmais gads.

Ja to hektāru skaits, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu un kurus lauksaimnieks deklarējis vienreizējo maksājumu shēmas pirmajā piemērošanas gadā, ir mazāks nekā attiecīgo hektāru skaits, kas noteikts saskaņā ar pirmo daļu, jaunā dalībvalsts var daļēji vai pavisam pārdalīt summas, kas atbilst nedeklarētajiem hektāriem, kā piemaksu par katrām tiesībām uz maksājumu, kas piešķirtas vienreizējo maksājumu shēmas pirmajā piemērošanas gadā. Piemaksu aprēķina, dalot attiecīgo summu ar piešķirto tiesību uz maksājumu skaitu.

3.   To tiesību uz maksājumu vērtība un skaits, kas piešķirtas vienreizējo maksājumu shēmas pirmajā piemērošanas gadā, pamatojoties uz lauksaimnieku deklarācijām par tiesību uz maksājumu noteikšanu, ir provizoriska. Galīgo vērtību un skaitu nosaka vēlākais līdz vienreizējo maksājumu shēmas otrā piemērošanas gada 1. aprīlim pēc tam, kad ir veiktas pārbaudes saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 796/2004.

4.   Ja dalībvalsts izmanto Regulas (EK) Nr. 73/2009 59. panta 3. punktā minēto iespēju, tā kalendārajā gadā pirms vienreizējo maksājumu shēmas piemērošanas pirmā gada var sākt apzināt lauksaimniekus, kas varētu pretendēt uz atbalstu, noteikt šajā punktā minēto hektāru provizorisko skaitu un provizoriski pārbaudīt 6. punktā minētos nosacījumus.

Neskarot Regulas (EK) Nr. 73/2009 61. pantu, tiesību vērtību aprēķina, Regulas (EK) Nr. 73/2009 59. panta 1. punktā minēto summu dalot ar to tiesību skaitu, kas piešķirtas saskaņā ar šo punktu.

5.   Lauksaimnieku par provizoriskajām tiesībām informē vismaz mēnesi pirms Regulas (EK) Nr. 73/2009 56.panta 1. punktā minētā pieteikuma iesniegšanas termiņa.

6.   Pieteikuma iesniedzējs attiecīgajai dalībvalstij pierāda, ka dienā, kad iesniegts pieteikums par tiesībām uz maksājumu, viņš ir lauksaimnieks Regulas (EK) Nr. 73/2009 2. panta a) punkta nozīmē.

7.   Dalībvalsts var nolemt noteikt obligāto saimniecības lielumu lauksaimniecības platības izteiksmē, par kuru var pieprasīt noteikt tiesības uz maksājumu. Tomēr obligātais lielums nedrīkst pārsniegt Regulas (EK) Nr. 73/2009 28. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētās robežvērtības.

Obligāto lielumu neparedz, lai noteiktu tās tiesības uz maksājumu, uz kurām attiecas Regulas (EK) Nr. 73/2009 60. pantā minētie īpašie nosacījumi, kā noteikts minētās regulas 28. panta 1. punktā.

8.   Dalībvalsts var nolemt, ka pieteikumu par 5. punktā minēto tiesību uz maksājumu galīgo noteikšanu var iesniegt vienlaikus ar pieteikumu par maksājumu saskaņā ar vienreizējo maksājumu shēmu.

48.ba pants

Īpašu tiesību piešķiršana

Neraugoties uz šīs regulas 30. panta 1. un 2. punktu, izsakot Regulas (EK) Nr. 73/2009 44. panta 2. punktā minēto lauksaimniecisko darbību ganāmpulka vienībās (LU), lauksaimnieka pārziņā esošo dzīvnieku skaitu dalībvalsts noteiktā laikposmā pārrēķina LU, pamatojoties uz šādu tabulu

Vīriešu kārtas liellopi un teles, kas vecāki par 24 mēnešiem, zīdītājgovis, piena govis

1,0LU

Vīriešu kārtas liellopi un teles vecumā no 6 līdz 24 mēnešiem

0,6LU

Vīriešu un sieviešu kārtas liellopi, kas jaunāki par 6 mēnešiem

0,2LU

Aitas

0,15LU

Kazas

0,15LU

Lai noteiktu minimālo lauksaimniecisko darbību jaunajās dalībvalstīs, piemēro šīs regulas 30. panta 3. līdz 5. punktu.

48.bb pants

Lēmuma paziņošana

Ja jaunā dalībvalsts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 122. panta 3. punktu vēlas izbeigt vienotā platībmaksājuma shēmas piemērošanu, tā vēlākais līdz iepriekšējā gada 1. augustam pirms vienreizējo maksājumu shēmas piemērošanas pirmā gada Komisijai paziņo informāciju par vienreizējo maksājumu shēmas īstenošanu, tai skaitā iespējas saskaņā ar minētās regulas 55. panta 3. punktu, 57. pantu, 59. pantu un 61. pantu, kā arī objektīvos kritērijus, uz kuru pamata lēmumi ir pieņemti.”

| 17) | Regulā iekļauj šādu 6.d nodaļu:
  “6.d   NODAĻA

  VĪNS

  1.   iedaļa



  Pāriešana no vīna atbalsta programmām uz vienreizējo maksājumu shēmu


  48.i pants
  Vispārīgi noteikumi
  1.   Lai konstatētu maksājuma summu un noteiktu tiesības uz maksājumu, pārejot no vīna atbalsta programmām uz vienreizējo maksājumu shēmu, Regulas (EK) Nr. 73/2009 IX pielikuma C daļu piemēro, ievērojot īpašus noteikumus šīs regulas 48.j pantā, un, ja dalībvalsts ir izvēlējusies izmantot Regulas (EK) Nr. 1782/2003 59. pantā vai 71.f pantā paredzēto iespēju, piemēro šīs regulas 48.k panta noteikumus.
  2.   Dalībvalstis 2009. gada 1. janvārī var sākt apzināt lauksaimniekus, kuri var pretendēt uz atbalstu un kuriem piešķiramas tiesības uz maksājumu, ko rada pāriešana no vīna atbalsta programmām uz vienreizējo maksājumu shēmu.
  3.   Šīs regulas 7. panta 1. punkta un 12. panta piemērošanas nolūkos attiecībā uz vīna nozari vienreizējo maksājumu shēmas pirmajā piemērošanas gadā dalībvalsts nosaka summas un hektāru skaitu, par kuriem var pretendēt uz atbalstu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 IX pielikuma C daļu.
  48.j pants
  Īpaši noteikumi
  1.   Ja lauksaimniekam līdz tā pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām, kas bija jāievēro, lai noteiktu tiesības uz maksājumu atbilstoši šai regulai, nav tiesību uz maksājumu vai ja tam ir tikai tiesības, kurām piemēro īpašus nosacījumus, šis lauksaimnieks saņem tiesības uz maksājumu par vīnu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 IX pielikuma C daļu.
  Pirmo daļu piemēro arī tad, ja lauksaimnieks tiesības uz maksājumu ir nomājis laikā starp pirmo vienreizējo maksājumu shēmas piemērošanas gadu un gadu, kad beidz piemērot atbalsta programmas.
  2.   Ja lauksaimniekam ir piešķirtas tiesības uz maksājumu vai ja lauksaimnieks ir nopircis vai saņēmis tiesības uz maksājumu līdz tā termiņa beigām, kas bija jāievēro, lai noteiktu tiesības uz maksājumu saskaņā ar šo regulu, šo tiesību uz maksājumu vērtību un skaitu pārrēķina šādi:






  a) | tiesību uz maksājumu skaits ir vienāds ar lauksaimniekam piederošo tiesību uz maksājumu skaitu, kam pieskaitīts hektāru skaits, kas noteikts atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 73/2009 IX pielikuma C daļai; |
| --- | --- | --- |

17)

Regulā iekļauj šādu 6.d nodaļu:

“6.d   NODAĻA

VĪNS

1.   iedaļa

Pāriešana no vīna atbalsta programmām uz vienreizējo maksājumu shēmu

48.i pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Lai konstatētu maksājuma summu un noteiktu tiesības uz maksājumu, pārejot no vīna atbalsta programmām uz vienreizējo maksājumu shēmu, Regulas (EK) Nr. 73/2009 IX pielikuma C daļu piemēro, ievērojot īpašus noteikumus šīs regulas 48.j pantā, un, ja dalībvalsts ir izvēlējusies izmantot Regulas (EK) Nr. 1782/2003 59. pantā vai 71.f pantā paredzēto iespēju, piemēro šīs regulas 48.k panta noteikumus.

2.   Dalībvalstis 2009. gada 1. janvārī var sākt apzināt lauksaimniekus, kuri var pretendēt uz atbalstu un kuriem piešķiramas tiesības uz maksājumu, ko rada pāriešana no vīna atbalsta programmām uz vienreizējo maksājumu shēmu.

3.   Šīs regulas 7. panta 1. punkta un 12. panta piemērošanas nolūkos attiecībā uz vīna nozari vienreizējo maksājumu shēmas pirmajā piemērošanas gadā dalībvalsts nosaka summas un hektāru skaitu, par kuriem var pretendēt uz atbalstu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 IX pielikuma C daļu.

48.j pants

Īpaši noteikumi

1.   Ja lauksaimniekam līdz tā pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām, kas bija jāievēro, lai noteiktu tiesības uz maksājumu atbilstoši šai regulai, nav tiesību uz maksājumu vai ja tam ir tikai tiesības, kurām piemēro īpašus nosacījumus, šis lauksaimnieks saņem tiesības uz maksājumu par vīnu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 IX pielikuma C daļu.

Pirmo daļu piemēro arī tad, ja lauksaimnieks tiesības uz maksājumu ir nomājis laikā starp pirmo vienreizējo maksājumu shēmas piemērošanas gadu un gadu, kad beidz piemērot atbalsta programmas.

2.   Ja lauksaimniekam ir piešķirtas tiesības uz maksājumu vai ja lauksaimnieks ir nopircis vai saņēmis tiesības uz maksājumu līdz tā termiņa beigām, kas bija jāievēro, lai noteiktu tiesības uz maksājumu saskaņā ar šo regulu, šo tiesību uz maksājumu vērtību un skaitu pārrēķina šādi:

a)

tiesību uz maksājumu skaits ir vienāds ar lauksaimniekam piederošo tiesību uz maksājumu skaitu, kam pieskaitīts hektāru skaits, kas noteikts atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 73/2009 IX pielikuma C daļai;

| b) | vērtību nosaka, dalot summu, kas iegūta, saskaitot lauksaimniekam piederošo tiesību uz maksājumu vērtību un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 IX pielikuma C daļu aprēķināto pamatsummu, ar skaitli, kas noteikts saskaņā ar šā punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b)

vērtību nosaka, dalot summu, kas iegūta, saskaitot lauksaimniekam piederošo tiesību uz maksājumu vērtību un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 IX pielikuma C daļu aprēķināto pamatsummu, ar skaitli, kas noteikts saskaņā ar šā punkta a) apakšpunktu.

Tiesības uz maksājumu, uz ko attiecas īpaši nosacījumi, šajā punktā minētajos aprēķinos neņem vērā.

3.   Tiesības uz maksājumu, kas iznomātas pirms termiņa, kurš saskaņā ar šo regulu noteikts, lai iesniegtu pieteikumu atbilstoši vienreizējo maksājumu shēmai, ņem vērā 2. punktā minētajos aprēķinos.

48.k pants

Reģionāla īstenošana

1.   Ja dalībvalsts ir izmantojusi Regulas (EK) Nr. 1782/2003 59. pantā vai 71.f pantā minēto iespēju, lauksaimnieks saņem tiesības uz maksājumu tādā apmērā, kas atbilst jaunajam vīnogulāju hektāru skaitam, par kuriem var pretendēt uz atbalstu.

Tiesību uz maksājumu vērtību nosaka, pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 59. panta 4. punktu vai 71.f pantu pirmais piemērošanas gads attiecībā uz vīna nozari ir 2009. gads.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis var katram lauksaimniekam piemērojamo tiesību skaitu noteikt, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 IX pielikuma C daļu.

2.   iedaļa

Vīnogulāju izaršana

48.l pants

Vidējā reģionālā vērtība

Lai noteiktu tiesību uz maksājumu vērtību, piemērojot Regulas (EK) Nr. 73/2009 IX pielikuma B daļu (vīnogulāju izaršana), vidējo reģionālo vērtību dalībvalstis nosaka attiecīgajā teritoriālajā līmenī. To nosaka dalībvalstu izvēlētā dienā. To var katru gadu pārskatīt. To nosaka, pamatojoties uz vērtību, kāda ir tiesībām uz maksājumu, kas lauksaimniekiem piešķirtas attiecīgajā reģionā. To nediferencē pa ražošanas nozarēm.”

| 18) | Regulas I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

18)

Regulas I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2009. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 6. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.

1

(2)  OV L 141, 30.4.2004., 1. lpp.

2

(3)  OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.

3

(4)  OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.”

4

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

| Dalībvalsts | Datums |
| --- | --- |
| Dānija | 15. jūlijs |
| Vācija | 15. jūlijs |
| Spānija: Kastīlija–Lamanča | 1. jūnijs |
| Spānija: Aragona, Astūrija, Baleāru salas, Kantabrija, Kastīlija un Leona, Katalonija, Galīsija, Madride, Mursija, Basku zeme, Larioha, Valensijas autonomija | 1. jūlijs |
| Spānija: Andalūzija | 1. septembris |
| Spānija: Ekstremadūra | 15. septembris |
| Spānija: Navarra | 15. augusts |
| Francija: Akvitānija, Viduspireneji un Langedoka–Rusijona | 1. jūlijs |
| Francija: Elzasa, Overņa, Burgundija, Bretaņa, Vidusfrancija, Šampaņa–Ardēni, Korsika, Franškontē, Ildefransa, Limuzēna, Lotringa, Ziemeļfrancija–Padekalē, Lejasnormandija, Augšnormandija, Luāras apgabals (izņemot Atlantijas Luāras un Vandē departamentu), Pikardija, Puatū–Šarente, Provansa–Alpi–Azūra krasts un Rona–Alpi | 15. jūlijs |
| Francija: Atlantijas Luāras un Vandē departamenti | 15. oktobris |
| Itālija | 11. jūnijs |
| Austrija | 30. jūnijs” |

Dalībvalsts

Datums

Dānija

15. jūlijs

Vācija

15. jūlijs

Spānija: Kastīlija–Lamanča

1. jūnijs

Spānija: Aragona, Astūrija, Baleāru salas, Kantabrija, Kastīlija un Leona, Katalonija, Galīsija, Madride, Mursija, Basku zeme, Larioha, Valensijas autonomija

1. jūlijs

Spānija: Andalūzija

1. septembris

Spānija: Ekstremadūra

15. septembris

Spānija: Navarra

15. augusts

Francija: Akvitānija, Viduspireneji un Langedoka–Rusijona

1. jūlijs

Francija: Elzasa, Overņa, Burgundija, Bretaņa, Vidusfrancija, Šampaņa–Ardēni, Korsika, Franškontē, Ildefransa, Limuzēna, Lotringa, Ziemeļfrancija–Padekalē, Lejasnormandija, Augšnormandija, Luāras apgabals (izņemot Atlantijas Luāras un Vandē departamentu), Pikardija, Puatū–Šarente, Provansa–Alpi–Azūra krasts un Rona–Alpi

15. jūlijs

Francija: Atlantijas Luāras un Vandē departamenti

15. oktobris

Itālija

11. jūnijs

Austrija

30. jūnijs”

---

DIREKTĪVAS

| 7.5.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 114/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 114/10

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2009/3/EK

(2009. gada 11. marts),

ar ko groza Padomes Direktīvu 80/181/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mērvienībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Padomes Direktīvā 80/181/EEK (3) noteikts, ka Apvienotai Karalistei un Īrijai ir jānosaka atbrīvojumu beigu termiņš, jo tos joprojām piemēro attiecībā uz mērvienībām, kas pazīstamas kā “pinte” – pienam pudelēs atkārtotai izmantošanai un alum un sidram no mucas, “jūdze” – ceļu satiksmes zīmēm, ātruma un attāluma norādēm un “trojas unce” – darījumiem ar dārgmetāliem. Tomēr pieredze liecina, ka tie ir vietējā mēroga atbrīvojumi un skar nelielu skaitu preču un ka minēto atbrīvojumu saglabāšana neradītu beztarifu barjeras tirdzniecībā, un ka tādējādi vairs nav vajadzības šiem atbrīvojumiem noteikt beigu termiņu. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Direktīvā 80/181/EEK (3) noteikts, ka Apvienotai Karalistei un Īrijai ir jānosaka atbrīvojumu beigu termiņš, jo tos joprojām piemēro attiecībā uz mērvienībām, kas pazīstamas kā “pinte” – pienam pudelēs atkārtotai izmantošanai un alum un sidram no mucas, “jūdze” – ceļu satiksmes zīmēm, ātruma un attāluma norādēm un “trojas unce” – darījumiem ar dārgmetāliem. Tomēr pieredze liecina, ka tie ir vietējā mēroga atbrīvojumi un skar nelielu skaitu preču un ka minēto atbrīvojumu saglabāšana neradītu beztarifu barjeras tirdzniecībā, un ka tādējādi vairs nav vajadzības šiem atbrīvojumiem noteikt beigu termiņu.

| (2) | Ir lietderīgi precizēt, ka Direktīvas 80/181/EEK darbības joma atbilst Līguma 95. pantā minētajiem mērķiem un ka tā neattiecas vienīgi uz konkrētām Kopienas rīcības jomām. |
| --- | --- |

(2)

Ir lietderīgi precizēt, ka Direktīvas 80/181/EEK darbības joma atbilst Līguma 95. pantā minētajiem mērķiem un ka tā neattiecas vienīgi uz konkrētām Kopienas rīcības jomām.

| (3) | Ar Direktīvu 80/181/EEK ir atļauts papildus likumīgajām mērvienībām, kas noteiktas minētās direktīvas pielikuma I nodaļā, līdz 2009. gada 31. decembrim izmantot papildu rādītājus. Tomēr, lai izvairītos no tā, ka tiek radīti šķēršļi Kopienas uzņēmumiem, kas eksportē uz trešām valstīm, kuras prasa preču marķēšanā izmantot mērvienības, kas nav minētā pielikuma I nodaļā noteiktās mērvienības, ir lietderīgi turpināt atļaut papildu rādītāju izmantošanu. |
| --- | --- |

(3)

Ar Direktīvu 80/181/EEK ir atļauts papildus likumīgajām mērvienībām, kas noteiktas minētās direktīvas pielikuma I nodaļā, līdz 2009. gada 31. decembrim izmantot papildu rādītājus. Tomēr, lai izvairītos no tā, ka tiek radīti šķēršļi Kopienas uzņēmumiem, kas eksportē uz trešām valstīm, kuras prasa preču marķēšanā izmantot mērvienības, kas nav minētā pielikuma I nodaļā noteiktās mērvienības, ir lietderīgi turpināt atļaut papildu rādītāju izmantošanu.

| (4) | Ar Direktīvu 80/181/EEK, nosakot mērvienību saskaņotības pakāpi, veicina iekšējā tirgus netraucētu darbību. Šajā sakarā Komisijai ir jāpārrauga tirgus norises saistībā ar minēto direktīvu un tās īstenošanu, īpaši attiecībā uz iespējamiem iekšējā tirgus darbības šķēršļiem un turpmāku saskaņošanu, kas vajadzīga šo šķēršļu pārvarēšanai. |
| --- | --- |

(4)

Ar Direktīvu 80/181/EEK, nosakot mērvienību saskaņotības pakāpi, veicina iekšējā tirgus netraucētu darbību. Šajā sakarā Komisijai ir jāpārrauga tirgus norises saistībā ar minēto direktīvu un tās īstenošanu, īpaši attiecībā uz iespējamiem iekšējā tirgus darbības šķēršļiem un turpmāku saskaņošanu, kas vajadzīga šo šķēršļu pārvarēšanai.

| (5) | Saistībā ar tās tirdzniecības attiecībām ar trešām valstīm, tostarp Transatlantisko ekonomikas padomi, Komisijai ir jāturpina pastiprināti veicināt to, lai trešo valstu tirgos atzītu ražojumus, kur marķējumā ir norādītas vienīgi Starptautiskās mērvienību sistēmas (SI) mērvienības. |
| --- | --- |

(5)

Saistībā ar tās tirdzniecības attiecībām ar trešām valstīm, tostarp Transatlantisko ekonomikas padomi, Komisijai ir jāturpina pastiprināti veicināt to, lai trešo valstu tirgos atzītu ražojumus, kur marķējumā ir norādītas vienīgi Starptautiskās mērvienību sistēmas (SI) mērvienības.

| (6) | Tāpat papildu rādītāji ļautu pakāpeniski un netraucēti ieviest jaunas metriskās mērvienības, kuras varētu tikt izstrādātas starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

(6)

Tāpat papildu rādītāji ļautu pakāpeniski un netraucēti ieviest jaunas metriskās mērvienības, kuras varētu tikt izstrādātas starptautiskā līmenī.

| (7) | Ģenerālajā svaru un mēru konferencē 1995. gadā nolēma SI sistēmā kā atsevišķu kategoriju likvidēt SI papildu mērvienību kategoriju un mērvienības “radiāns” un “steradiāns” saprast kā bezdimensionālas SI atvasinātas mērvienības, kuru nosaukumus un simbolus pēc vajadzības var (bet nav obligāti) izmantot citu SI atvasināto mērvienību izteiksmēs. |
| --- | --- |

(7)

Ģenerālajā svaru un mēru konferencē 1995. gadā nolēma SI sistēmā kā atsevišķu kategoriju likvidēt SI papildu mērvienību kategoriju un mērvienības “radiāns” un “steradiāns” saprast kā bezdimensionālas SI atvasinātas mērvienības, kuru nosaukumus un simbolus pēc vajadzības var (bet nav obligāti) izmantot citu SI atvasināto mērvienību izteiksmēs.

| (8) | Ģenerālajā svaru un mēru konferencē 1999. gadā SI pieņēma “katalu”, kura simbols ir “kat” un kurš ir katalītiskās aktivitātes SI mērvienība. Šī jaunā saskaņotā SI mērvienība bija paredzēta, lai nodrošinātu saskaņotus un vienotus mērvienību rādītājus medicīnas un bioķīmijas jomā un tādējādi samazinātu jebkādu pārprašanas risku, ko rada nesaskaņotu mērvienību izmantošana. |
| --- | --- |

(8)

Ģenerālajā svaru un mēru konferencē 1999. gadā SI pieņēma “katalu”, kura simbols ir “kat” un kurš ir katalītiskās aktivitātes SI mērvienība. Šī jaunā saskaņotā SI mērvienība bija paredzēta, lai nodrošinātu saskaņotus un vienotus mērvienību rādītājus medicīnas un bioķīmijas jomā un tādējādi samazinātu jebkādu pārprašanas risku, ko rada nesaskaņotu mērvienību izmantošana.

| (9) | Lai novērstu vienu no galvenajiem to atšķirību cēloņiem, kuras novērotas dažādos ūdens trīskāršā punkta mērījumos, Ģenerālajā svaru un mēru konferencē 2007. gadā pieņēma “kelvina” definīcijas piebildi. “Kelvins” ir ūdens trīskāršā punkta termodinamiskās temperatūras daļa. Piebilde ir atsauce uz ūdeni, kam ir īpašs izotopiskais sastāvs. |
| --- | --- |

(9)

Lai novērstu vienu no galvenajiem to atšķirību cēloņiem, kuras novērotas dažādos ūdens trīskāršā punkta mērījumos, Ģenerālajā svaru un mēru konferencē 2007. gadā pieņēma “kelvina” definīcijas piebildi. “Kelvins” ir ūdens trīskāršā punkta termodinamiskās temperatūras daļa. Piebilde ir atsauce uz ūdeni, kam ir īpašs izotopiskais sastāvs.

| (10) | Tā kā Apvienotajā Karalistē un Īrijā zemes platību reģistrācijai vairs neizmanto akru, nav vajadzības turpmāk paredzēt atbrīvojums attiecībā uz to. |
| --- | --- |

(10)

Tā kā Apvienotajā Karalistē un Īrijā zemes platību reģistrācijai vairs neizmanto akru, nav vajadzības turpmāk paredzēt atbrīvojums attiecībā uz to.

| (11) | Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (4) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kur pēc iespējas precīzāk atspoguļota atbilstība starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (4) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kur pēc iespējas precīzāk atspoguļota atbilstība starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas.

| (12) | Tādēļ Direktīva 80/181/EEK būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(12)

Tādēļ Direktīva 80/181/EEK būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Grozījumi

Ar šo Direktīvu 80/181/EEK groza šādi:

| 1) | direktīvas 1. panta b) punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “b) | pielikuma II nodaļā uzskaitītās mērvienības vienīgi tajās dalībvalstīs, kur apstiprinājums izdarīts 1973. gada 21. aprīlī;”; |
| --- | --- | --- |

1)

direktīvas 1. panta b) punktu aizstāj ar šādu punktu:

“b)

pielikuma II nodaļā uzskaitītās mērvienības vienīgi tajās dalībvalstīs, kur apstiprinājums izdarīts 1973. gada 21. aprīlī;”;

| 2) | direktīvas 2. panta a) punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “a) | Saistības, kas izriet no 1. panta, attiecas uz izmantotajiem mērinstrumentiem, mērvienībās izteiktajiem mērījumiem un lielumu rādītājiem.”; |
| --- | --- | --- |

2)

direktīvas 2. panta a) punktu aizstāj ar šādu punktu:

“a)

Saistības, kas izriet no 1. panta, attiecas uz izmantotajiem mērinstrumentiem, mērvienībās izteiktajiem mērījumiem un lielumu rādītājiem.”;

| 3) | direktīvas 3. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Papildu rādītāju izmantošana ir atļauta.”; |
| --- | --- |

3)

direktīvas 3. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Papildu rādītāju izmantošana ir atļauta.”;

| 4) | iekļauj šādu pantu:
  “6.b pants
  Komisija pārrauga tirgus norises saistībā ar šo direktīvu un tās īstenošanu attiecībā uz iekšējā tirgus netraucētu darbību un starptautisko tirdzniecību un līdz 2019. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei pārskatu par šīm norisēm, kas vajadzības gadījumā papildināts ar priekšlikumiem.”; |
| --- | --- |

4)

iekļauj šādu pantu:

“6.b pants

Komisija pārrauga tirgus norises saistībā ar šo direktīvu un tās īstenošanu attiecībā uz iekšējā tirgus netraucētu darbību un starptautisko tirdzniecību un līdz 2019. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei pārskatu par šīm norisēm, kas vajadzības gadījumā papildināts ar priekšlikumiem.”;

| 5) | pielikumu groza šādi:






  a) | I nodaļas 1.1. punktā definīciju “Termodinamiskās temperatūras mērvienība” aizstāj ar šādu definīciju:
  “Termodinamiskās temperatūras mērvienība
  Kelvins, termodinamiskās temperatūras mērvienība, ir ūdens trīskāršā punkta termodinamiskās temperatūras 1/273,16 daļa.
  Definīcijā minētā ūdens izotopiskais sastāvs atbilst šādām vielu daudzuma proporcijām: 0,00015576 moli 2H uz molu 1H, 0,0003799 moli 17O uz molu 16O un 0,0020052 moli 18O uz molu 16O.
  (Trīspadsmitās CGPM (1967. gads) 4. rezolūcija un Divdesmit trešās CGPM (2007. gads) 10. rezolūcija)”; |
| --- | --- | --- |

5)

pielikumu groza šādi:

a)

I nodaļas 1.1. punktā definīciju “Termodinamiskās temperatūras mērvienība” aizstāj ar šādu definīciju:

“Termodinamiskās temperatūras mērvienība

Kelvins, termodinamiskās temperatūras mērvienība, ir ūdens trīskāršā punkta termodinamiskās temperatūras 1/273,16 daļa.

Definīcijā minētā ūdens izotopiskais sastāvs atbilst šādām vielu daudzuma proporcijām: 0,00015576 moli 2H uz molu 1H, 0,0003799 moli 17O uz molu 16O un 0,0020052 moli 18O uz molu 16O.

(Trīspadsmitās CGPM (1967. gads) 4. rezolūcija un Divdesmit trešās CGPM (2007. gads) 10. rezolūcija)”;

| b) | I nodaļas 1.1.1. punkta nosaukumu aizstāj ar šādu nosaukumu: |
| --- | --- |

b)

I nodaļas 1.1.1. punkta nosaukumu aizstāj ar šādu nosaukumu:

| c) | I nodaļas 1.2. punkta nosaukumu aizstāj ar šādu nosaukumu: |
| --- | --- |

c)

I nodaļas 1.2. punkta nosaukumu aizstāj ar šādu nosaukumu:

| d) | svītro I nodaļas 1.2.1. punktu; |
| --- | --- |

d)

svītro I nodaļas 1.2.1. punktu;

| e) | I nodaļas 1.2.2. un 1.2.3. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  “1.2.2.   Vispārējais noteikums par SI atvasinātajām mērvienībām
  Mērvienības, kas ir loģiski atvasinātas no SI pamatvienībām, izsaka ar algebrisku izteiksmi kā SI pamatvienību pakāpes reizinājumu ar skaitlisku reizinātāju, kas ir vienāds ar 1.
  1.2.3.   SI atvasinātās mērvienības ar nosaukumiem un simboliem









  Lielums | Mērvienība | Izteiksme |
| --- | --- | --- | --- |
| Nosaukums | Simbols | Citās SI mērvienībās | SI pamatvienībās |
| Plaknes leņķis | radiāns | rad | | m · m–1 |
| Telpas leņķis | steradiāns | sr | | m2 · m–2 |
| Frekvence | hercs | Hz | | s–1 |
| Spēks | ņūtons | N | | m · kg · s–2 |
| Spiediens, mehāniskais spriegums | paskāls | Pa | N · m–2 | m–1 · kg · s–2 |
| Enerģija, darbs; siltuma daudzums | džouls | J | N · m | m2 · kg · s–2 |
| Jauda (5), enerģijas plūsma | vats | W | J · s–1 | m2 · kg · s–3 |
| Elektrības daudzums, elektriskais lādiņš | kulons | C | | s · A |
| Elektriskais potenciāls, potenciālu starpība (spriegums), elektrodzinējspēks | volts | V | W · A–1 | m2 · kg · s–3 · A–1 |
| Elektriskā pretestība | oms | Ω | V · A–1 | m2 · kg · s–3 · A–2 |
| Elektrovadītspēja | sīmenss | S | A · V–1 | m–2 · kg–1 · s3 · A2 |
| Elektriskā kapacitāte | farads | F | C · V–1 | m–2 · kg–1 · s4 · A2 |
| Magnētiskā plūsma | vēbers | Wb | V · s | m2 · kg · s–2 · A–1 |
| Magnētiskā indukcija | tesla | T | Wb · m–2 | kg · s–2 · A–1 |
| Induktivitāte | henrijs | H | Wb · A–1 | m2 · kg · s–2 · A–2 |
| Gaismas plūsma | lūmens | lm | cd · sr | cd |
| Apgaismojums | lukss | lx | lm · m–2 | m–2 · cd |
| Radioaktivitāte (jonizējošais starojums) | bekerels | Bq | | s–1 |
| Absorbētā doza, vielā atbrīvotā kinētiskā enerģija, absorbētās dozas rādītājs | grejs | Gy | J · kg–1 | m2 · s–2 |
| Ekvivalentā doza | zīverts | Sv | J · kg–1 | m2 · s–2 |
| Katalītiskā aktivitāte | katals | kat | | mol · s–1 |

e)

I nodaļas 1.2.2. un 1.2.3. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“1.2.2.   Vispārējais noteikums par SI atvasinātajām mērvienībām

Mērvienības, kas ir loģiski atvasinātas no SI pamatvienībām, izsaka ar algebrisku izteiksmi kā SI pamatvienību pakāpes reizinājumu ar skaitlisku reizinātāju, kas ir vienāds ar 1.

1.2.3.   SI atvasinātās mērvienības ar nosaukumiem un simboliem

Lielums

Mērvienība

Izteiksme

Nosaukums

Simbols

Citās SI mērvienībās

SI pamatvienībās

Plaknes leņķis

radiāns

rad

m · m–1

Telpas leņķis

steradiāns

sr

m2 · m–2

Frekvence

hercs

Hz

s–1

Spēks

ņūtons

N

m · kg · s–2

Spiediens, mehāniskais spriegums

paskāls

Pa

N · m–2

m–1 · kg · s–2

Enerģija, darbs; siltuma daudzums

džouls

J

N · m

m2 · kg · s–2

Jauda (5), enerģijas plūsma

vats

W

J · s–1

m2 · kg · s–3

Elektrības daudzums, elektriskais lādiņš

kulons

C

s · A

Elektriskais potenciāls, potenciālu starpība (spriegums), elektrodzinējspēks

volts

V

W · A–1

m2 · kg · s–3 · A–1

Elektriskā pretestība

oms

Ω

V · A–1

m2 · kg · s–3 · A–2

Elektrovadītspēja

sīmenss

S

A · V–1

m–2 · kg–1 · s3 · A2

Elektriskā kapacitāte

farads

F

C · V–1

m–2 · kg–1 · s4 · A2

Magnētiskā plūsma

vēbers

Wb

V · s

m2 · kg · s–2 · A–1

Magnētiskā indukcija

tesla

T

Wb · m–2

kg · s–2 · A–1

Induktivitāte

henrijs

H

Wb · A–1

m2 · kg · s–2 · A–2

Gaismas plūsma

lūmens

lm

cd · sr

cd

Apgaismojums

lukss

lx

lm · m–2

m–2 · cd

Radioaktivitāte (jonizējošais starojums)

bekerels

Bq

s–1

Absorbētā doza, vielā atbrīvotā kinētiskā enerģija, absorbētās dozas rādītājs

grejs

Gy

J · kg–1

m2 · s–2

Ekvivalentā doza

zīverts

Sv

J · kg–1

m2 · s–2

Katalītiskā aktivitāte

katals

kat

mol · s–1

Mērvienības, kas ir atvasinātas no SI pamatvienībām, var izteikt ar I nodaļā uzskaitītajām mērvienībām.

Jo īpaši SI atvasinātās mērvienības var izteikt ar īpašajiem nosaukumiem un simboliem, kas norādīti iepriekš tabulā; piemēram, dinamiskās viskozitātes SI mērvienību var izteikt kā m–1 · kg · s–1 vai N · s · m–2, vai Pa · s.”;

| f) | II nodaļas tabulā svītro šādu aili:








  “Zemes platību reģistrācija | akrs | 1 ac = 4 047 m2 | Ac” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

f)

II nodaļas tabulā svītro šādu aili:

“Zemes platību reģistrācija

akrs

1 ac = 4 047 m2

Ac”

| g) | II nodaļas pēdējo teikumu aizstāj ar šādu teikumu: “Šajā nodaļā norādītās mērvienības var apvienot savstarpēji vai ar I nodaļā norādītajām mērvienībām, lai veidotu saliktas mērvienības.” |
| --- | --- |

g)

II nodaļas pēdējo teikumu aizstāj ar šādu teikumu: “Šajā nodaļā norādītās mērvienības var apvienot savstarpēji vai ar I nodaļā norādītajām mērvienībām, lai veidotu saliktas mērvienības.”

2. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis vēlākais 2009. gada 31. decembrī pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai minēto noteikumu tekstu.

Dalībvalstis piemēro minētos noteikumus no 2010. gada 1. janvāra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2009. gada 11. martā

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

A. VONDRA

---

(1)  OV C 120, 16.5.2008., 14. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2007. gada 29. novembra Normatīvā rezolūcija (OV C 297 E, 20.11.2008., 105. lpp.), Padomes 2008. gada 18. novembra Kopējā nostāja (OV C 330 E, 30.12.2008., 1. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

2

(3)  OV L 39, 15.2.1980., 40. lpp.

3

(4)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

4

(5)  Īpašie jaudas mērvienības nosaukumi: voltampērs (simbols “VA”), ko izmanto, lai izteiktu šķietamo maiņstrāvas jaudu, un vars (simbols “var”), ko izmanto, lai izteiktu reaktīvo elektrisko jaudu. “Vars” nav iekļauts CGPM rezolūcijās.

5

---

IV Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

EBTA Uzraudzības Iestāde

| 7.5.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 114/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 114/14

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 368/06/COL

(2006. gada 29. novembris)

par Īslandes valstij piederošo kapitāla daļu pārdošanu uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. (Īslande)

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (1),

ŅEMOT VĒRĀ Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (2) un jo īpaši tā 61.–63. pantu un 26. protokolu,

ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Eiropas Kopienu Tiesas izveidošanu (3) un jo īpaši tā 24. pantu,

ŅEMOT VĒRĀ Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. un 2. punktu un II daļas 4. panta 2. un 4. punktu, 6. pantu un 7. panta 2. punktu,

ŅEMOT VĒRĀ Iestādes pamatnostādnes (4) EEZ līguma 61. un 62. panta piemērošanai un interpretācijai,

ŅEMOT VĒRĀ Iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmumu par īstenošanas noteikumiem, uz kuriem ir atsauce Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 27. pantā,

AICINOT ieinteresētās personas iesniegt atsauksmes saskaņā ar minētajiem noteikumiem par Lēmumu Nr. 421/04/COL (5) un Lēmumu Nr. 367/06/COL (6),

tā kā:

I.   FAKTI

1.   Procedūra

Ar Īslandes pārstāvniecības Eiropas Savienībā 2003. gada 19. augusta vēstuli, nosūtot Finanšu ministrijas 2003. gada 19. augusta vēstuli, kuras Iestāde saņēma un reģistrēja tajā pašā dienā (Dok. Nr. 03-5685 A), Īslandes iestādes paziņoja par valstij piederošo kapitāla daļu pārdošanu uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu.

Uzņēmums Aalborg Portland Íslandi ehf.2003. gada 17. decembrī iesniedza Iestādei sūdzību par Īslandes valstij piederošo kapitāla daļu uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. pārdošanas noteikumiem. Iestāde saņēma un reģistrēja šo vēstuli 2003. gada 23. decembrī (Dok. Nr. 03-9059 A). Sūdzības iesniedzējs pieprasīja izskatīt šo sūdzību vienlaicīgi ar valdības paziņojumu par pārdošanu.

Pēc vairākām korespondences apmaiņām (7)2004. gada 21. decembra vēstulē Iestāde informēja Īslandes iestādes, ka tā ir nolēmusi sākt Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz Īslandes valstij piederošo kapitāla daļu pārdošanu uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. (Notikums Nr. 296878).

Iestādes Lēmums Nr. 421/04/COL sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā EEZ papildinājumā (8). Iestāde aicināja ieinteresētās personas iesniegt atsauksmes. Īslandes iestādes iesniedza atsauksmes par šo lēmumu 2005. gada 24. februāra vēstulē (Notikums Nr. 311243). Iestāde 2005. gada 20. jūnijā saņēma atsauksmes no Sementsverksmiðjan hf. pircēja Íslenskt sement ehf. (Notikums Nr. 323552). Aalborg Portland Íslandi ehf.2005. gada 2. septembrī iesniedza papildu atsauksmes (Notikums Nr. 333018).

Iestāde lūdza neatkarīga eksperta, Norvēģijas Vadības augstskolas BI Oslo asociētā profesora Erlend Kvaal palīdzību, lai noteiktu, vai valstij piederošo kapitāla daļu pārdošana uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. tika veikta atbilstīgi tirgus ieguldītāja principam. Pamatojoties uz neatkarīgā eksperta veikto pirmo novērtējumu attiecībā uz Iestādei pieejamo informāciju par pārdošanu, Īslandes iestādēm 2005. gada 12. jūlijā tika nosūtīts informācijas pieprasījums (Notikums Nr. 326295). Īslandes iestādes atbildēja ar Īslandes pārstāvniecības ES vēstuli, nosūtot Finanšu ministrijas attiecīgi 2005. gada 30. un 31. augusta vēstuli. Šo vēstuli Iestāde saņēma un reģistrēja 2005. gada 1. septembrī (Notikums Nr. 332274).

Otrs informācijas pieprasījums Īslandes iestādēm tika nosūtīts 2005. gada 28. oktobrī oficiālās izmeklēšanas procedūras ietvaros (Notikums Nr. 347691). Šim pieprasījumam sekoja sanāksme Briselē 2005. gada 23. novembrī starp Iestādes, Īslandes iestāžu un Sementsverksmiðjan hf. pārstāvjiem un vienu no ieguldītājiem, kas piedalās konsorcijā, kurš iegādājās valstij piederošās kapitāla daļas. Sanāksmē piedalījās arī Iestādes nolīgtais neatkarīgais eksperts.

Ar 2005. gada 6. decembra vēstuli, ko Iestāde saņēma un reģistrēja 2005. gada 7. decembrī (Notikums Nr. 353483), Īslandes pārstāvniecība ES nosūtīja Finanšu ministrijas 2005. gada 2. decembra vēstuli, atbildot uz iepriekšminēto informācijas pieprasījumu, kā arī uz dažiem neatbildētiem jautājumiem, kas uzdoti sanāksmes laikā.

Neatkarīgais eksperts 2006. gada 31. janvārī iesniedza Iestādei nobeiguma ziņojumu par to, vai Īslandes valsts veiktā tai piederošo kapitāla daļu uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. pārdošana ir veikta, pamatojoties uz tirgus noteikumiem (Notikums Nr. 360438).

Iestāde 2006. gada 16. februārī, 9. martā un 4. augustā nosūtīja vēstules Īslandes iestādēm, pieprasot papildu informāciju un skaidrojumus par joprojām neskaidriem jautājumiem (Notikums Nr. 363213, 365145 un 383227). Īslandes iestādes atbildēja ar vēstulēm attiecīgi 20. februārī, 19. aprīlī un 25. septembrī (Notikums Nr. 363608, 370425 un 390092).

Šī lieta tika apspriesta 2006. gada 12. oktobrī valsts atbalsta grupas ikgadējā sanāksmē Reikjavīkā. Kā papildinājumu šai apspriedei Īslandes iestādes 2006. gada 2. novembrī nosūtīja Iestādei vēstuli (Notikums Nr. 396476).

Iestāde 2006. gada 29. novembrī pieņēma Lēmumu Nr. 367/06/COL pagarināt formālo izmeklēšanas procedūru, kas sākta ar Iestādes Lēmumu Nr. 421/04/COL. Pagarinājums ir saistīts ar to, ka valsts pārņem Sementsverksmiðjan hf. pensiju saistības uzņēmuma sagatavošanas pārdošanai procesā. Ar pašreizējo lēmumu Iestāde slēdz oficiālo izmeklēšanu, kas sākta par Īslandes valstij piederošo kapitāla daļu uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. pārdošanu ieguldītāju grupai Íslenskt sement ehf. par cenu 68 miljoni Īslandes kronu. Pārējie oficiālās izmeklēšanas procedūras elementi joprojām tiek izmeklēti.

2.   Novērtēto pasākumu apraksts pašreizējā lēmumā

Valstij piederošajam uzņēmumam Sementsverksmiðjan hf. bija de facto monopolstāvoklis cementa tirgū Īslandē līdz cementa importētāja ienākšanai no Dānijas 2000. gadā. Šķiet, ka jaunās konkurences situācijas rezultātā Sementsverksmiðjan hf. radās saimnieciskas grūtības un sāka uzkrāties zaudējumi. Šajos apstākļos 2003. gadā valsts nolēma pārdot savas kapitāla daļas uzņēmumā (9). Atbilstīgi valsts paziņojumam par kapitāla daļu pārdošanu: “Privatizācijas izpildkomiteja un rūpniecības ministrs plāno pārdot privātpersonai vai ieguldītāju grupai visas kapitāla daļas, kas pašlaik pieder valstij uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf.450 000 000 kronu nominālvērtībā. Tas attiecas uz 100 % emitētajām kapitāla daļām uzņēmumā. Paredzams, ka pirkuma cena tiks maksāta skaidrā naudā. Tiek meklēts ieguldītājs, kas ir ieinteresēts turpināt uzņēmuma darbību, nostiprināt to un veicināt veselīgu konkurenci Īslandes celtniecības tirgū.”

Rūpniecības ministrija 2003. gada 2. oktobrī Īslandes valdības vārdā parakstīja akciju pirkuma līgumu ar ieguldītāju grupu Íslenskt Sement ehf. Pamatojoties uz šo līgumu, valsts, kas ir 100 % kapitāla daļu īpašniece uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf., pārdeva tās Íslenskt sement ehf. par cenu 68 miljoni Īslandes kronu.

Vienlaicīgi tika noslēgts atsevišķs līgums starp Sementsverksmiðjan hf. un Valsts kasi. Saskaņā ar šo līgumu Īslandes valsts nopirka no Sementsverksmiðjan hf. atsevišķus pamatlīdzekļus un finanšu aktīvus, kas bija lieki cementa ražošanai, par cenu 450 miljoni Īslandes kronu. Ieņēmumi tika izmantoti, lai samaksātu uzņēmuma nesamaksātos parādus.

Turklāt atbilstīgi 4. pantam akciju pirkuma līgumā starp Īslandes valdību un Íslenskt sement ehf. Īslandes valsts pārņēma Sementsverksmiðjan hf. pensiju saistības ar līgumu starp Finanšu ministriju un Valsts darbinieku pensiju fondu.

Citiem vārdiem, attiecīgi izpārdeva aktīvus un saistības uzņēmumā, kura kapitāla daļas nopirka Íslenskt sement ehf.

Šis darījums – Sementsverksmiðjan hf. pārdošana Íslenskt sement ehf. – aplūkots šajā lēmumā. Oficiālā izmeklēšanas procedūra attiecībā uz citiem iespējamiem valsts atbalsta pasākumiem Sementsverksmiðjan hf. labā, kura sākta ar Lēmumu Nr. 421/04/COL, ir pagarināta, lai ietvertu valsts veikto uzņēmuma pensiju saistību pārņemšanu ar Lēmumu Nr. 367/06/COL, un tiks aplūkota citā lēmumā.

3.   Oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanas iemesli

Attiecībā uz valsts veikto 100 % tās kapitāla daļu uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. pārdošanu Lēmumā Nr. 421/04/COL sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru Iestāde apšaubīja Valsts atbalsta pamatnostādņu 18.B nodaļas par valsts iestāžu veiktu zemes un ēku pārdošanu piemērojamību konkrētajai lietai. Iestāde uzskatīja, ka valsts pārdeva ne tikai zemi un ēkas, kas tai piederēja, bet arī savas kapitāla daļas 100 % piederošā uzņēmumā.

Turklāt Iestādei bija šaubas, vai pārdošana ir notikusi saskaņā ar tirgus ieguldītāja principu. Tā nebija pārliecināta, kādā mērā valsts sarunu procesa laikā ņēma vērā citus apsvērumus papildus darījuma tīri ekonomiskai atdevei un vai attiecīgi pārdošanā saņemtā cena atbilst uzņēmuma tirgus vērtībai.

Ar paziņojumu par darījumu Īslandes iestādes iesniedza Sementsverksmiðjan hf. novērtējumu, ko veicis neatkarīgs eksperts, pamatojoties uz likvidācijas vērtību. Lēmumā sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru Iestāde apšaubīja, vai darbību veicoša uzņēmuma vērtību var pieņemt par vienādu ar tā likvidācijas vērtību, kas ir balstīta uz pieņēmumu, ka darbība tiks pārtraukta. Iestāde uzskatīja, ka, ja 100 % valstij piederošu kapitāla daļu uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. tirgus vērtība būtu bijusi augstāka nekā Íslenskt sement ehf. samaksātā cena 68 miljoni Īslandes kronu, valsts būtu pārdevusi uzņēmumu par cenu, kas ir zemāka par tā tirgus cenu. Būtu bijuši iesaistīti valsts līdzekļi EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē negūto ieņēmumu veidā, jo valsts būtu saņēmusi zemāku cenu, nekā par tiem pašiem aktīviem būtu saņēmis privāts uzņēmums, darbojoties uz tirgus noteikumu pamata.

4.   Īslandes iestāžu atsauksmes

Īslandes iestādes 2005. gada 23. februāra vēstulē iesniedza savas atsauksmes par Iestādes lēmumu sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru par valstij piederošo kapitāla daļu uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. pārdošanu.

Īslandes iestādes uzsvēra, ka viens no svarīgākajiem iemesliem nosacījumam, ka cementa ražošana jāturpina, bija palielināt Sementsverksmiðjan hf. vērtību, pārdodot uzņēmumu trešajai personai. Īslandes iestādes paziņoja: “Ja šāds nosacījums nebūtu piemērojams, pircējam būtu jāsedz ražotnes tīrīšanas izmaksas. Paredzot nosacījumu, ka cementa ražošana tiks turpināta, šīs izmaksas palika apslēptas. Turklāt jāatzīmē, ka nosacījums tika pārrunāts ar pircējiem un iekļauts akciju pirkuma līgumā vienīgi kā pircēju nodoms turpināt Sementsverksmiðjan hf. darbību, kamēr tas ir ekonomiski dzīvotspējīgs. Valsts nevar uzspiest pircējiem vadīt uzņēmumu, ja tas nav ekonomiski dzīvotspējīgs. To nevar uzskatīt par pierādījumu tam, ka valsts ņēma vērā apsvērumus papildus ekonomiskai atdevei.”

Īslandes iestādes uzskata, kā norādīts arī Iestādes pamatnostādnēs, ka valsts atbalstu var iesaistīt tikai tad, ja nav objektīvu iemeslu pamatoti cerēt, ka ieguldījums dos pietiekamu peļņu, kas būtu pieņemama privātam ieguldītājam salīdzināmā privātā uzņēmumā, kurš darbojas parastos tirgus apstākļos.

Īslandes iestādes paziņoja: “Ņemot vērā iepriekšminēto, nevar uzskatīt, ka valstij nebija objektīvu iemeslu uzskatīt, ka Sementsverksmiðjan pārdošana nedos valstij pietiekamu peļņu. Gluži pretēji, valsts pēc sarunām ar pircējiem varēja cerēt uz uzņēmuma pirkšanas cenu, kas ievērojami pārsniedz tirgus vērtību. Tādējādi ir jāsecina, ka valsts nesaņēma mazākus ieņēmumus, nekā par tiem pašiem aktīviem būtu saņēmis privāts uzņēmums, darbojoties uz tirgus noteikumu pamata. Tādēļ valsts rīkojās saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu. Iestādei ir jāpierada, ka valsts nevarēja cerēt uz pietiekamu peļņu. Tā kā tas nav pierādīts un valsts uzskata, ka to nevar pierādīt, ir jāsecina, ka valsts ir rīkojusies atbilstīgi tirgus ekonomikas principam.”

Paziņojumā par darījumu Īslandes iestādes apgalvoja, ka uzņēmuma vērtība atbilst tā likvidācijas vērtībai. Tika aplēsts, ka Sementsverksmiðjan hf. likvidācijas vērtība atbilst 46,5 miljoniem Īslandes kronu, neņemot vērā Akranes pilsētā atrodošās rūpnīcas tīrīšanas izmaksas. Lēmumā sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru Iestāde pauda šaubas, vai uzņēmuma, kas tika pārdots kā darbību turpinošs uzņēmums, tirgus vērtība jānosaka, izmantojot likvidācijas vērtību. Savās atsauksmēs uz Iestādes lēmumu sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru Īslandes iestādes turklāt atsaucās uz Iestādei iesniegtajiem naudas plūsmas vērtējumiem. Jo īpaši atbilstīgi naudas plūsmas vērtējumam, kas sniegts 2005. gada 23. februāra vēstules pielikumā, Sementsverksmiðjan hf. tirgus vērtība bija 1,5 miljardi Īslandes kronu. Pamatojoties uz to, Īslandes iestādes uzskatīja, ka Sementsverksmiðjan hf. kā darbību turpinoša uzņēmuma tirgus vērtība ir ievērojami zemāka nekā tā likvidācijas vērtība.

Īslandes iestādes papildus apgalvoja, ka, tā kā Sementsverksmiðjan hf. tirgus vērtība, piemērojot naudas plūsmas vērtējumu vai likvidācijas vērtējumu, bija zemāka nekā pārdošanas cena 68 miljonu Īslandes kronu apmērā, ne Sementsverksmiðjan hf, ne Íslenskt sement ehf. nesaņēma ekonomisku priekšrocību EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē.

Īslandes iestādes uzskatīja, ka, nosakot, vai piešķirts valsts atbalsts, Iestādei jāvērtē uzņēmuma kopējā pārdošanas cena pēc to aktīvu pārdošanas, kas bija lieki cementa ražošanai, atpakaļ Īslandes valstij: “Turklāt valsts uzskata, ka tad, ja Iestāde nonāk pie secinājuma, ka uzņēmuma [naudas plūsmas vērtējums] ir pareizais vērtējums, lai noteiktu pārdošanas cenu (...), tad jāizmanto naudas plūsmas metode, novērtējot uzņēmuma vērtību pēc aktīvu pārdošanas.”

Īslandes iestādes paskaidroja, ka valsts nebija gatava pārrunāt pārdošanas cenu, kas atbilst aprēķinātajai Sementsverksmiðjan hf. naudas plūsmas vērtībai. “Sakarā ar uzņēmuma uzkrātajiem zaudējumiem kopš piedāvājumu konkursa brīža kļuva skaidrs, ka, lai uzņēmumu pārdotu pircējam, uzņēmums būtu jāpārstrukturē. Valsts nopirktu no uzņēmuma visus aktīvus, kas nav ražošanas un darbības pamatā, lai samazinātu darbības izmaksas un padarītu uzņēmuma darbību dzīvotspējīgu.”

Iepriekš minēto iemeslu dēļ Īslandes iestādes uzskatīja, ka darījumā nav iesaistīts valsts atbalsts. Tomēr, ja Iestāde nonāktu pie secinājuma, ka valsts atbalsts bija iesaistīts, viņasprāt, šāds valsts atbalsts jāuzskata par attaisnotu saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto izņēmumu, jo īpaši Valsts atbalsta pamatnostādņu 16. nodaļas noteikumiem kā atbalstu grūtībās nonākuša uzņēmuma pārstrukturēšanai.

Īslandes iestādes 2006. gada 2. novembra vēstulē pieprasīja Iestādei apsvērt esošās oficiālās izmeklēšanas dažu aspektu neslēgšanu, jo “ir jāņem vērā visi darījuma aspekti kopumā, lai būtu skaidra izpratne par šo jautājumu.”

5.   Trešo personu atsauksmes

5.1.   Íslenskt sement ehf. atsauksmes

Íslenskt sement ehf.2005. gada 20. jūnija vēstulē iesniedza atsauksmes par Iestādes Lēmumu Nr. 421/04/COL sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz Īslandes valstij piederošo kapitāla daļu uzņēmumā Sementsverksmiðjan pārdošanu. Íslenskt sement ehf. uzskata, ka iepriekš minētajā pārdošanā nav iesaistīts valsts atbalsts. Uzņēmums paziņoja: “Islenskt Sement ir pārliecināts, ka tika ievērots tirgus ieguldītāja princips, īpaši tā kā Sementsverksmiðjan kopējā pirkšanas cena minētajā darījumā bija vismaz vienāda ar uzņēmuma reālo tirgus vērtību, ja ne ievērojami augstāka.”

Íslenskt sement ehf. uzskatīja, ka naudas plūsmas vērtējums, ko parasti izmanto cementa ražošanas uzņēmumu vērtējumā, bija uzņēmuma vērtēšanas vienīgā patiesā metode. Tomēr uzņēmums apgalvoja, ka Īslandes valsts nevēlējās to pārrunāt, jo tas būtu novedis pie negatīvas pirkšanas cenas. Saskaņā ar Íslenskt sement ehf. sniegto informāciju, ja Sementsverksmiðjan gadījumā būtu piemērota naudas plūsmas metode, aplēstā tirgus vērtība būtu bijusi nulle vai pat negatīva. Šā iemesla dēļ Íslenskt sement ehf. uzskatīja, ka vērtība, kas iegūta, piemērojot likvidācijas vērtību, atbilst uzņēmuma maksimālajai tirgus vērtībai pirkšanas brīdī. Íslenskt sement ehf. turklāt apgalvoja, ka likvidācijas vērtībā 69,6 miljonu Īslandes kronu apmērā nav ņemti vērā izdevumi sakarā ar darbības likvidāciju un slēgšanu, tostarp zemes attīrīšanu. Íslenskt sement ehf. apgalvoja, ka uzņēmuma Sementsverksmiðjan hf. kapitāla daļu pirkšanas cena ievērojami pārsniedza uzņēmuma likvidācijas vērtību.

Islenskt Sement apgalvoja, ka Valsts kases nopirktie konkrētie aktīvi netika pārdoti atsevišķi, bet saistībā ar kapitāla daļu pārdošanu kā kopējā pirkuma līguma neatņemama sastāvdaļa. Tādēļ, “vērtējot, vai Semenstverksmidjan pārdošanā bija iesaistīts valsts atbalsts, Iestāde nevar veikt atsevišķu vērtējumu par katru pārdoto aktīvu, bet tai ir jāņem vērā atsevišķo aktīvu pārdošanas ietekme uz uzņēmuma vērtējuma kopējo izvērtējumu pārdošanas brīdī.”

5.2.   Aalborg Portland Íslandi ehf. atsauksmes

Aalborg Portland Íslandi ehf.2005. gada 2. septembra vēstulē iesniedza atsauksmes par Iestādes Lēmumu Nr. 421/04/COL sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz valstij piederošo kapitāla daļu uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. pārdošanu. Uzņēmums pauda bažas un uzskatus, kas atbilst Iestādes paustajām bažām un uzskatiem minētajā lēmumā, bet atsaucās arī uz to, ka Īslandes valsts pārņēma Sementsverksmiðjan hf. pensiju saistības, kas nebija aplūkots Iestādes lēmumā.

II.   NOVĒRTĒŠANA

1.   Valsts atbalsts valstij piederošo kapitāla daļu pārdošanā uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf.

Saskaņā ar Īslandes iestāžu sniegto informāciju valsts pārdeva savas kapitāla daļas uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. par cenu 68 miljonu Īslandes kronu apmērā darījumā, kas ir saistīts ar Īslandes Valsts kases veikto dažu uzņēmuma aktīvu iegādi, kuri nebija nepieciešami uzņēmuma darbībai. Lai gan šie abi darījuma elementi ir cieši saistīti, tā ka tas, ko nopirka Íslenskt sement ehf., bija Sementsverksmiðjan hf. darbības daļa, kas atbrīvota no aktīviem un kapitāla daļām, kuras ir liekas cementa ražošanai, šajā lēmumā Iestāde atsevišķi novērtēs kapitāla daļu pārdošanu. Tas ir tādēļ, ka valsts atbalsta potenciālais saņēmējs valstij piederošo kapitāla daļu uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. pārdošanas gadījumā būtu Íslenskt sement ehf. Turpretim tā iespējamā valsts atbalsta potenciālais saņēmējs, kas piešķirts saistībā ar uzņēmuma aktīvu un saistību pārstrukturēšanu, ko veica valsts sakarā ar kapitāla daļu pārdošanu, būtu pats cementa ražotājs, t. i., Sementsverksmiðjan hf. No pēdējā minētā valsts nopirka dažādus aktīvus un pārņēma pensiju saistības.

EEZ līguma 61. panta 1. punktā noteikts:

“Ja šajā līgumā nav noteikts citādi, jebkurš atbalsts, ko piešķir EK dalībvalstis, EBTA valstis vai no valsts resursiem jebkādā iespējamā formā, kas izkropļo vai draud izkropļot konkurenci par labu dažiem uzņēmumiem vai zināmu preču ražošanai, apmērā, kādā tas ietekmē tirdzniecību starp līguma pusēm, nav savienojams ar šā līguma darbību.”

Pirms novērtēšanas, vai šī pārdošana ietver valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta nozīmē, Iestāde pievērsīsies Īslandes valdības argumentiem, ka valsts atbalstu var nepieļaut sakarā ar Valsts atbalsta pamatnostādņu 18.B nodaļas “Valsts atbalsta elementi zemes un ēku pārdošanā, ko veic valsts iestādes” piemērošanu.

1.1.   Valsts atbalsta pamatnostādņu 18.B nodaļa “Valsts atbalsta elementi zemes un ēku pārdošanā, ko veic valsts iestādes”

Valsts atbalsta pamatnostādņu 18.B nodaļa “Valsts atbalsta elementi zemes un ēku pārdošanā, ko veic valsts iestādes”

Valsts atbalsta pamatnostādņu 18.B nodaļā “Valsts atbalsta elementi zemes un ēku pārdošanā, ko veic valsts iestādes” sniegta informācija par to, kā Iestāde interpretē un piemēro EEZ līguma noteikumus, kas reglamentē valsts atbalstu, kad jānovērtē zemes un ēku pārdošana, ko veic valsts iestādes. Ja ievēro Iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu 18.B nodaļā noteiktās procedūras saistībā ar zemes un ēku pārdošanu, ko veic valsts iestādes, pastāv pieņēmums, ka pārdošanā nav iesaistīts valsts atbalsts.

Lai gan Īslandes iestādes paziņoja darījuma noteikumus attiecībā uz valstij piederošo kapitāla daļu pārdošanu uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf., tās uzskatīja, ka pārdošana ir notikusi saskaņā ar 18.B nodaļu Valsts atbalsta pamatnostādnēs par zemes un ēku pārdošanu. Tādēļ, viņuprāt, darījumā nebija iesaistīts valsts atbalsts.

Sementsverksmiðjan hf.

Kā jau norādīts lēmumā sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru, Iestāde uzskata, ka attiecīgajam darījumam nevar piemērot 18.B nodaļu. Valsts nepārdeva tikai sev piederošo zemi un ēkas, bet savas kapitāla daļas 100 % piederošā uzņēmumā, kas turpina darboties. Pat tad, ja 18.B nodaļa būtu piemērojama, netika ievērotas aprakstītās procedūras, lai nepieļautu valsts atbalstu.

Attiecīgajā gadījumā ievērotā konkursa procedūra neatbilda 18.B nodaļas 2.1. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētajai definīcijai. Pirmkārt, tā nebija pietiekami publiskota. Turklāt tā kalpoja tikai tam, lai izvēlētos turpmāko pircēju, ar kuru pēc tam pārrunāja cenu. Attiecībā uz alternatīvo procedūru, t. i., pārdošanu, pamatojoties uz neatkarīga eksperta vērtējumu, attiecīgajā gadījumā eksperts MP-verðbréf hf. noteica Sementsverksmiðjan hf. likvidācijas vērtību. Tomēr uzņēmums tika pārdots kā darbību turpinošs uzņēmums, kas nozīmē, ka cementa ražošana tiks turpināta. Šajos apstākļos nevar pieņemt, ka likvidācijas vērtība atbilda tirgus vērtībai, nepieļaujot valsts atbalstu bez papildu novērtējuma.

MP-verðbréf hf.

Sementsverksmiðjan hf.

Šķiet, ka ir jānosaka, kura ir piemērotākā metode, lai šajos apstākļos noteiktu uzņēmuma tirgus vērtību un attiecīgi veiktu novērtējumu. Tālāk dota papildu analīze par to, kāda varētu būt uzņēmuma tirgus cena un vai Sementsverksmiðjan hf. kapitāla daļu pārdošanā Íslenskt sement ehf. bija iesaistīts valsts atbalsts.

Sementsverksmiðjan hf.

Íslenskt sement ehf.

1.2.   Kapitāla daļu pārdošanas valsts atbalsta novērtējums

Kapitāla daļu pārdošanas valsts atbalsta novērtējums

Lai pasākumu uzskatītu par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē, tam ir jāatbilst šādiem kumulatīviem nosacījumiem:

| — | atbalsts ir selektīva priekšrocība, |
| --- | --- |

—

atbalsts ir selektīva priekšrocība,

| — | atbalstu piešķir no valsts resursiem, |
| --- | --- |

—

atbalstu piešķir no valsts resursiem,

| — | atbalsts izkropļo vai draud izkropļot konkurenci |
| --- | --- |

—

atbalsts izkropļo vai draud izkropļot konkurenci

| — | un ietekmē tirdzniecību starp EEZ līguma pusēm. |
| --- | --- |

—

un ietekmē tirdzniecību starp EEZ līguma pusēm.

Pasākums, kas piešķir priekšrocību dažiem konkrētiem saņēmējiem un kas nav vispārējs pasākums, atbilst pirmajam no iepriekš minētajiem nosacījumiem. Tādēļ ir jānosaka, vai attiecīgais uzņēmums saņem ekonomisku priekšrocību, kas netiktu saņemta parastos tirgus apstākļos (10). EEZ līguma 61. panta 1. punktā valsts intervences pasākumi nav nošķirti, atsaucoties uz to cēloņiem vai to mērķiem, bet definēti, atsaucoties uz to sekām (11). Izriet, ka atbalsta jēdziens ir objektīvs, pārbaudot, vai valsts pasākums piešķir priekšrocību vienam vai vairākiem konkrētiem uzņēmumiem (12).

10

11

12

Aktīvu iegāde par cenu, kas ir zemāka par to tirgus vērtību, principā ir priekšrocība. Tādēļ, ja Íslenskt sement ehf. būtu samaksājis par Sementsverksmiðjan hf. cenu, kas atbilst uzņēmuma tirgus vērtībai, tas nebūtu guvis priekšrocību no šā darījuma.

Íslenskt sement ehf.

Sementsverksmiðjan hf.

Lai noteiktu, vai Íslenskt sement ehf. samaksāja par valstij piederošajām kapitāla daļām cenu, kas ir zemāka par to tirgus vērtību, Iestāde uzdeva neatkarīgam ekspertam novērtēt Sementsverksmiðjan hf. tirgus vērtību pārdošanas brīdī. Neatkarīgais eksperts novērtēja uzņēmuma tirgus vērtību, kad viss darījums bija pabeigts, ņemot vērā uzņēmumu, kas turpina darbību. Tas nozīmē, ka neatkarīgais eksperts novērtēja Sementsverksmiðjan hf. tirgus vērtību pēc tam, kad Īslandes Valsts kase bija atpirkusi dažus uzņēmuma aktīvus, kuri nebija nepieciešami cementa ražošanai (13), un Finanšu ministrija bija pārņēmusi uzņēmuma pensiju saistības. Citiem vārdiem, neatkarīgais eksperts novērtēja tirgus vērtību tam, ko Íslenskt sement ehf. reāli nopirka, t. i., kapitāla daļas izpārdotā uzņēmumā.

Íslenskt sement ehf.

Sementsverksmiðjan hf.

Sementsverksmiðjan hf.

13

Íslenskt sement ehf.

Pēc neatkarīgā eksperta uzskata vienīgā metode, kas var sniegt priekšstatu par to, kāda varētu būt uzņēmuma patiesā vērtība tādā darījumā kā valstij piederošo kapitāla daļu pārdošana uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf., ir aplēsto nākotnes naudas plūsmu diskontēšanas metode (lietošanas vērtība) (14). Prognozēto naudas plūsmu tīrā pašreizējā vērtība no pamatlīdzekļa turpmākās lietošanas ir ieguldītāja aprēķins par potenciālā projekta iznākumu. Tādēļ naudas plūsmas prognozes var mainīties līdz ar katra atsevišķa ieguldītāja stratēģijām. Tādēļ pēc neatkarīgā eksperta uzskata labākā pieeja ir noteikt lietošanas vērtības iespējamo iznākumu diapazonu, nosakot iznākumu augstāko un zemāko robežu. Īslandes iestādes tika aicinātas sniegt informāciju un aprēķinus, kuri ir nepieciešami šo robežu noteikšanai (15), lai iegūtu priekšstatu par patieso vērtību no pamatdarbības, kas ir cementa ražošana. Kad ir noteikta darbības vērtība, jebkurš pievienotais aktīvs, kas nepiederēja pamatdarbībai (piemēram, jebkurš finanšu aktīvs), nozīmēja vērtības palielinājumu, un jebkuras saistības (piemēram, jebkurš parāds vai citas finanšu saistības) nozīmēja samazinājumu.

Sementsverksmiðjan hf.

14

15

Uz šā pamata pēc neatkarīgā eksperta pieprasījuma Īslandes iestādes tika aicinātas iesniegt divus scenārijus – I scenāriju, kurā pieņemts cementa imports uz Īslandi 30 % apmērā no kopējā tirgus, un II scenārijs, kurā pieņemta importa neesamība. I scenārijā (tā saucamajā pesimistiskajā scenārijā) iegūta nākotnes brīvo naudas plūsmu negatīva tīrā pašreizējā vērtība (turpmāk – TPV) aptuveni 1 000 miljonu Īslandes kronu apmērā, un II scenārijā (tā saucamajā optimistiskajā scenārijā) – nākotnes brīvo naudas plūsmu pozitīva TPV aptuveni 200 miljonu Īslandes kronu apmērā. Koriģējot TPV vērtējumus, atskaitot ilgtermiņa parādu un pieskaitot papildu tīros apgrozāmos līdzekļus, Īslandes valdība ieguva aplēstās pamatkapitāla vērtības – 897 miljonu Īslandes kronu apmērā I scenārijā un 307 miljonu Īslandes kronu apmērā II scenārijā. Iznākuma atšķirībā izšķirošs bija jaudas izmantojums. Mainīgās ražošanas izmaksas par tonnu tika lēstas 5 749 Īslandes kronu apmērā gados ar pilnīgu jaudas izmantojumu (130 000 tonnu) līdz 7 479 Īslandes kronu apmērā gados ar ļoti mazu jaudas izmantojumu (70 000 tonnu). Tādēļ aprēķinā bija divkārša apjomradīta ietaupījuma ietekme, jo gan mainīgās, gan pēc definīcijas nemainīgās izmaksas par tonnu samazinās līdz ar lielāku saražoto apjomu (16).

16

Pievienotajā vēstulē Īslandes iestādes apgalvoja, ka optimistiskais scenārijs nav reāls, jo tajā pieņemts, ka Īslandes cementa tirgū nepastāv konkurence. Ņemot vērā Dānijas konkurenta Aalborg Portland veiktos ieguldījumus iekārtās, tika uzskatīts par maz ticamu, ka Īslandes cementa tirgū vairs nebūs konkurences. Īslandes iestādes nesniedza atsauksmes par pesimistiskākā scenārija reālismu.

Aalborg Portland

Eksperts kritizēja, ka Īslandes iestāžu iesniegtajos modeļos ir izmantota augsta diskonta likme (kurā iekļauta riska prēmija). Augsta diskonta likme var novest pie nepietiekama novērtējuma par saistībām, kad izrietēja no negatīvām naudas plūsmām, un tādējādi nepienācīgi uzlabot prognozes. Neraugoties uz šo kritiku, konsekvences iemeslu dēļ visā analīzē dažādajos ierosinātajos scenārijos ir izmantota Īslandes iestāžu ierosinātā reālā diskonta likme 12,4 % apmērā.

I scenārijā uzņēmumam bija pastāvīgi zaudējumi trīsdesmit gadu laikposmā, kas šķiet pilnībā neloģisks. Ņemot vērā to, ka neatkarīgā eksperta nodoms ar pesimistiskā scenārija izveidi bija noteikt iespējamo iznākumu zemāko robežu, Īslandes iestāžu iesniegtais I scenārijs bija skaidri neatbilstošs (17). Jebkurš saprātīgs lēmums par ieguldījumiem ir balstīts uz prognozi par pozitīvu atdevi. Rodas jautājums par to, kā reaģētu saprātīgs ieguldītājs, ja nematerializējas prognozētā pozitīvā atdeve. Parasta rīcība šādos gadījumos būtu samazināt zaudējumus, ņemot vērā pārskatītas prognozes.

17

Tādējādi neatkarīgais eksperts pārveidoja pesimistisko scenāriju, pieņemot piecu gadu laikposmu ar mazu jaudas izmantojumu (82 000 tonnu gadā, kas vienāds ar vidējo rādītāju I scenārijā), zemas pārdošanas cenas 2003. gada līmenī (ISK 7 071 par tonnu) un pieņemot, ka uzņēmums pēc piecu gadu darbības tiks likvidēts. Turklāt tika pieņemts, ka visas negatīvās naudas plūsmas tiek pārnestas uz īpašniekiem. Saskaņā ar eksperta sniegto informāciju tā šķita saprātīga stratēģija sliktākā gadījuma scenārijā, jo jebkurš saprātīgs lēmums par ieguldījumiem tiktu balstīts uz prognozi par pozitīvu atdevi un uz iespēju reaģēt, ja šī pozitīvā atdeve nematerializējas.

Sliktākā gadījuma scenārijs, kas novestu pie cementa ražošanas pārtraukšanas pēc pieciem gadiem, radītu tīrīšanas darbību, kura ir jāveic uzreiz pēc tam. Saskaņā ar nomas līgumu, kas 2003. gada jūlijā noslēgts starp Sementsverksmiðjan hf. un Akranes pilsētu, “ja cementa ražošanu pārtrauc 24 mēnešu pastāvīgu periodu, Iceland Cement Ltd. uz sava rēķina ir jānojauc materiālu noliktava” (18). Pamatojoties uz Īslandes iestāžu sniegto informāciju, tīrīšanas izmaksas ir aplēstas 460 miljonu Īslandes kronu apmērā, domājams, pašreizējās cenās (19).

Sementsverksmiðjan hf.

Iceland Cement Ltd.

18

19

Uz šā pamata sliktākā gadījuma scenārijs tika noteikts, modelējot piecus gadus ilgu ražošanu mazos apjomos un cementa cenu saglabāšanos 2003. gada līmenī. Saistīto naudas plūsmu tīrā pašreizējā vērtība tika koriģēta ar aktīviem un saistībām ārpus ražošanas cikla pirkuma datumā. Tika pieskaitīta pamatlīdzekļu alternatīva lietojuma tīrā ietekme (piemēram, cementa importēšanai) un tīrīšanas izmaksas.

Atbilstīgi neatkarīgā eksperta veiktajai pārveidei naudas plūsmas modelēšana ar šiem priekšnoteikumiem radīja negatīvu naudas plūsmu no darbības 144 miljonu Īslandes kronu apmērā katru gadu piecu gadu laikā un negatīvu izdevumu tīro pašreizējo vērtību 360 miljonu Īslandes kronu apmērā sestajā gadā. Šo naudas plūsmu diskontētā vērtība tika aprēķināta – 691 miljona Īslandes kronu apmērā, un pēc korekcijas ar bilances posteņiem ārpus darbības cikla ieguldījumu vērtība tika noteikta – 332 miljonu Īslandes kronu apmērā.

Optimistiskā scenārija mērķis bija noteikt iespējamo iznākumu augstāko robežu. Optimistiskā scenārija svarīga iezīme bija tā, ka darbībai pēc pieciem gadiem jāsasniedz peļņas un zaudējumu slieksnis. Sākumpunkts bija pirmais darbības gads pēc privatizācijas, kad pieņemta ražošana 100 000 tonnu apmērā, cementa cena – ISK 7 489, mainīgās izmaksas, kā norādīts izmaksu formulā (ISK 6 381 par tonnu), un netiešās izmaksas, kā pieņemts I scenārijā (127 miljoni Īslandes kronu). Tika pieņemts, ka atkārtotu ieguldījumu gada naudas ietekme ir ISK 40, kas varētu ievērojami pārsniegt nolietojumu. Pamatojoties uz šiem pieņēmumiem, tīrā naudas plūsma pirmajā gadā tika aprēķināta 38 miljonu Īslandes kronu apmērā. Pēc tam tīrā naudas plūsma piecu gadu laikā pakāpeniski sestajā gadā tuvinātos nullei.

Naudas plūsmu tīrā pašreizējā vērtība pirmajos piecos darbības gados tika aplēsta 59 miljonu Īslandes kronu apmērā. Pieņemot, ka darbības peļņa pēc tam būtu tuva nullei, darbības pašreizējā vērtība nākamajos gados tika noteikta nulles apmērā. Šajā scenārijā eksperts pieņēma, ka ir pamatots, ka pirmo gadu laikā netiks izmantota nodokļu zaudējumu pārnešana (20). Darbības rezultāts tika koriģēts ar bilances posteņiem ārpus darbības cikla (kā tas tika veikts pesimistiskajā scenārijā) un deva tīro pašreizējo vērtību 300 miljonu Īslandes kronu apmērā. Eksperts atkal izmantoja diskonta likmi 12,4 % apmērā kā pesimistiskajā scenārijā. Viņš norādīja, ka šī likme atspoguļo tikai pamatkapitāla izmaksas (pirms nodokļiem), turpretim ieguldījumu projektu saskaņā ar šo scenāriju parasti lielā mērā finansēs ar parādu, tādējādi samazinot kopējo nepieciešamo peļņas normu. Zemāka diskonta likme radītu mazāk pozitīvu rezultātu, jo visas iekļautās naudas plūsmas ir negatīvas. Tomēr viņš norādīja, ka ir svarīgi konsekventi izmantot to pašu likmi visos scenārijos.

20

Pamatojoties uz iepriekš minētajiem novērtējumiem, pēc neatkarīgā eksperta uzskata, ir lietderīgi noteikt patiesās vērtības vērtējumu augstāko un zemāko robežu, diskontējot nākotnes naudas plūsmas. Zemākā robeža būs saistīta ar pesimistisko scenāriju, kurā cementa ražošana jāpārtrauc pēc dažiem darbības gadiem, kuru laikā īpašnieki būs pārliecinājušies, ka darbība nekļūs ienesīga. Papildus resursu aizplūdei šajos zaudējumus nesošajos gados uzņēmumam būs jāapņemas segt tīrīšanas izmaksas, pabeidzot ražošanu (21). Pozitīvais aspekts šajā scenārijā ir sākotnējie krājumi un finanšu līdzekļi, kas likvidācijas gadījumā dos pozitīvus ieņēmumus, kā arī dažu pamatlīdzekļu alternatīvs lietojums. Pamatojoties uz naudas plūsmas vērtējumiem, Sementsverksmiðjan hf. zemākā tirgus vērtība tika lēsta 322 miljonu Īslandes kronu apmērā.

21

Sementsverksmiðjan hf.

Augstākā robeža tiks noteikta ar optimistisko scenāriju, kurā tika uzskatīts, ka cementa ražošanas rentabilitāte pakāpeniski uzlabosies un pēc dažiem gadiem tiks sasniegts peļņas un zaudējumu slieksnis. Tāpat kā pesimistiskajā scenārijā sākotnējie gadi nesīs zaudējumus, kas rada resursu aizplūdi no uzņēmuma, lai gan mērenākā līmenī. Darbības tīrā pašreizējā vērtība pēc peļņas un zaudējumu sliekšņa sasniegšanas, visticamāk, būs nenozīmīga un tādēļ aprēķinā netika ņemta vērā. Arī šajā scenārijā ir pozitīvi ieguldījumi no sākotnējiem krājumiem un finanšu posteņiem. Pamatojoties uz naudas plūsmas vērtējumiem, Sementsverksmiðjan hf. augstākā tirgus vērtība tika lēsta 300 miljonu Īslandes kronu apmērā.

Sementsverksmiðjan hf.

Tādēļ naudas plūsmas aprēķinos ierosināts patiesās vērtības diapazons, kas ir diezgan simetrisks ap nulli, ar pamatoti ticamiem iznākumiem aptuveni ± 300 miljonu Īslandes kronu diapazonā.

Dažos gadījumos saskaņots darījums var novirzīties no novērojamas vai hipotētiskas tirgus vērtības, jo vienai darījuma pusei ir konstatējamas privātas intereses konkrētajā darījumā. Pēc eksperta uzskata, Íslenskt sement ehf. veiktā valstij piederošo kapitāla daļu uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. iegāde bija skaidri saistīta ar privātām interesēm, kas, iespējams, ir ietekmējušas darījuma cenu.

Íslenskt sement ehf.

Sementsverksmiðjan hf.

Íslenskt sement ehf. bija trīs uzņēmumu konsorcijs, kas izveidots valstij piederošo kapitāla daļu iegādei uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf.: BM Valla, Björgun un Norcem. BM Valla ir lielākais celtniecības uzņēmums Īslandē un liels cementa pircējs. Saskaņā ar informāciju, kas sniegta Iestādes pārstāvju, neatkarīgā eksperta, Īslandes iestāžu un Íslenskt sement ehf. pārstāvju sanāksmē, BM Valla ir divas stratēģiskas intereses Īslandes cementa ražotnē. Viena ir nodrošināt, lai attiecībā uz cementa piedāvājumu Īslandes tirgū nedominētu viens vienīgs piegādātājs. Otrā interese ir saglabāt vietējo produktu attīstību un kompetenci celtniecības nozares ilgtermiņa labā, jo īpaši ņemot vērā Īslandes cementa tirgus tehnisko specifiku.

Íslenskt sement ehf.

Sementsverksmiðjan hf.

BM Valla

Björgun

Norcem

BM Valla

Íslenskt sement ehf.

BM Valla

Björgun ir molusku čaulu smilts piegādātājs uzņēmumam Sementsverksmiðjan hf. Ja tiek pārtraukta vietēja cementa ražošana, Björgun produktiem nebūs alternatīva noieta.

Björgun

Sementsverksmiðjan hf.

Björgun

Norcem ir Norvēģijas cementa ražotājs, kas pieder Vācijas koncernam Heidelberger Zement. Norcem, iespējams, ir stratēģiskas un konkurences intereses nostiprināt savu klātbūtni Īslandes tirgū.

Norcem

Heidelberger Zement

Norcem

Ņemot vērā pircēju konsorcija īpašos apstākļus, šajā gadījumā neatkarīgais eksperts uzskata, ka saskaņoto apmaiņas cenu ir ietekmējušas privātas intereses.

Šo iemeslu dēļ neatkarīgais eksperts secināja, ka (22), “lai gan es uzskatu saskaņoto cenu 68 miljonu Īslandes kronu apmērā par diezgan augstu, var būt īpašnieku situācijas elementi, kas palielina ieguldījumu izmaksu atgūšanas iespējamību”.

22

Iestāde ir novērtējusi Īslandes iestāžu sniegtos faktus un skaitļus un rūpīgi pārbaudījusi novērtējumu un neatkarīgā eksperta sniegto ziņojumu. Iestāde ir konstatējusi, ka eksperta veiktā analīze ir patiess veids Sementsverksmiðjan hf. vērtības noteikšanai. Kā jau norādīts Lēmumā Nr. 421/04/COL sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru, nevar pieņemt, ka tāda uzņēmuma likvidācijas vērtība, kuram paredzēts turpināt darbību, ir uzņēmuma tirgus vērtība. Atbilstīgi neatkarīgā eksperta uzskatam Iestāde uzskata, ka diskontētas naudas plūsmas analīze ir piemērots veids, lai aprēķinātu tāda uzņēmuma vērtību kā attiecīgajā gadījumā. Tomēr Iestāde uzskata, ka uzņēmuma vērtības noteikšana darījuma brīdī ir nepārprotami saistīta ar ievērojamu nenoteiktību. Tādēļ, pēc Iestādes uzskata, uzņēmuma vērtības aplēses nolūkā šķiet pamatoti izpētīt dažādus scenārijus, kā to darīja eksperts, lai noteiktu diapazonu, kurā būtu attaisnots pieņemt vērtības atrašanos. Valstij piederošo kapitāla daļu uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. pārdošanas cena bija noteiktajā diapazonā un pat virs vidējās vērtības aptuveni nulles apmērā.

Sementsverksmiðjan hf.

Sementsverksmiðjan hf.

Turklāt Īslandes iestādes ir noteikušas, ka uzņēmuma likvidācijas vērtība atbilda 69,6 miljoniem Īslandes kronu. 2003. gada 31. jūlija līgumā starp Akranes pilsētu un Sementsverksmiðjan hf. noteikts, ka, “ja 24 mēnešu pastāvīgā periodā tiek pārtraukta klinkera ražošana, Iceland Cement Ltd. uz sava rēķina ir jānojauc materiālu noliktava”. Tādējādi Sementsverksmiðjan hf. likvidācijas vērtība ir mazāka nekā 69,6 miljoni Īslandes kronu, jo būs jāpieskaita materiālu noliktavas nojaukšanas izmaksas, kā noteikts iepriekš minētajā līgumā (23). Tādējādi Íslenskt sement ehf. samaksātā cena par valstij piederošajām kapitāla daļām uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. bija augstāka nekā uzņēmuma likvidācijas vērtība.

Sementsverksmiðjan hf.

Iceland Cement Ltd.

Sementsverksmiðjan hf.

23

Íslenskt sement ehf.

Sementsverksmiðjan hf.

2.   Secinājums

Secinājums

Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Iestāde nevar secināt, ka uzņēmums tika pārdots par vērtību, kas ir zemāka par tirgus vērtību. Tādēļ Iestāde nevar secināt, ka Íslenskt sement ehf. kā uzņēmums, kuru ieguldītāju grupa nodibināja valstij piederošo kapitāla daļu pirkšanai uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf., guva ekonomisku priekšrocību EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē.

Íslenskt sement ehf.

Sementsverksmiðjan hf.

Saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 1. punktu ir jāizpilda četri kumulatīvi nosacījumi, lai pasākums būtu valsts atbalsts. Pamatojoties uz iepriekšminēto novērtējumu, Iestāde nav konstatējusi iemeslus, lai pētītu kādu no pārējiem trīs iepriekš uzskaitītajiem nosacījumiem, lai pasākums būtu valsts atbalsts. Tā kā Íslenskt sement ehf. nav guvis priekšrocību, Iestāde uzskata, ka valstij piederošo kapitāla daļu pārdošana uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. ieguldītāju grupai Íslenskt sement ehf. nav valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē.

Íslenskt sement ehf.

Sementsverksmiðjan hf.

Íslenskt sement ehf.

Šā lēmuma pieņemšana par tās izmeklēšanas slēgšanu attiecībā uz valstij piederošo kapitāla daļu pārdošanu uzņēmumam Íslenskt sement ehf. par cenu 68 miljonu Īslandes kronu apmērā, kura ir oficiālās izmeklēšanas daļa, kas sākta ar Iestādes Lēmumu Nr. 421/04/COL un pagarināta ar Lēmumu Nr. 367/06/COL, neietekmē atlikušās izmeklēšanas iznākumu,

Íslenskt sement ehf.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

EBTA Uzraudzības iestāde uzskata, ka Īslandes valsts veiktā tai piederošo kapitāla daļu uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. pārdošana uzņēmumam Íslenskt sement ehf. par cenu 68 miljonu Īslandes kronu apmērā nav valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta nozīmē.

Sementsverksmiðjan hf.

Íslenskt sement ehf.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Īslandes Republikai.

3. pants

Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

Briselē, 2006. gada 29. novembrī

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā —

priekšsēdētājs

Bjørn T. GRYDELAND

Kolēģijas loceklis

Kristján A. STEFÁNSSON

---

(1)  Turpmāk tekstā – Iestāde.

1

(2)  Turpmāk tekstā – EEZ līgums.

2

(3)  Turpmāk tekstā – Uzraudzības un Tiesas nolīgums.

3

(4)  EEZ līguma 61. un 62. panta un Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola 1. panta piemērošanas un interpretācijas pamatnostādnes, kuras EBTA Uzraudzības iestāde pieņēma un izdeva 1994. gada 19. janvārī, publicētas OV L 231, 3.9.1994., 1. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 32, 3.9.1994. Pamatnostādnēs jaunākie grozījumi izdarīti 2006. gada 25. oktobrī. Turpmāk tekstā – Valsts atbalsta pamatnostādnes.

4

(5)  EBTA Uzraudzības iestādes 2004. gada 20. decembra Lēmums Nr. 421/04/COL par Īslandes valstij piederošo kapitāla daļu pārdošanu uzņēmumā Sementsverksmiðjan (OV C 117 19.5.2005., 17. lpp.), kā arī Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā Nr. 24, 19.5.2005.

5

Sementsverksmiðjan

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

(6)  EBTA Uzraudzības iestādes 2006. gada 29. novembra Lēmums Nr. 367/06/COL par uzņēmuma Sementsverksmiðjan pensiju saistību pārņemšanu, ko veic Īslandes valsts, vēl nav publicēts.

6

Sementsverksmiðjan

(7)  Sīkākai informācijai par dažādo korespondenci starp Iestādi un Īslandes iestādēm ir atsauce uz Iestādes Lēmumu Nr. 421/04/COL sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru.

7

(8)  Skatīt 5. zemsvītras piezīmi.

8

(9)  Īslandes iestāžu 2003. gada 19. augusta vēstule, 3. lpp.

9

(10)  Lieta C-39/94 Syndicat français de l'Express international (SFEI) and others pret La Poste and others [1996. gads] ECR I-3547, 60. punkts; lieta C-256/97 DM Transport [1999. gads] ECR I-3913, 22. punkts; lieta CT-116/01 un lieta T-118/01 P&O Ferries pret Komisiju [2003. gads] ECR, 112. punkts.

10

Syndicat français de l'Express international (SFEI) and others

La Poste and others

DM Transport

P&O Ferries

(11)  Lieta C-56/93 Beļģija pret Komisiju [1996. gads] ECR I-723, 79. punkts, un lieta C-241/94 Francija pret Komisiju [1996. gads] ECR I-4551, 19. un 20. punkts.

11

(12)  Lieta T-67/94 Ladbroke Racing pret Komisiju [1998. gads] ECR II-1, 52. punkts, un lieta T-46/97 SIC pret Komisiju [2000. gads] ECR II-2125, 83. punkts.

12

Ladbroke Racing

SIC

(13)  Kā paredzēts akciju pirkuma līgumā starp Īslandes valdību un Íslenskt sement ehf. un veikts, pamatojoties uz noteikumiem pirkuma līgumā starp Sementsverksmiðjan hf. un Valsts kasi.

13

Íslenskt sement ehf.

Sementsverksmiðjan hf.

(14)  Eksperta ziņojums, 2. lpp.

14

(15)  Iestādes 2005. gada 12. jūlija vēstule.

15

(16)  Eksperta ziņojums, 8. lpp.

16

(17)  Eksperta ziņojums, 8. lpp.

17

(18)  2003. gada 2. oktobra nomas līgums starp Akranes pilsētu un Sementsverksmiðjan hf.

18

Sementsverksmiðjan hf

(19)  Eksperta ziņojums, 9. lpp.

19

(20)  Ienākuma nodokļa zaudējumus vienā gadā var izmantot, lai atmaksātu iepriekš samaksātus nodokļus kādā no pēdējiem pagājušiem gadiem, vai var izmantot, lai samazinātu pienākošos nodokļus kādā no nākamajiem gadiem.

20

(21)  Kā minēts iepriekš, valsts tīri morālais pienākums iztīrīt ražotni Akranes pilsētā ir pārveidots par uzņēmumam Sementsverksmiðjan hf. noteiktām juridiskām saistībām, noslēdzot nomas līgumus starp uzņēmumu un Akranes pilsētu par zemi Akranes pilsētā.

21

Sementsverksmiðjan hf.

(22)  Eksperta ziņojums, 13. lpp.

22

(23)  Likvidācijas vērtības novērtējumā, kuru 2003. gada martā veica MP Verdbref, ar ražotnes (ēku un iekārtu) nojaukšanu un tīrīšanu saistītās izmaksas tika lēstas 460 miljonu Īslandes kronu apmērā. Pat tad, ja šī summa nebūtu pilnīgi pareiza, tā sniedz priekšstatu par to, ka Sementsverksmiðjan ir apgrūtinājumi, kas var ievērojami samazināt aplēsto likvidācijas vērtību.

23

MP Verdbref

Sementsverksmiðjan

---

Labojums

| 7.5.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 114/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 114/23

---

Labojums Komisijas Regulā (EK) Nr. 555/2008 (2008. gada 27. jūnijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 479/2008 par vīna tirgus kopējo organizāciju attiecībā uz atbalsta programmām, tirdzniecību ar trešām valstīm, ražošanas potenciālu un kontroli vīna nozarē

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 170, 2008. gada 30. jūnijs
  )

| 1. | 28. lappusē 64. panta virsrakstā: |
| --- | --- |

1.

28. lappusē 64. panta virsrakstā:

tekstu:

“Pārstādīšanas tiesību nodošana”

lasīt šādi:

“Atkārtotās stādīšanas tiesību nodošana”.

| 2. | 28. lappusē 64. panta 1. punktā: |
| --- | --- |

2.

28. lappusē 64. panta 1. punktā:

tekstu:

“1.   Piemērojot Regulas (EK) Nr. 479/2008 92. panta 5. punkta otro daļu, dalībvalstis var piemērot ekvivalentu samazinājuma koeficientu pārstādīšanas tiesību nodošanai starp saimniecībām.”

lasīt šādi:

“1.   Piemērojot Regulas (EK) Nr. 479/2008 92. panta 5. punkta otro daļu, dalībvalstis var piemērot ekvivalentu samazinājuma koeficientu atkārtotās stādīšanas tiesību nodošanai starp saimniecībām.”

| 3. | 55. lappusē IX pielikuma 9. un 10. ailē: |
| --- | --- |

3.

55. lappusē IX pielikuma 9. un 10. ailē:

tekstu:

“Oficiālās aģentūras pilns nosaukums un adrese:”

lasīt šādi:

“Oficiālās iestādes pilns nosaukums un adrese:”.

| 4. | 57. lappusē X pielikuma 8. ailē trešajā apakšpunktā: |
| --- | --- |

4.

57. lappusē X pielikuma 8. ailē trešajā apakšpunktā:

tekstu:

“... kompetenta oficiālā aģentūra ...”

lasīt šādi:

“... kompetenta oficiālā iestāde ...”.

| 5. | 59. lappusē XI pielikuma B punkta otrās daļas pirmajā ievilkumā: |
| --- | --- |

5.

59. lappusē XI pielikuma B punkta otrās daļas pirmajā ievilkumā:

tekstu:

“V I 1 veidlapām – oficiālā aģentūra, kas paraksta “apliecinājuma” daļu,”

lasīt šādi:

“V I 1 veidlapām – oficiālā iestāde, kas paraksta “apliecinājuma” daļu,”.

---