# Úřední věstník L 105/2009

| | ISSN 1725-5074
  doi:10.3000/17255074.L_2009.105.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 105 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5225. dubna 2009 |

ISSN 1725-5074

doi:10.3000/17255074.L_2009.105.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 105

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5225. dubna 2009

---

| Obsah | | I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 343/2009 ze dne 24. dubna 2009 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 344/2009 ze dne 24. dubna 2009, kterým se po sto šesté mění nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s Usámou bin Ládinem, sítí Al-Kajdá a Talibanem | 3 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 345/2009 ze dne 20. dubna 2009 kterým se stanoví zákaz rybolovu pakambaly velké v Černém moři plavidly plujícími pod vlajkou Bulharska | 5 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 346/2009 ze dne 24. dubna 2009 o vydávání dovozních licencí v rámci celních kvót otevřených na podobdobí duben 2009 nařízením (ES) č. 327/98 pro rýži | 7 |

Obsah

I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

Strana

NAŘÍZENÍ

Nařízení Komise (ES) č. 343/2009 ze dne 24. dubna 2009 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

1

*

Nařízení Komise (ES) č. 344/2009 ze dne 24. dubna 2009, kterým se po sto šesté mění nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s Usámou bin Ládinem, sítí Al-Kajdá a Talibanem

3

*

Nařízení Komise (ES) č. 345/2009 ze dne 20. dubna 2009 kterým se stanoví zákaz rybolovu pakambaly velké v Černém moři plavidly plujícími pod vlajkou Bulharska

5

Nařízení Komise (ES) č. 346/2009 ze dne 24. dubna 2009 o vydávání dovozních licencí v rámci celních kvót otevřených na podobdobí duben 2009 nařízením (ES) č. 327/98 pro rýži

7

| | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | Komise |
| | | 2009/343/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 21. dubna 2009, kterým se mění rozhodnutí 2007/131/ES o umožnění využívání rádiového spektra pro zařízení využívající ultraširokopásmovou technologii harmonizovaným způsobem ve Společenství
  (oznámeno pod číslem K(2009) 2787)

   (
  1
  ) | 9 |
| | | 2009/344/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 22. dubna 2009, kterým se povoluje uvedení proteinu umožňujícího přežití mikrobiálních buněk při teplotách pod bodem mrazu (Ice Structuring Protein (ISP)) typu III HPLC 12 na trh jako nové složky potravin podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97
  (oznámeno pod číslem K(2009) 2929) | 14 |
| | | 2009/345/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 22. dubna 2009, kterým se povoluje uvedení vitaminu K2 (menachinonu) z Bacillus subtilis natto na trh jako nové složky potravin podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97
  (oznámeno pod číslem K(2009) 2935) | 16 |

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

2009/343/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 21. dubna 2009, kterým se mění rozhodnutí 2007/131/ES o umožnění využívání rádiového spektra pro zařízení využívající ultraširokopásmovou technologii harmonizovaným způsobem ve Společenství
  (oznámeno pod číslem K(2009) 2787)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2009) 2787)

1

9

2009/344/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 22. dubna 2009, kterým se povoluje uvedení proteinu umožňujícího přežití mikrobiálních buněk při teplotách pod bodem mrazu (Ice Structuring Protein (ISP)) typu III HPLC 12 na trh jako nové složky potravin podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97
  (oznámeno pod číslem K(2009) 2929)

(oznámeno pod číslem K(2009) 2929)

14

2009/345/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 22. dubna 2009, kterým se povoluje uvedení vitaminu K2 (menachinonu) z Bacillus subtilis natto na trh jako nové složky potravin podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97
  (oznámeno pod číslem K(2009) 2935)

2

Bacillus subtilis natto

(oznámeno pod číslem K(2009) 2935)

16

| | | III   Akty přijaté na základě Smlouvy o EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY VI SMLOUVY O EU |
| | | 2009/346/ES |
| | * | Rozhodnutí správní rady Europolu ze dne 9. dubna 2009 o přijetí podmínek a postupů, které stanovil Europol pro úpravu částek zmíněných v příloze rozhodnutí správní rady Europolu ze dne 16. listopadu 1999 o daních uplatňovaných na platy a požitky vyplácené zaměstnancům Europolu ve prospěch Europolu | 18 |

III   Akty přijaté na základě Smlouvy o EU

AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY VI SMLOUVY O EU

2009/346/ES

*

Rozhodnutí správní rady Europolu ze dne 9. dubna 2009 o přijetí podmínek a postupů, které stanovil Europol pro úpravu částek zmíněných v příloze rozhodnutí správní rady Europolu ze dne 16. listopadu 1999 o daních uplatňovaných na platy a požitky vyplácené zaměstnancům Europolu ve prospěch Europolu

18

| | | Tiskové opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava rozhodnutí Komise 2008/97/ES ze dne 30. ledna 2008, kterým se mění rozhodnutí 93/52/EHS, pokud jde o prohlášení některých správních oblastí Itálie za úředně prosté brucelózy (B. melitensis), a rozhodnutí 2003/467/ES, pokud jde o prohlášení některých správních oblastí Itálie za úředně prosté tuberkulózy skotu a brucelózy skotu a některých správních oblastí Polska za úředně prosté enzootické leukózy skotu (Úř. věst. L 32 ze dne 6.2.2008) | 20 |
| | | Oprava nařízení Komise (ES) č. 334/2009 ze dne 23. dubna 2009, kterým se stanoví maximální částka vývozní náhrady u másla v rámci stálého nabídkového řízení stanoveného nařízením (ES) č. 619/2008 (Úř. věst. L 104 ze dne 24.4.2009) | 21 |
| | * | Oprava doporučení Komise 2009/329/ES ze dne 26. března 2009 o pokynech k ochraně údajů v rámci systému pro výměnu informací o vnitřním trhu (IMI) (Úř. věst. L 100 ze dne 18.4.2009) | 22 |
| | * | Oprava směrnice Komise 2009/36/ES ze dne 16. dubna 2009, kterou se mění směrnice Rady 76/768/EHS týkající se kosmetických prostředků za účelem přizpůsobení přílohy III uvedené směrnice technickému pokroku (Úř. věst. L 98 ze dne 17.4.2009) | 38 |

Tiskové opravy

*

Oprava rozhodnutí Komise 2008/97/ES ze dne 30. ledna 2008, kterým se mění rozhodnutí 93/52/EHS, pokud jde o prohlášení některých správních oblastí Itálie za úředně prosté brucelózy (B. melitensis), a rozhodnutí 2003/467/ES, pokud jde o prohlášení některých správních oblastí Itálie za úředně prosté tuberkulózy skotu a brucelózy skotu a některých správních oblastí Polska za úředně prosté enzootické leukózy skotu (Úř. věst. L 32 ze dne 6.2.2008)

B. melitensis

20

Oprava nařízení Komise (ES) č. 334/2009 ze dne 23. dubna 2009, kterým se stanoví maximální částka vývozní náhrady u másla v rámci stálého nabídkového řízení stanoveného nařízením (ES) č. 619/2008 (Úř. věst. L 104 ze dne 24.4.2009)

21

*

Oprava doporučení Komise 2009/329/ES ze dne 26. března 2009 o pokynech k ochraně údajů v rámci systému pro výměnu informací o vnitřním trhu (IMI) (Úř. věst. L 100 ze dne 18.4.2009)

22

*

Oprava směrnice Komise 2009/36/ES ze dne 16. dubna 2009, kterou se mění směrnice Rady 76/768/EHS týkající se kosmetických prostředků za účelem přizpůsobení přílohy III uvedené směrnice technickému pokroku (Úř. věst. L 98 ze dne 17.4.2009)

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

NAŘÍZENÍ

| 25.4.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 105/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 343/2009

ze dne 24. dubna 2009

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 25. dubna 2009.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. dubna 2009.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 72,3 |
| TN | 139,0 |
| TR | 98,7 |
| ZZ | 103,3 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 37,3 |
| TR | 144,6 |
| ZZ | 112,5 |
| 0709 90 70 | TR | 114,9 |
| ZZ | 114,9 |
| 0805 10 20 | EG | 44,6 |
| IL | 58,8 |
| MA | 51,8 |
| TN | 64,9 |
| TR | 51,6 |
| US | 49,7 |
| ZZ | 53,6 |
| 0805 50 10 | TR | 62,7 |
| ZA | 64,0 |
| ZZ | 63,4 |
| 0808 10 80 | AR | 78,9 |
| BR | 77,2 |
| CL | 74,7 |
| CN | 87,6 |
| MK | 22,1 |
| NZ | 115,4 |
| US | 131,1 |
| UY | 70,5 |
| ZA | 81,2 |
| ZZ | 82,1 |
| 0808 20 50 | AR | 83,3 |
| CL | 78,0 |
| CN | 45,7 |
| ZA | 91,8 |
| ZZ | 74,7 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

MA

72,3

TN

139,0

TR

98,7

ZZ

103,3

0707 00 05

JO

155,5

MA

37,3

TR

144,6

ZZ

112,5

0709 90 70

TR

114,9

ZZ

114,9

0805 10 20

EG

44,6

IL

58,8

MA

51,8

TN

64,9

TR

51,6

US

49,7

ZZ

53,6

0805 50 10

TR

62,7

ZA

64,0

ZZ

63,4

0808 10 80

AR

78,9

BR

77,2

CL

74,7

CN

87,6

MK

22,1

NZ

115,4

US

131,1

UY

70,5

ZA

81,2

ZZ

82,1

0808 20 50

AR

83,3

CL

78,0

CN

45,7

ZA

91,8

ZZ

74,7

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 25.4.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 105/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 105/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 344/2009

ze dne 24. dubna 2009,

kterým se po sto šesté mění nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s Usámou bin Ládinem, sítí Al-Kajdá a Talibanem

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 881/2002 ze dne 27. května 2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s Usámou bin Ládinem, sítí Al-Kajdá a Talibanem a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 467/2001, kterým se zakazuje vývoz určitého zboží a služeb do Afghánistánu, zesiluje zákaz letů a rozšiřuje zmrazení prostředků a jiných finančních zdrojů afghánského Talibanu (1), a zejména na čl. 7 odst. 1 první odrážku uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 obsahuje seznam osob, skupin a subjektů, kterých se týká zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů podle uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 obsahuje seznam osob, skupin a subjektů, kterých se týká zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů podle uvedeného nařízení.

| (2) | Výbor pro sankce Rady bezpečnosti OSN dne 4. února 2009 rozhodl pozměnit seznam fyzických a právnických osob, skupin a subjektů, jichž se má týkat zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů, a na tento seznam doplnil jednu fyzickou osobu vzhledem k informacím o jejím spojení s Al-Kajdou. Odůvodnění těchto změn bylo Komisi poskytnuto. |
| --- | --- |

(2)

Výbor pro sankce Rady bezpečnosti OSN dne 4. února 2009 rozhodl pozměnit seznam fyzických a právnických osob, skupin a subjektů, jichž se má týkat zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů, a na tento seznam doplnil jednu fyzickou osobu vzhledem k informacím o jejím spojení s Al-Kajdou. Odůvodnění těchto změn bylo Komisi poskytnuto.

| (3) | Výbor pro sankce změnil dne 15. dubna 2009 identifikační údaje. |
| --- | --- |

(3)

Výbor pro sankce změnil dne 15. dubna 2009 identifikační údaje.

| (4) | Příloha I by měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(4)

Příloha I by měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (5) | K zajištění účinnosti opatření stanovených tímto nařízením musí toto nařízení okamžitě vstoupit v platnost. |
| --- | --- |

(5)

K zajištění účinnosti opatření stanovených tímto nařízením musí toto nařízení okamžitě vstoupit v platnost.

| (6) | Vzhledem k tomu, že seznam OSN neuvádí v případě dotčené fyzické osoby její současnou adresu, mělo by se v Úředním věstníku zveřejnit oznámení, že dotčená osoba může kontaktovat Komisi a ta jí následně sdělí důvody, na kterých je založeno toto nařízení. Komise tím dotčené osobě poskytne příležitost vyjádřit se k těmto důvodům a na základě těchto vyjádření či případných dalších dostupných informací provede přezkum tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem k tomu, že seznam OSN neuvádí v případě dotčené fyzické osoby její současnou adresu, mělo by se v Úředním věstníku zveřejnit oznámení, že dotčená osoba může kontaktovat Komisi a ta jí následně sdělí důvody, na kterých je založeno toto nařízení. Komise tím dotčené osobě poskytne příležitost vyjádřit se k těmto důvodům a na základě těchto vyjádření či případných dalších dostupných informací provede přezkum tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. dubna 2009.

Za Komisi

Eneko LANDÁBURU

generální ředitel pro vnější vztahy

---

(1)  Úř. věst. L 139, 29.5.2002, s. 9.

1

---

PŘÍLOHA

Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 se mění takto:

Do oddílu „Fyzické osoby“ se doplňuje následující záznam:

„Abdul Haq (také znám jako (a) Maimaitiming Maimaiti, (b) Abdul Heq, (c) Abuduhake, (d) Abdulheq Jundullah, (e) 'Abd Al-Haq, (f) Memetiming Memeti, (g) Memetiming Aximu, (h) Memetiming Qekeman, (i) Maiumaitimin Maimaiti, (j) Abdul Saimaiti, (k) Muhammad Ahmed Khaliq, (l) Maimaiti Iman, (m) Muhelisi, (n) Qerman, (o) Saifuding). Datum narození: 10.10.1971. Místo narození: okres Chele, oblast Khuttan, Ujgurská autonomní oblast Sin-ťiang, Čína. Státní příslušnost: čínská. Národní identifikační číslo: 653225197110100533 (čínský průkaz totožnosti). Datum zařazení do seznamu podle čl. 2a odst. 4 písm. b): 15.4.2009. Další informace: v dubnu 2009 se zdržoval v Pákistánu.“

---

| 25.4.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 105/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 105/5

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 345/2009

ze dne 20. dubna 2009

kterým se stanoví zákaz rybolovu pakambaly velké v Černém moři plavidly plujícími pod vlajkou Bulharska

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 26 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku (2), a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (ES) č. 1139/2008 ze dne 10. listopadu 2008, kterým se pro rok 2009 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb v Černém moři (3), stanoví kvóty na rok 2009. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (ES) č. 1139/2008 ze dne 10. listopadu 2008, kterým se pro rok 2009 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb v Černém moři (3), stanoví kvóty na rok 2009.

| (2) | Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2009. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2009.

| (3) | Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládku a vykládku, |
| --- | --- |

(3)

Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládku a vykládku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená na rok 2009 členskému státu uvedenému v příloze tohoto nařízení pro populaci uvedenou ve zmíněné příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v příloze tohoto nařízení plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v uvedené příloze. Po tomto datu se zakazuje úlovky z uvedené populace odlovené těmito plavidly uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. dubna 2009.

Za Komisi

Fokion FOTIADIS

generální ředitel pro námořní záležitosti a rybolov

---

(1)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 308, 19.11.2008, s. 3.

3

---

PŘÍLOHA

| č. | 01/MED |
| --- | --- |
| Členský stát | BGR |
| Populace | TUR/F3742C |
| Druh | Pakambala velká (Psetta maxima) |
| Oblast | Černé moře |
| Datum | 1.4.2009 |

č.

01/MED

Členský stát

BGR

Populace

TUR/F3742C

Druh

Pakambala velká (Psetta maxima)

Oblast

Černé moře

Datum

1.4.2009

---

| 25.4.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 105/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 105/7

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 346/2009

ze dne 24. dubna 2009

o vydávání dovozních licencí v rámci celních kvót otevřených na podobdobí duben 2009 nařízením (ES) č. 327/98 pro rýži

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 ze dne 31. srpna 2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, které podléhají režimu dovozních licencí (2), a zejména na čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 327/98 ze dne 10. února 1998 o otevření a správě celních kvót pro dovoz rýže a zlomkové rýže (3), a zejména na čl. 5 první pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením (ES) č. 327/98 byly otevřeny některé dovozní celní kvóty (a zároveň stanoven způsob jejich správy) pro rýži a zlomkovou rýži rozdělené podle země původu a na několik podobdobí podle přílohy IX uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením (ES) č. 327/98 byly otevřeny některé dovozní celní kvóty (a zároveň stanoven způsob jejich správy) pro rýži a zlomkovou rýži rozdělené podle země původu a na několik podobdobí podle přílohy IX uvedeného nařízení.

| (2) | Pro kvóty stanovené v čl. 1 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 327/98 je druhým podobdobím měsíc duben. |
| --- | --- |

(2)

Pro kvóty stanovené v čl. 1 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 327/98 je druhým podobdobím měsíc duben.

| (3) | Ze sdělení podaného podle čl. 8 písm. a) nařízení (ES) č. 327/98 vyplývá, že žádosti na kvótu (kvóty) s pořadovým číslem (pořadovými čísly) 09.4130 podané během prvních deseti pracovních dnů měsíce dubna 2009 podle čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení se týkají množství, které přesahuje dostupné množství. Je proto nutné stanovit, v jakém rozsahu mohou být dovozní licence vydávány, a určit koeficient přidělení, který se použije pro požadovaná množství u dotčené (dotčených) kvóty (kvót). |
| --- | --- |

(3)

Ze sdělení podaného podle čl. 8 písm. a) nařízení (ES) č. 327/98 vyplývá, že žádosti na kvótu (kvóty) s pořadovým číslem (pořadovými čísly) 09.4130 podané během prvních deseti pracovních dnů měsíce dubna 2009 podle čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení se týkají množství, které přesahuje dostupné množství. Je proto nutné stanovit, v jakém rozsahu mohou být dovozní licence vydávány, a určit koeficient přidělení, který se použije pro požadovaná množství u dotčené (dotčených) kvóty (kvót).

| (4) | Z uvedeného sdělení vyplývá mimo jiné, že žádosti na kvótu (kvóty) s pořadovým číslem (pořadovými čísly) 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 podané během prvních deseti pracovních dnů měsíce dubna 2009 podle čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 327/98 se týkají množství nižšího, než je dostupné množství. |
| --- | --- |

(4)

Z uvedeného sdělení vyplývá mimo jiné, že žádosti na kvótu (kvóty) s pořadovým číslem (pořadovými čísly) 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 podané během prvních deseti pracovních dnů měsíce dubna 2009 podle čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 327/98 se týkají množství nižšího, než je dostupné množství.

| (5) | Pro kvóty s pořadovými čísly 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4130 je také třeba stanovit celková množství dostupná pro následující kvótové podobdobí podle čl. 5 prvního pododstavce nařízení (ES) č. 327/98, |
| --- | --- |

(5)

Pro kvóty s pořadovými čísly 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4130 je také třeba stanovit celková množství dostupná pro následující kvótové podobdobí podle čl. 5 prvního pododstavce nařízení (ES) č. 327/98,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Pro žádosti o dovozní licence na rýži spadající do kvóty (kvót) s pořadovým číslem (pořadovými čísly) 09.4130, které byly podány během prvních deseti pracovních dnů měsíce dubna 2009, se vydají licence pro požadovaná množství, na něž se použije (použijí) koeficient (koeficienty) přidělení stanovený (stanovené) v příloze tohoto nařízení.

2.   Celková dostupná množství v rámci kvót s pořadovými čísly 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4130 uvedených v nařízení (ES) č. 327/98 na následující kvótové podobdobí jsou stanovena v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. dubna 2009.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 238, 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  Úř. věst. L 37, 11.2.1998, s. 5.

3

---

PŘÍLOHA

Množství, která se mají přidělit na podobdobí měsíce dubna 2009, a množství dostupná pro následující podobdobí podle nařízení (ES) č. 327/98

Kvóta pro celoomletou nebo poloomletou rýži kódu KN 1006 30 podle čl. 1 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 327/98:

| Původ | Pořadové číslo | Koeficient přidělení pro podobdobí měsíce dubna 2009 | Celková množství dostupná pro podobdobí měsíce července 2009
  (v kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spojené státy americké | 09.4127 | — (1) | 17 894 173 |
| Thajsko | 09.4128 | — (1) | 6 901 936 |
| Austrálie | 09.4129 | — (1) | 834 000 |
| Jiného původu | 09.4130 | 0,919426 % | 0 |

Původ

Pořadové číslo

Koeficient přidělení pro podobdobí měsíce dubna 2009

Celková množství dostupná pro podobdobí měsíce července 2009

(v kg)

Spojené státy americké

09.4127

— (1)

17 894 173

Thajsko

09.4128

— (1)

6 901 936

Austrálie

09.4129

— (1)

834 000

Jiného původu

09.4130

0,919426 %

0

---

(1)  Žádosti se vztahují na množství, která jsou nižší než (nebo stejná jako) množství dostupná: všechny žádosti jsou tedy přípustné.

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

| 25.4.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 105/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 105/9

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 21. dubna 2009,

kterým se mění rozhodnutí 2007/131/ES o umožnění využívání rádiového spektra pro zařízení využívající ultraširokopásmovou technologii harmonizovaným způsobem ve Společenství

(oznámeno pod číslem K(2009) 2787)

(Text s významem pro EHP)

(2009/343/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES ze dne 7. března 2002 o předpisovém rámci pro politiku rádiového spektra v Evropském společenství (rozhodnutí o rádiovém spektru) (1), a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí Komise 2007/131/ES ze dne 21. února 2007 o umožnění využívání rádiového spektra pro zařízení využívající ultraširokopásmovou technologii harmonizovaným způsobem ve Společenství (2) harmonizuje technické podmínky pro rádiová zařízení používající ultraširokopásmovou technologii ve Společenství a zajišťuje, aby bylo rádiové spektrum v celém Evropském společenství dostupné podle harmonizovaných podmínek, a odstraňuje tak překážky rozšíření ultraširokopásmové technologie a vytvoření účinného jednotného trhu pro tyto systémy, který následně přinese úspory z rozsahu a přínosy pro spotřebitele. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí Komise 2007/131/ES ze dne 21. února 2007 o umožnění využívání rádiového spektra pro zařízení využívající ultraširokopásmovou technologii harmonizovaným způsobem ve Společenství (2) harmonizuje technické podmínky pro rádiová zařízení používající ultraširokopásmovou technologii ve Společenství a zajišťuje, aby bylo rádiové spektrum v celém Evropském společenství dostupné podle harmonizovaných podmínek, a odstraňuje tak překážky rozšíření ultraširokopásmové technologie a vytvoření účinného jednotného trhu pro tyto systémy, který následně přinese úspory z rozsahu a přínosy pro spotřebitele.

| (2) | Rychlé změny technologie a využívání rádiového spektra je třeba patřičně zohlednit v předpisech týkajících se ultraširokopásmové technologie, aby měla evropská společnost prospěch ze zavádění inovativních aplikací založených na této technologii a aby bylo současně zajištěno, že to nepříznivě neovlivní ostatní uživatele spektra. Rozhodnutí 2007/131/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(2)

Rychlé změny technologie a využívání rádiového spektra je třeba patřičně zohlednit v předpisech týkajících se ultraširokopásmové technologie, aby měla evropská společnost prospěch ze zavádění inovativních aplikací založených na této technologii a aby bylo současně zajištěno, že to nepříznivě neovlivní ostatní uživatele spektra. Rozhodnutí 2007/131/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (3) | Z toho důvodu vydala Komise podle rozhodnutí č. 676/2002/ES dodatečná pověření pro Evropskou konferenci správ pošt a telekomunikací (dále jen „CEPT“), aby provedla další studie kompatibility ultraširokopásmové technologie s radiokomunikačními službami. |
| --- | --- |

(3)

Z toho důvodu vydala Komise podle rozhodnutí č. 676/2002/ES dodatečná pověření pro Evropskou konferenci správ pošt a telekomunikací (dále jen „CEPT“), aby provedla další studie kompatibility ultraširokopásmové technologie s radiokomunikačními službami.

| (4) | Ve svých zprávách předložených v odpovědi na uvedená pověření CEPT doporučila Komisi, aby pozměnila několik technických aspektů rozhodnutí 2007/131/ES. |
| --- | --- |

(4)

Ve svých zprávách předložených v odpovědi na uvedená pověření CEPT doporučila Komisi, aby pozměnila několik technických aspektů rozhodnutí 2007/131/ES.

| (5) | Dodatečné studie CEPT vyjasnily technické podmínky, za kterých techniky zmírňující rušení, zejména postupem detekce a zabránění („detect-and-avoid, DAA“) či zajištěním nízkého činitele využití („low-duty-cycle, LDC“), umožňují provoz ultraširokopásmových zařízení při vyšších přenosových výkonech při současném zachování ochrany srovnatelné se stávajícími obecnými limity. |
| --- | --- |

(5)

Dodatečné studie CEPT vyjasnily technické podmínky, za kterých techniky zmírňující rušení, zejména postupem detekce a zabránění („detect-and-avoid, DAA“) či zajištěním nízkého činitele využití („low-duty-cycle, LDC“), umožňují provoz ultraširokopásmových zařízení při vyšších přenosových výkonech při současném zachování ochrany srovnatelné se stávajícími obecnými limity.

| (6) | Studie CEPT rovněž ukázaly, že ultraširokopásmová zařízení lze používat za podmínek přísnějších, než jsou obecné limity pro motorová a železniční vozidla. Tyto podmínky lze zmírnit, pokud se v těchto vozidlech použijí techniky zmírňující rušení, jako například ty, které jsou uvedeny výše. |
| --- | --- |

(6)

Studie CEPT rovněž ukázaly, že ultraširokopásmová zařízení lze používat za podmínek přísnějších, než jsou obecné limity pro motorová a železniční vozidla. Tyto podmínky lze zmírnit, pokud se v těchto vozidlech použijí techniky zmírňující rušení, jako například ty, které jsou uvedeny výše.

| (7) | Zobrazovací systémy pro analýzy stavebního materiálu (dále jen „BMA“) mohou nalézt řadu využití v oblasti inovativních aplikací pro detekci a zobrazování potrubí, kabelů a dalších struktur uvnitř zdí obytných nebo komerčních staveb. Společný soubor podmínek pro přístup zařízení BMA ke spektru by měl pomoci podnikům, které chtějí za použití těchto aplikací poskytovat profesionální přeshraniční služby v celém Společenství. |
| --- | --- |

(7)

Zobrazovací systémy pro analýzy stavebního materiálu (dále jen „BMA“) mohou nalézt řadu využití v oblasti inovativních aplikací pro detekci a zobrazování potrubí, kabelů a dalších struktur uvnitř zdí obytných nebo komerčních staveb. Společný soubor podmínek pro přístup zařízení BMA ke spektru by měl pomoci podnikům, které chtějí za použití těchto aplikací poskytovat profesionální přeshraniční služby v celém Společenství.

| (8) | CEPT informovala Komisi, že pro systémy BMA lze uplatnit mírnější podmínky využívání spektra, než jsou obecné limity, vzhledem k tomu, že jejich provozní režimy ve spojení s jejich velmi nízkou hustotou používání a činnosti dále snižují možnost škodlivého rušení radiokomunikačních služeb. |
| --- | --- |

(8)

CEPT informovala Komisi, že pro systémy BMA lze uplatnit mírnější podmínky využívání spektra, než jsou obecné limity, vzhledem k tomu, že jejich provozní režimy ve spojení s jejich velmi nízkou hustotou používání a činnosti dále snižují možnost škodlivého rušení radiokomunikačních služeb.

| (9) | Technické studie CEPT vypracované z pověření Komise, které se týkají aplikací BMA, předpokládají, že tyto budou používány u struktur, které jsou dostatečně husté a silné, aby vstřebaly většinu signálu vyslaného zobrazovacím systémem. Tyto studie kompatibility mimo jiné předpokládají, že zařízení BMA přestane vysílat do deseti vteřin po přerušení normálního provozu. Ve studiích souhrnné interference se navíc předpokládá, že přestože lze zařízení BMA prodávat jako spotřební výrobek, maximální hustota provozovaných zařízení bude dosahovat 6,7 BMA/km2. |
| --- | --- |

(9)

Technické studie CEPT vypracované z pověření Komise, které se týkají aplikací BMA, předpokládají, že tyto budou používány u struktur, které jsou dostatečně husté a silné, aby vstřebaly většinu signálu vyslaného zobrazovacím systémem. Tyto studie kompatibility mimo jiné předpokládají, že zařízení BMA přestane vysílat do deseti vteřin po přerušení normálního provozu. Ve studiích souhrnné interference se navíc předpokládá, že přestože lze zařízení BMA prodávat jako spotřební výrobek, maximální hustota provozovaných zařízení bude dosahovat 6,7 BMA/km2.

| (10) | V souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 1999/5/ES ze dne 9. března 1999 o rádiových zařízeních a telekomunikačních koncových zařízeních a vzájemném uznávání jejich shody (3) vydala Komise evropským normalizačním organizacím pověření (M/329 a M/407), aby sestavily soubor harmonizovaných norem týkajících se ultraširokopásmových aplikací, které se podle uvedené směrnice budou uznávat a které skýtají předpoklad shody s jejími požadavky. V reakci na pověření Evropské komise M/329 a M/407 vypracoval Evropský institut pro normalizaci v telekomunikacích (ETSI) harmonizovanou normu EN 302 065 pro obecná ultraširokopásmová zařízení, harmonizovanou normu EN 302 500 pro ultraširokopásmová zařízení pro sledování polohy a harmonizovanou normu EN 302 435 pro zařízení analýzy stavebního materiálu. |
| --- | --- |

(10)

V souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 1999/5/ES ze dne 9. března 1999 o rádiových zařízeních a telekomunikačních koncových zařízeních a vzájemném uznávání jejich shody (3) vydala Komise evropským normalizačním organizacím pověření (M/329 a M/407), aby sestavily soubor harmonizovaných norem týkajících se ultraširokopásmových aplikací, které se podle uvedené směrnice budou uznávat a které skýtají předpoklad shody s jejími požadavky. V reakci na pověření Evropské komise M/329 a M/407 vypracoval Evropský institut pro normalizaci v telekomunikacích (ETSI) harmonizovanou normu EN 302 065 pro obecná ultraširokopásmová zařízení, harmonizovanou normu EN 302 500 pro ultraširokopásmová zařízení pro sledování polohy a harmonizovanou normu EN 302 435 pro zařízení analýzy stavebního materiálu.

| (11) | Jednotlivé harmonizované normy podrobně popisují, jak by měla zařízení provozovaná v kmitočtových pásmech přidělených touto směrnicí pracovat a jak lze testovat jejich soulad s limity stanovenými v harmonizovaných normách. |
| --- | --- |

(11)

Jednotlivé harmonizované normy podrobně popisují, jak by měla zařízení provozovaná v kmitočtových pásmech přidělených touto směrnicí pracovat a jak lze testovat jejich soulad s limity stanovenými v harmonizovaných normách.

| (12) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rádiové spektrum, |
| --- | --- |

(12)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rádiové spektrum,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí 2007/131/ES se mění takto:

| 1. | Příloha rozhodnutí 2007/131/ES se nahrazuje zněním přílohy tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

1.

Příloha rozhodnutí 2007/131/ES se nahrazuje zněním přílohy tohoto rozhodnutí.

| 2. | V článku 2 se vkládají nové body 10 a 11, které znějí:






  „10. | ‚analýzou stavebního materiálu‘ (BMA) rozumí senzor narušení pole, který je určen k detekci polohy objektů uvnitř struktury budovy nebo k určování fyzikálních vlastností stavebního materiálu; |
| --- | --- | --- |

2.

V článku 2 se vkládají nové body 10 a 11, které znějí:

„10.

‚analýzou stavebního materiálu‘ (BMA) rozumí senzor narušení pole, který je určen k detekci polohy objektů uvnitř struktury budovy nebo k určování fyzikálních vlastností stavebního materiálu;

| 11. | ‚vyzářenými do prostoru‘ rozumí ty části signálu vysílaného určitými aplikacemi ultraširokopásmové technologie, které nejsou pohlceny stíněním nebo zkoumaným materiálem.“ |
| --- | --- |

11.

‚vyzářenými do prostoru‘ rozumí ty části signálu vysílaného určitými aplikacemi ultraširokopásmové technologie, které nejsou pohlceny stíněním nebo zkoumaným materiálem.“

Článek 2

Toto rozhodnutí se použije ode dne 30. června 2009.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 21. dubna 2009.

Za Komisi

Viviane REDING

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 55, 23.2.2007, s. 33.

2

(3)  Úř. věst. L 91, 7.4.1999, s. 10.

3

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA

Maximální hustoty efektivního izotropicky vyzářeného výkonu (dále jen ‚e.i.r.p.‘) a vhodné techniky zmírňující rušení

1.   OBECNÉ POUŽITÍ ULTRAŠIROKOPÁSMOVÉ TECHNOLOGIE

1.1   Maximální hustoty e.i.r.p.

| Kmitočtový rozsah
  (GHz) | Maximální střední hustota e.i.r.p.
  (dBm/MHz) | Maximální špičková hustota e.i.r.p.
  (dBm/50MHz) |
| --- | --- | --- |
| do 1,6 | –90,0 | –50,0 |
| 1,6 až 2,7 | –85,0 | –45,0 |
| 2,7 až 3,4 | –70,0 | –36,0 |
| 3,4 až 3,8 | –80,0 | –40,0 |
| 3,8 až 4,2 | –70,0 | –30,0 |
| 4,2 až 4,8 | –41,3
  (do dne 31. prosince 2010) | 0,0
  (do dne 31. prosince 2010) |
| –70,0
  (po 31. prosinci 2010) | –30,0
  (po 31. prosinci 2010) |
| 4,8 až 6,0 | –70,0 | –30,0 |
| 6,0 až 8,5 | –41,3 | 0,0 |
| 8,5 až 10,6 | –65,0 | –25,0 |
| nad 10,6 | –85,0 | –45,0 |

Kmitočtový rozsah

(GHz)

Maximální střední hustota e.i.r.p.

(dBm/MHz)

Maximální špičková hustota e.i.r.p.

(dBm/50MHz)

do 1,6

–90,0

–50,0

1,6 až 2,7

–85,0

–45,0

2,7 až 3,4

–70,0

–36,0

3,4 až 3,8

–80,0

–40,0

3,8 až 4,2

–70,0

–30,0

4,2 až 4,8

–41,3

(do dne 31. prosince 2010)

0,0

(do dne 31. prosince 2010)

–70,0

(po 31. prosinci 2010)

–30,0

(po 31. prosinci 2010)

4,8 až 6,0

–70,0

–30,0

6,0 až 8,5

–41,3

0,0

8,5 až 10,6

–65,0

–25,0

nad 10,6

–85,0

–45,0

1.2   Vhodné techniky zmírňující rušení

Je rovněž možné, aby zařízení používající ultraširokopásmovou technologii využívala rádiové spektrum s vyššími limity e.i.r.p., než které jsou stanoveny v tabulce v bodu 1.1, za předpokladu, že se použijí dodatečné techniky zmírňující rušení, které jsou stanoveny v příslušných harmonizovaných normách přijatých v souladu se směrnicí 1999/5/ES, nebo jiné techniky zmírňující rušení, které dosahují alespoň rovnocenné úrovně ochrany jako při použití limitů v tabulce v bodu 1.1. Předpokládá se, že takovou úroveň ochrany poskytnou tyto techniky zmírňující rušení:

1.2.1   Zmírnění rušení zajištěním nízkého činitele využití (‚Low duty cycle, LDC‘)

Maximální střední hustota e.i.r.p. –41,3 dBm/MHz a maximální špičková hustota e.i.r.p. 0 dBm měřená v úseku 50 MHz se povoluje v pásmech 3,1–4,8 GHz, použije-li se nízký činitel využití, kdy úhrnná doba přenosu všech signálů činí méně než 5 % z každé vteřiny a méně než 0,5 % z každé hodiny, a za předpokladu, že doba přenosu každého signálu nepřesahuje 5 milisekund.

1.2.2   Zmírnění rušení postupem detekce a zabránění (‚Detect and avoid, DAA‘)

Maximální střední hustota e.i.r.p. –41,3 dBm/MHz a maximální špičková hustota e.i.r.p. 0 dBm měřená v úseku 50 MHz se povoluje v pásmech 3,1–4,8 GHz a 8,5–9,0 GHz, použije-li se technika zmírňující rušení postupem detekce a zabránění (DAA) popsaná v harmonizovaných normách přijatých v souladu se směrnicí 1999/5/ES.

1.3   Provoz zařízení používajících ultraširokopásmové technologie v motorových a železničních vozidlech

Odchylně od článku 3 tohoto rozhodnutí se rovněž povoluje použití ultraširokopásmové technologie v motorových a železničních vozidlech, pokud splňuje dále uvedené parametry.

1.3.1   Maximální hustoty e.i.r.p. pro provoz ultraširokopásmové technologie v motorových a železničních vozidlech

Zařízení používající ultraširokopásmovou technologii v motorových a železničních vozidlech mohou využívat rádiové spektrum s limity e.i.r.p., které jsou stanoveny v bodu 1.1 za předpokladu, že se pro pásma 4,2–4,8 GHz a 6,0–8,5 GHz použijí tyto parametry:

| Kmitočtový rozsah
  (GHz) | | Maximální střední hustota e.i.r.p.
  (dBm/MHz) |
| --- | --- | --- |
| 4,2 až 4,8 | do dne 31. prosince 2010 | –41,3
  za předpokladu, že se použijí techniky ke zmírnění souhrnného rušení, které poskytují přinejmenším rovnocenný účinek jako techniky popsané v harmonizovaných normách přijatých v souladu se směrnicí 1999/5/ES. Vyžadují automatickou regulaci výkonu (TPC) v rozsahu nejméně 12 dB.
  – 53,3 (v ostatních případech) |
| po 31. prosince 2010 | –70,0 |
| 6,0 až 8,5 | | –41,3
  za předpokladu, že se použijí techniky ke zmírnění souhrnného rušení, které poskytují přinejmenším rovnocenný účinek jako techniky popsané v harmonizovaných normách přijatých v souladu se směrnicí 1999/5/ES. Vyžadují automatickou regulaci výkonu (TPC) v rozsahu nejméně 12 dB.
  – 53,3 (v ostatních případech) |

Kmitočtový rozsah

(GHz)

Maximální střední hustota e.i.r.p.

(dBm/MHz)

4,2 až 4,8

do dne 31. prosince 2010

–41,3

za předpokladu, že se použijí techniky ke zmírnění souhrnného rušení, které poskytují přinejmenším rovnocenný účinek jako techniky popsané v harmonizovaných normách přijatých v souladu se směrnicí 1999/5/ES. Vyžadují automatickou regulaci výkonu (TPC) v rozsahu nejméně 12 dB.

– 53,3 (v ostatních případech)

po 31. prosince 2010

–70,0

6,0 až 8,5

–41,3

za předpokladu, že se použijí techniky ke zmírnění souhrnného rušení, které poskytují přinejmenším rovnocenný účinek jako techniky popsané v harmonizovaných normách přijatých v souladu se směrnicí 1999/5/ES. Vyžadují automatickou regulaci výkonu (TPC) v rozsahu nejméně 12 dB.

– 53,3 (v ostatních případech)

1.3.2   Vhodné techniky zmírňující rušení v motorových a železničních vozidlech

Pro provoz zařízení používajících ultraširokopásmovou technologii v motorových a železničních vozidlech lze využívat jiné limity e.i.r.p., než které jsou stanoveny v bodu 1.3.1, použijí-li se dodatečné techniky zmírňující rušení, které jsou popsány v příslušných harmonizovaných normách přijatých v souladu se směrnicí 1999/5/ES, nebo jiné techniky zmírňující rušení za předpokladu, že dosahují alespoň rovnocenné úrovně ochrany jako při použití limitů uvedených v předchozích tabulkách. Předpokládá se, že takovou úroveň ochrany poskytnou tyto techniky zmírňující rušení:

1.3.2.1   Zmírnění rušení zajištěním nízkého činitele využití (‚Low duty cycle, LDC‘)

Pro provoz zařízení používajících ultraširokopásmovou technologii v motorových a železničních vozidlech, která v pásmu 3,1–4,8 GHz používají techniku zmírnění rušení LDC, jak je popsáno v bodu 1.2.1, lze povolit stejné limity e.i.r.p., které jsou uvedeny v bodu 1.2.1. Limity e.i.r.p. uvedené v bodu 1.1 platí pro ostatní kmitočtová pásma.

1.3.2.2   Zmírnění rušení postupem detekce a zabránění (‚Detect and avoid, DAA‘)

Pro provoz zařízení používajících ultraširokopásmovou technologii v motorových a železničních vozidlech, která v pásmech 3,1–4,8 GHz a 8,5–9,0 GHz používají techniku zmírňující rušení DAA, lze povolit limit e.i.r.p. –41,3 dBm/MHz za předpokladu, že se použijí techniky ke zmírnění rušení, které poskytují přinejmenším rovnocenný účinek jako techniky popsané v harmonizovaných normách přijatých v souladu se směrnicí 1999/5/ES. Vyžadují automatickou regulaci výkonu (TPC) v rozsahu nejméně 12 dB. V ostatních případech platí limit e.i.r.p. –53,3 dBm/MHz.

2.   SPECIFICKÁ POUŽITÍ ULTRAŠIROKOPÁSMOVÉ TECHNOLOGIE

Vyzařování signálů do prostoru je povoleno, pokud nejsou překročeny limity uvedené v tabulce níže.

2.1   Analýzy stavebního materiálu (BMA)

| Kmitočtový rozsah
  (MHz) | Maximální střední hustota e.i.r.p.
  (dBm/MHz) | Maximální špičková hustota e.i.r.p.
  (dBm/50 MHz) |
| --- | --- | --- |
| do 1 730 | –85 | –45 |
| 1 730 až 2 200 | –65 | –25 |
| 2 200 až 2 500 | –50 | –10 |
| 2 500 až 2 690 | –65 | –25 |
| 2 690 až 2 700 | –55 | –15 |
| 2 700 až 3 400 | –82 | –42 |
| 3 400 až 4 800 | –50 | –10 |
| 4 800 až 5 000 | –55 | –15 |
| 5 000 až 8 000 | –50 | –10 |
| 8 000 až 8 500 | –70 | –30 |
| nad 8 500 | –85 | –45 |

Kmitočtový rozsah

(MHz)

Maximální střední hustota e.i.r.p.

(dBm/MHz)

Maximální špičková hustota e.i.r.p.

(dBm/50 MHz)

do 1 730

–85

–45

1 730 až 2 200

–65

–25

2 200 až 2 500

–50

–10

2 500 až 2 690

–65

–25

2 690 až 2 700

–55

–15

2 700 až 3 400

–82

–42

3 400 až 4 800

–50

–10

4 800 až 5 000

–55

–15

5 000 až 8 000

–50

–10

8 000 až 8 500

–70

–30

nad 8 500

–85

–45

Pro zařízení BMA používající techniky zmírňující rušení, které poskytují přinejmenším rovnocenný účinek jako techniky popsané v příslušných harmonizovaných normách přijatých v souladu se směrnicí 1999/5/ES, lze povolit provoz v kmitočtových pásmech 1,215 až 1,73 GHz s maximální střední hustotou e.i.r.p. –70 dBm/MHz a v kmitočtových pásmech 2,5 až 2,69 GHz a 2,7 až 3,4 GHz s maximální střední hustotou e.i.r.p. –50 dBm/MHz, pokud je dosaženo alespoň rovnocenné úrovně ochrany jako při použití limitů uvedených v tabulce výše.

V zájmu ochrany radioastronomické služby musí být v kmitočtových pásmech 2,69 až 2,70 GHz a 4,8 až 5,0 GHz celková hustota vyzářeného výkonu nižší než –65 dBm/MHz, jak je uvedeno v příslušných harmonizovaných normách přijatých v souladu se směrnicí 1999/5/ES.“

---

| 25.4.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 105/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 105/14

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 22. dubna 2009,

kterým se povoluje uvedení proteinu umožňujícího přežití mikrobiálních buněk při teplotách pod bodem mrazu (Ice Structuring Protein (ISP)) typu III HPLC 12 na trh jako nové složky potravin podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97

(oznámeno pod číslem K(2009) 2929)

(Pouze anglické znění je závazné)

(2009/344/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 ze dne 27. ledna 1997 o nových potravinách a nových složkách potravin (1), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 8. června 2006 podala společnost Unilever u příslušných orgánů Spojeného království žádost s cílem uvést protein umožňující přežití mikrobiálních buněk při teplotách pod bodem mrazu (Ice Structuring Protein (ISP)) typu III HPLC 12 na trh jako novou složku potravin. |
| --- | --- |

(1)

Dne 8. června 2006 podala společnost Unilever u příslušných orgánů Spojeného království žádost s cílem uvést protein umožňující přežití mikrobiálních buněk při teplotách pod bodem mrazu (Ice Structuring Protein (ISP)) typu III HPLC 12 na trh jako novou složku potravin.

| (2) | Protein umožňující přežití mikrobiálních buněk při teplotách pod bodem mrazu (Ice Structuring Protein (ISP)) typu III HPLC 12 se vyrábí s použitím geneticky modifikovaných kvasnic jakožto pomocné látky. Podle 16. bodu odůvodnění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (2) nespadají do působnosti uvedeného nařízení potraviny a krmiva, které se vyrábějí s pomocí geneticky modifikovaných pomocných látek. Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění uvedeného nařízení (3) objasnila, že požadavky na povolování a označování stanovené uvedeným nařízením se nevztahují na potraviny nebo krmiva, které se vyrábějí fermentací za použití geneticky modifikovaných mikroorganismů. |
| --- | --- |

(2)

Protein umožňující přežití mikrobiálních buněk při teplotách pod bodem mrazu (Ice Structuring Protein (ISP)) typu III HPLC 12 se vyrábí s použitím geneticky modifikovaných kvasnic jakožto pomocné látky. Podle 16. bodu odůvodnění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (2) nespadají do působnosti uvedeného nařízení potraviny a krmiva, které se vyrábějí s pomocí geneticky modifikovaných pomocných látek. Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění uvedeného nařízení (3) objasnila, že požadavky na povolování a označování stanovené uvedeným nařízením se nevztahují na potraviny nebo krmiva, které se vyrábějí fermentací za použití geneticky modifikovaných mikroorganismů.

| (3) | Dne 27. července 2007 vydal příslušný subjekt pro posuzování potravin ve Spojeném království zprávu o prvním posouzení. V uvedené zprávě dospěl k závěru, že používání proteinu umožňujícího přežití mikrobiálních buněk při teplotách pod bodem mrazu jako složky potravin je přijatelné. |
| --- | --- |

(3)

Dne 27. července 2007 vydal příslušný subjekt pro posuzování potravin ve Spojeném království zprávu o prvním posouzení. V uvedené zprávě dospěl k závěru, že používání proteinu umožňujícího přežití mikrobiálních buněk při teplotách pod bodem mrazu jako složky potravin je přijatelné.

| (4) | Dne 1. srpna 2007 zaslala Komise zprávu o prvním posouzení všem členským státům. |
| --- | --- |

(4)

Dne 1. srpna 2007 zaslala Komise zprávu o prvním posouzení všem členským státům.

| (5) | V rámci 60denní lhůty stanovené v čl. 6 odst. 4 nařízení (ES) č. 258/97 byly v souladu s uvedeným ustanovením vzneseny odůvodněné námitky proti uvedení dotyčného produktu na trh. |
| --- | --- |

(5)

V rámci 60denní lhůty stanovené v čl. 6 odst. 4 nařízení (ES) č. 258/97 byly v souladu s uvedeným ustanovením vzneseny odůvodněné námitky proti uvedení dotyčného produktu na trh.

| (6) | Proto byl dne 25. února 2008 konzultován Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA). |
| --- | --- |

(6)

Proto byl dne 25. února 2008 konzultován Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA).

| (7) | Dne 9. července 2008, na žádost Komise, přijala komise pro dietetické výrobky, výživu a alergie při Evropském úřadu pro bezpečnost potravin vědecké stanovisko o bezpečnosti proteinu umožňujícího přežití mikrobiálních buněk při teplotách pod bodem mrazu (Ice Structuring Protein (ISP)) typu III HPLC 12 jako složky potravin. Uvedené stanovisko přijala rovněž komise pro geneticky modifikované organismy dne 2. července 2008. V tomto stanovisku Evropský úřad pro bezpečnost potravin dospěl k závěru, že používání proteinu umožňujícího přežití mikrobiálních buněk při teplotách pod bodem mrazu (Ice Structuring Protein (ISP)) typu III HPLC 12 v mražených krémech je bezpečné. |
| --- | --- |

(7)

Dne 9. července 2008, na žádost Komise, přijala komise pro dietetické výrobky, výživu a alergie při Evropském úřadu pro bezpečnost potravin vědecké stanovisko o bezpečnosti proteinu umožňujícího přežití mikrobiálních buněk při teplotách pod bodem mrazu (Ice Structuring Protein (ISP)) typu III HPLC 12 jako složky potravin. Uvedené stanovisko přijala rovněž komise pro geneticky modifikované organismy dne 2. července 2008. V tomto stanovisku Evropský úřad pro bezpečnost potravin dospěl k závěru, že používání proteinu umožňujícího přežití mikrobiálních buněk při teplotách pod bodem mrazu (Ice Structuring Protein (ISP)) typu III HPLC 12 v mražených krémech je bezpečné.

| (8) | Na základě vědeckého posouzení se stanoví, že protein umožňující přežití mikrobiálních buněk při teplotách pod bodem mrazu (Ice Structuring Protein (ISP)) typu III HPLC 12 splňuje kritéria stanovená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 258/97. |
| --- | --- |

(8)

Na základě vědeckého posouzení se stanoví, že protein umožňující přežití mikrobiálních buněk při teplotách pod bodem mrazu (Ice Structuring Protein (ISP)) typu III HPLC 12 splňuje kritéria stanovená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 258/97.

| (9) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(9)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Protein umožňující přežití mikrobiálních buněk při teplotách pod bodem mrazu (Ice Structuring Protein (ISP)) typu III HPLC 12 specifikovaný v příloze smí být uváděn na trh ve Společenství jako nová složka potravin pro přípravu mražených krémů.

Obsah proteinu umožňujícího přežití mikrobiálních buněk při teplotách pod bodem mrazu (Ice Structuring Protein (ISP)) typu III HPLC 12 v mražených krémech nesmí přesáhnout 0,01 %.

Článek 2

Při označování potraviny obsahující novou složku potravin schválenou tímto rozhodnutím se použije označení „protein proti zmrznutí“.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno společnosti Unilever UK, Walton Court, Station Avenue, Walton-on-Thames, Surrey KT12 1NT, Spojené království.

V Bruselu dne 22. dubna 2009.

Za Komisi

Androulla VASSILIOU

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 43, 14.2.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 1.

2

(3)  KOM(2006) 626 v konečném znění.

3

---

PŘÍLOHA

Specifikace proteinu umožňujícího přežití mikrobiálních buněk při teplotách pod bodem mrazu (Ice Structuring Protein) typu III HPLC 12

Preparát „protein umožňující přežití mikrobiálních buněk při teplotách pod bodem mrazu“ (Ice Structuring Protein (ISP)) je světle hnědá kapalina produkovaná submerzní fermentací geneticky modifikovaných kmenů potravinářských pekařských kvasinek (Saccharomyces cerevisiae), do jejichž genomu byl vložen ISP gen. Protein je exprimován a vylučován do růstového média, od kvasničných buněk se oddělí mikrofiltrací a koncentruje se ultrafiltrací. Výsledkem je, že se kvasničné buňky nepřenášejí do ISP preparátu jako takové, ani v pozměněné formě. Preparát ISP se skládá z nativního ISP, glykosylovaného ISP, proteinů a peptidů kvasinek a cukrů a dále kyselin a solí běžně se nacházejících v potravinách. Koncentrát je stabilizován 10 mM citrátovým pufrem.

| Kvantitativní analýza | Ne méně než 5 g/l aktivního ISP |
| --- | --- |
| pH | 2,5–3,5 |
| Popel | Nejvýše 2 % |
| DNA | Nedetegovatelná |

Kvantitativní analýza

Ne méně než 5 g/l aktivního ISP

pH

2,5–3,5

Popel

Nejvýše 2 %

DNA

Nedetegovatelná

---

| 25.4.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 105/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 105/16

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 22. dubna 2009,

kterým se povoluje uvedení vitaminu K2 (menachinonu) z Bacillus subtilis natto na trh jako nové složky potravin podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97

(oznámeno pod číslem K(2009) 2935)

(Pouze anglické znění je závazné)

(2009/345/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 ze dne 27. ledna 1997 o nových potravinách a nových složkách potravin (1), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 20. prosince 2006 podala společnost NattoPharma u příslušných irských orgánů žádost o uvedení vitaminu K2 (menachinonu) z Bacillus subtilis natto na trh jako nové složky potravin k použití v potravinách pro zvláštní výživu a v potravinách, do nichž se přidávají vitaminy a minerální látky. |
| --- | --- |

(1)

Dne 20. prosince 2006 podala společnost NattoPharma u příslušných irských orgánů žádost o uvedení vitaminu K2 (menachinonu) z Bacillus subtilis natto na trh jako nové složky potravin k použití v potravinách pro zvláštní výživu a v potravinách, do nichž se přidávají vitaminy a minerální látky.

| (2) | Dne 22. ledna 2007 vydal příslušný irský subjekt pro posuzování potravin zprávu o prvním posouzení. Uvedená zpráva obsahovala závěr, že se požaduje další posouzení. |
| --- | --- |

(2)

Dne 22. ledna 2007 vydal příslušný irský subjekt pro posuzování potravin zprávu o prvním posouzení. Uvedená zpráva obsahovala závěr, že se požaduje další posouzení.

| (3) | Dne 27. února 2007 Komise o tomto požadavku uvědomila členské státy. Dne 8. března 2007 byla Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) předložena žádost o provedení posouzení. |
| --- | --- |

(3)

Dne 27. února 2007 Komise o tomto požadavku uvědomila členské státy. Dne 8. března 2007 byla Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) předložena žádost o provedení posouzení.

| (4) | V návaznosti na žádost Komise přijala Vědecká komise pro dietetické výrobky, výživu a alergie EFSA dne 2. října 2008 stanovisko k bezpečnosti vitaminu K2. Ve svém stanovisku dospěl EFSA k závěru, že menachinon extrahovaný z Bacillus subtilis natto je bezpečným zdrojem vitaminu K. |
| --- | --- |

(4)

V návaznosti na žádost Komise přijala Vědecká komise pro dietetické výrobky, výživu a alergie EFSA dne 2. října 2008 stanovisko k bezpečnosti vitaminu K2. Ve svém stanovisku dospěl EFSA k závěru, že menachinon extrahovaný z Bacillus subtilis natto je bezpečným zdrojem vitaminu K.

| (5) | Vitamin K2 by měl být používán v souladu se směrnicí Rady 89/398/EHS ze dne 3. května 1989 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se potravin určených pro zvláštní výživu (2), směrnicí Komise 2001/15/ES ze dne 15. února 2001 o látkách, které mohou být pro zvláštní výživové účely přidávány do potravin pro zvláštní výživu (3), a/nebo nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1925/2006 ze dne 20. prosince 2006 o přidávání vitaminů a minerálních látek a některých dalších látek do potravin (4). Na základě vědeckého posouzení se prokázalo, že menachinon splňuje kritéria stanovená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 258/97. |
| --- | --- |

(5)

Vitamin K2 by měl být používán v souladu se směrnicí Rady 89/398/EHS ze dne 3. května 1989 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se potravin určených pro zvláštní výživu (2), směrnicí Komise 2001/15/ES ze dne 15. února 2001 o látkách, které mohou být pro zvláštní výživové účely přidávány do potravin pro zvláštní výživu (3), a/nebo nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1925/2006 ze dne 20. prosince 2006 o přidávání vitaminů a minerálních látek a některých dalších látek do potravin (4). Na základě vědeckého posouzení se prokázalo, že menachinon splňuje kritéria stanovená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 258/97.

| (6) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Vitamin K2 (menachinon) jako zdroj vitaminu K, jak je vymezen v příloze, smí být uveden na trh Společenství jako nová složka potravin pro používání v souladu se směrnicí 2001/15/ES a/nebo nařízením (ES) č. 1925/2006.

Článek 2

Při označování potraviny obsahující novou složku potravin povolenou tímto rozhodnutím se použije označení „menachinon“ nebo „vitamin K“.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno společnosti NattoPharma, Dammensveien 40, P.O.Box 2896 Solli, N-0230 Oslo, Norsko.

V Bruselu dne 22. dubna 2009.

Za Komisi

Androulla VASSILIOU

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 43, 14.2.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 186, 30.6.1989, s. 27.

2

(3)  Úř. věst. L 52, 22.2.2001, s. 19.

3

(4)  Úř. věst. L 404, 30.12.2006, s. 26.

4

---

PŘÍLOHA

Charakteristika vitaminu K2 (menachinonu)

POPIS

Vitamin K2 (2-methyl-3-all-trans-polyprenyl-1,4-naftochinony) neboli řada sloučenin odvozených od menachinonu je označení pro skupinu prenylovaných derivátů naftochinonu. Množství isoprenových jednotek tvořících postranní řetězec, přičemž jedna isoprenová jednotka se skládá z pěti atomů uhlíku, je používáno pro charakterizaci jednotlivých homologů menachinonu. Vitamin K2 je obsažen v olejové suspenzi, která obsahuje převážně homolog MK-7 a v menší míře homolog MK-6.

STRUKTURNÍ VZOREC

Image

Postranní řetězec vitaminu K (menachinonu) má jako menachinon-7 (MK-7)(n = 6) sumární vzorec C46H64O2, jako menachinon-6 (MK-6)(n = 5) sumární vzorec C41H56O2 a jako menachinon-4 (MK-4)(n = 3) sumární vzorec C31H40O2.

---

III Akty přijaté na základě Smlouvy o EU

AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY VI SMLOUVY O EU

| 25.4.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 105/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 105/18

---

ROZHODNUTÍ SPRÁVNÍ RADY EUROPOLU

ze dne 9. dubna 2009

o přijetí podmínek a postupů, které stanovil Europol pro úpravu částek zmíněných v příloze rozhodnutí správní rady Europolu ze dne 16. listopadu 1999 o daních uplatňovaných na platy a požitky vyplácené zaměstnancům Europolu ve prospěch Europolu

(2009/346/ES)

SPRÁVNÍ RADA EUROPOLU,

s ohledem na protokol vypracovaný na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii a čl. 41 odst. 3 Úmluvy o Europolu o výsadách a imunitách Europolu, členů jeho orgánů, náměstků ředitelů a zaměstnanců Europolu (1), a zejména na článek 10 uvedeného protokolu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rada rozhodla dne 6. dubna 2009 upravit platy a požitky úředníků Europolu o 1,7 % se zpětným účinkem ode dne 1. července 2007. |
| --- | --- |

(1)

Rada rozhodla dne 6. dubna 2009 upravit platy a požitky úředníků Europolu o 1,7 % se zpětným účinkem ode dne 1. července 2007.

| (2) | Správní rada rozhodla dne 9. dubna 2009 provést zvýšení částek zmíněných v článku 4 přílohy rozhodnutí správní rady ze dne 16. listopadu 1999 (2) o totéž procento a k témuž datu, jak je stanoveno rozhodnutím Rady ze dne 6. dubna 2009 zmíněným v 1. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(2)

Správní rada rozhodla dne 9. dubna 2009 provést zvýšení částek zmíněných v článku 4 přílohy rozhodnutí správní rady ze dne 16. listopadu 1999 (2) o totéž procento a k témuž datu, jak je stanoveno rozhodnutím Rady ze dne 6. dubna 2009 zmíněným v 1. bodě odůvodnění.

| (3) | V souladu se stejným rozhodnutím správní rady ze dne 9. dubna 2009 by upravené částky měly být zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(3)

V souladu se stejným rozhodnutím správní rady ze dne 9. dubna 2009 by upravené částky měly být zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

S účinkem od 1. července 2007:

| 1) | Částka uvedená v první větě článku 4 přílohy rozhodnutí správní rady Europolu ze dne 16. listopadu 1999 bude nahrazena částkou 115,61 EUR. |
| --- | --- |

1)

Částka uvedená v první větě článku 4 přílohy rozhodnutí správní rady Europolu ze dne 16. listopadu 1999 bude nahrazena částkou 115,61 EUR.

| 2) | Částky v eurech v tabulce uvedené v článku 4 přílohy rozhodnutí správní rady Europolu ze dne 16. listopadu 1999 budou nahrazeny následovně: | 8 % k částkám mezi 115,61 EUR a 2 036,45 EUR, |
| --- | --- | --- |

2)

Částky v eurech v tabulce uvedené v článku 4 přílohy rozhodnutí správní rady Europolu ze dne 16. listopadu 1999 budou nahrazeny následovně:

8 % k částkám mezi 115,61 EUR a 2 036,45 EUR,

| | 10 % k částkám mezi 2 036,46 EUR a 2 804,90 EUR, |
| --- | --- |

10 % k částkám mezi 2 036,46 EUR a 2 804,90 EUR,

| | 12,5 % k částkám mezi 2 804,91 EUR a 3 214,56 EUR, |
| --- | --- |

12,5 % k částkám mezi 2 804,91 EUR a 3 214,56 EUR,

| | 15 % k částkám mezi 3 214,57 EUR a 3 650,62 EUR, |
| --- | --- |

15 % k částkám mezi 3 214,57 EUR a 3 650,62 EUR,

| | 17,5 % k částkám mezi 3 650,63 EUR a 4 060,32 EUR, |
| --- | --- |

17,5 % k částkám mezi 3 650,63 EUR a 4 060,32 EUR,

| | 20 % k částkám mezi 4 060,33 EUR a 4 457,42 EUR, |
| --- | --- |

20 % k částkám mezi 4 060,33 EUR a 4 457,42 EUR,

| | 22,5 % k částkám mezi 4 457,43 EUR a 4 867,09 EUR, |
| --- | --- |

22,5 % k částkám mezi 4 457,43 EUR a 4 867,09 EUR,

| | 25 % k částkám mezi 4 867,10 EUR a 5 264,21 EUR, |
| --- | --- |

25 % k částkám mezi 4 867,10 EUR a 5 264,21 EUR,

| | 27,5 % k částkám mezi 5 264,22 EUR a 5 673,87 EUR, |
| --- | --- |

27,5 % k částkám mezi 5 264,22 EUR a 5 673,87 EUR,

| | 30 % k částkám mezi 5 673,88 EUR a 6 070,99 EUR, |
| --- | --- |

30 % k částkám mezi 5 673,88 EUR a 6 070,99 EUR,

| | 32,5 % k částkám mezi 6 071,00 EUR a 6 480,66 EUR, |
| --- | --- |

32,5 % k částkám mezi 6 071,00 EUR a 6 480,66 EUR,

| | 35 % k částkám mezi 6 480,67 EUR a 6 878,40 EUR, |
| --- | --- |

35 % k částkám mezi 6 480,67 EUR a 6 878,40 EUR,

| | 40 % k částkám mezi 6 878,41 EUR a 7 288,09 EUR, |
| --- | --- |

40 % k částkám mezi 6 878,41 EUR a 7 288,09 EUR,

| | 45 % k částkám nad 7 288,10 EUR. |
| --- | --- |

45 % k částkám nad 7 288,10 EUR.

Článek 2

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem následujícím po jeho přijetí.

V Haagu dne 9. dubna 2009.

Viktor ČECH

předseda správní rady

---

(1)  Úř. věst. C 221, 19.7.1997, s. 2.

1

(2)  Úř. věst. C 65, 28.2.2001, s. 6.

2

---

Tiskové opravy

| 25.4.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 105/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 105/20

---

Oprava rozhodnutí Komise 2008/97/ES ze dne 30. ledna 2008, kterým se mění rozhodnutí 93/52/EHS, pokud jde o prohlášení některých správních oblastí Itálie za úředně prosté brucelózy (B. melitensis), a rozhodnutí 2003/467/ES, pokud jde o prohlášení některých správních oblastí Itálie za úředně prosté tuberkulózy skotu a brucelózy skotu a některých správních oblastí Polska za úředně prosté enzootické leukózy skotu

(
  Úřední věstník Evropské unie L 32 ze dne 6. února 2008
  )

Strana 28, příloha II, bod 2:

místo:

„KAPITOLA 2

Oblasti členských států úředně prosté brucelózy

V Itálii:

| — | Oblast Abruzzo: provincie Pescara. |
| --- | --- |

—

Oblast Abruzzo: provincie Pescara.

| — | Oblast Emilia-Romagna: provincie Bologna, Ferrara, Forli-Cesena, Modena, Parma, Piacenza, Ravenna, Reggio Emilia, Rimini. |
| --- | --- |

—

Oblast Emilia-Romagna: provincie Bologna, Ferrara, Forli-Cesena, Modena, Parma, Piacenza, Ravenna, Reggio Emilia, Rimini.

| — | Oblast Friuli-Venezia Giulia. |
| --- | --- |

—

Oblast Friuli-Venezia Giulia.

| — | Oblast Lazio: provincie Rieti. |
| --- | --- |

—

Oblast Lazio: provincie Rieti.

| — | Oblast Liguria: provincie Imperia, Savona. |
| --- | --- |

—

Oblast Liguria: provincie Imperia, Savona.

| — | Oblast Lombardia: provincie Bergamo, Brescia, Como, Cremona, Lecco, Lodi, Mantova, Milano, Pavia, Sondrio, Varese. |
| --- | --- |

—

Oblast Lombardia: provincie Bergamo, Brescia, Como, Cremona, Lecco, Lodi, Mantova, Milano, Pavia, Sondrio, Varese.

| — | Oblast Marche: provincie Ascoli Piceno. |
| --- | --- |

—

Oblast Marche: provincie Ascoli Piceno.

| — | Oblast Piemonte: provincie Alessandria, Asti, Biella, Novara, Torino, Verbania, Vercelli. |
| --- | --- |

—

Oblast Piemonte: provincie Alessandria, Asti, Biella, Novara, Torino, Verbania, Vercelli.

| — | Oblast Puglia: provincie Brindisi. |
| --- | --- |

—

Oblast Puglia: provincie Brindisi.

| — | Oblast Sardinia: provincie Cagliari, Nuoro, Oristano, Sassari. |
| --- | --- |

—

Oblast Sardinia: provincie Cagliari, Nuoro, Oristano, Sassari.

| — | Oblast Toscana. |
| --- | --- |

—

Oblast Toscana.

| — | Oblast Trentino-Alto Aldige: provincie Bolzano, Trento. |
| --- | --- |

—

Oblast Trentino-Alto Aldige: provincie Bolzano, Trento.

| — | Oblast Umbria: provincie Perugia, Terni. |
| --- | --- |

—

Oblast Umbria: provincie Perugia, Terni.

| — | Oblast Veneto.“, |
| --- | --- |

—

Oblast Veneto.“,

má být:

„KAPITOLA 2

Oblasti členských států úředně prosté brucelózy

V Itálii:

| — | Oblast Abruzzo: provincie Pescara. |
| --- | --- |

—

Oblast Abruzzo: provincie Pescara.

| — | Oblast Emilia-Romagna: provincie Bologna, Ferrara, Forli-Cesena, Modena, Parma, Piacenza, Ravenna, Reggio Emilia, Rimini. |
| --- | --- |

—

Oblast Emilia-Romagna: provincie Bologna, Ferrara, Forli-Cesena, Modena, Parma, Piacenza, Ravenna, Reggio Emilia, Rimini.

| — | Oblast Friuli-Venezia Giulia. |
| --- | --- |

—

Oblast Friuli-Venezia Giulia.

| — | Oblast Lazio: provincie Rieti. |
| --- | --- |

—

Oblast Lazio: provincie Rieti.

| — | Oblast Liguria: provincie Imperia, Savona. |
| --- | --- |

—

Oblast Liguria: provincie Imperia, Savona.

| — | Oblast Lombardia: provincie Bergamo, Brescia, Como, Cremona, Lecco, Lodi, Mantova, Milano, Pavia, Sondrio, Varese. |
| --- | --- |

—

Oblast Lombardia: provincie Bergamo, Brescia, Como, Cremona, Lecco, Lodi, Mantova, Milano, Pavia, Sondrio, Varese.

| — | Oblast Marche: provincie Ascoli Piceno. |
| --- | --- |

—

Oblast Marche: provincie Ascoli Piceno.

| — | Oblast Piemonte: provincie Alessandria, Asti, Biella, Novara, Torino, Verbania, Vercelli. |
| --- | --- |

—

Oblast Piemonte: provincie Alessandria, Asti, Biella, Novara, Torino, Verbania, Vercelli.

| — | Oblast Puglia: provincie Brindisi. |
| --- | --- |

—

Oblast Puglia: provincie Brindisi.

| — | Oblast Sardinia: provincie Cagliari, Nuoro, Oristano, Sassari. |
| --- | --- |

—

Oblast Sardinia: provincie Cagliari, Nuoro, Oristano, Sassari.

| — | Oblast Toscana. |
| --- | --- |

—

Oblast Toscana.

| — | Oblast Trentino-Alto Aldige: provincie Bolzano, Trento. |
| --- | --- |

—

Oblast Trentino-Alto Aldige: provincie Bolzano, Trento.

| — | Oblast Umbria: provincie Perugia, Terni. |
| --- | --- |

—

Oblast Umbria: provincie Perugia, Terni.

| — | Oblast Veneto. |
| --- | --- |

—

Oblast Veneto.

V Portugalsku:

| — | Autonomní oblast Azory: ostrovy Pico, Graciosa, Flores, Corvo. |
| --- | --- |

—

Autonomní oblast Azory: ostrovy Pico, Graciosa, Flores, Corvo.

Ve Spojeném království:

| — | Velká Británie: Anglie, Skotsko, Wales.“ |
| --- | --- |

—

Velká Británie: Anglie, Skotsko, Wales.“

---

| 25.4.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 105/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 105/21

---

Oprava nařízení Komise (ES) č. 334/2009 ze dne 23. dubna 2009, kterým se stanoví maximální částka vývozní náhrady u másla v rámci stálého nabídkového řízení stanoveného nařízením (ES) č. 619/2008

(
  Úřední věstník Evropské unie L 104 ze dne 24. dubna 2009
  )

Strana 8, 3. bod odůvodnění:

místo:

„Řídící výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené jeho předsedou,“,

má být:

„Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,“.

---

| 25.4.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 105/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 105/22

---

Oprava doporučení Komise 2009/329/ES ze dne 26. března 2009 o pokynech k ochraně údajů v rámci systému pro výměnu informací o vnitřním trhu (IMI)

(
  Úřední věstník Evropské unie L 100 ze dne 18. dubna 2009
  )

Strana 14, příloha má znít takto:

„PŘÍLOHA

POKYNY K PROVÁDĚNÍ PRAVIDEL PRO OCHRANU ÚDAJŮ V SYSTÉMU IMI

1.   IMI – NÁSTROJ SPRÁVNÍ SPOLUPRÁCE

Systém IMI je softwarová aplikace přístupná prostřednictvím internetu, kterou vytvořila Evropská komise ve spolupráci s členskými státy. Jejím hlavním cílem je pomoci členským státům s praktickým prováděním právních předpisů EU stanovících vzájemnou pomoc a správní spolupráci. Systém IMI nepředstavuje databázi, v níž by se měly dlouhodobě ukládat informace; jde spíše o centralizovaný mechanismus, díky němuž si správní orgány jednotlivých členských států EHP mohou vzájemně vyměňovat informace a v němž se údaje uchovávají po omezenou dobu.

Stránka pro přihlášení do systému IMI

Image

Systém IMI v současné době podporuje výměny informací podle směrnice o odborných kvalifikacích a od konce roku 2009 bude rovněž podporovat výměny informací podle směrnice o službách. Je možné, že v budoucnu bude podporovat výměny informací v dalších oblastech právních předpisů upravujících vnitřní trh. Aktuální seznam těchto oblastí právních předpisů v každém případě najdete v příloze rozhodnutí 2008/49/ES. Příloha bude čas od času pozměňována. Systém IMI nelze použít k výměnám informací v legislativních oblastech, které v této příloze nejsou uvedeny.

Příklad použití stránek příslušnými orgány zabývajícími se odbornými kvalifikacemi

Image

Pro dobré fungování vnitřního trhu je spolupráce mezi správními orgány jednotlivých členských států nesmírně důležitá. Bez účinných praktických opatření při správní spolupráci mohou mít občané EU ze základních práv v oblasti vnitřního trhu, jako jsou svoboda usazování v jiném členské státě nebo svoboda přeshraničního poskytování služeb, prospěch jen sotva.

Několik příkladů

Lékařka, německá státní příslušnice s bydlištěm v Berlíně, si vezme Francouze a rozhodne se začít nový život v Paříži. Chce ve Francii vykonávat svou profesi, a předloží tedy své tituly a diplomy francouzské lékařské komoře. Pracovník odpovědný za její případ má pochybnosti o pravosti jednoho diplomu. Ke kontrole u příslušného orgánu v Berlíně použije systém IMI.

Francouzská úklidová společnost působící ve Francii poskytuje úklidové služby rovněž za hranicemi, v katalánském regionu ve Španělsku. K příslušnému katalánskému orgánu pro životní prostředí podá stížnost španělská nevládní organizace, která uvede, že francouzská společnost nedisponuje specializovanými pracovníky pro manipulaci s některými čisticími prostředky. Příslušný katalánský orgán použije systém IMI a zjistí, zda úklidová společnost působí ve Francii legálně.

Správní spolupráce v EU není snadná. Ztěžuje ji jazyková bariéra (v EU je 23 úředních jazyků), chybějící správní postupy pro přeshraniční spolupráci, rozdíly ve správní struktuře a zvyklostech a to, že v ostatních členských státech nejsou jasně určeni partneři.

Přestože účinné provádění právních předpisů o vnitřním trhu na příslušném území je úkolem členských států, Komise se domnívá, že členské státy potřebují, aby příslušné nástroje fungovaly v součinnosti. Systém IMI byl vytvořen s cílem zjistit orgán v jiném členském státě příslušný pro daný případ (vyhledávací funkce), řídit výměny informací na základě jednoduchých jednotných postupů a obejít jazykovou bariéru za pomoci předem vytvořeného a přeloženého souboru otázek.

Snímky obrazovky s otázkami v jazycích dvou příslušných orgánů, které se účastní výměny informací

Image

Image

2.   OBLAST PŮSOBNOSTI A CÍL TĚCHTO POKYNŮ

Uživateli systému IMI jsou odborníci v oblastech své pravomoci, ať už jde o předpisy vztahující se k vykonávání určitého povolání nebo předpisy platné v oblasti poskytování služeb. Nejsou nicméně odborníky v oblasti ochrany údajů a je možné, že nemají dostatečné povědomí o požadavcích na ochranu údajů vyplývajících z vnitrostátních právních předpisů v této oblasti.

Je tudíž žádoucí, aby uživatelé systému IMI měli k dispozici pokyny s vysvětlením, jak tento systém funguje po stránce ochrany údajů, jaké záruky v tomto ohledu již systém obsahuje a jaká rizika mohou být s využíváním systému spojena (1).

Pokyny nepředstavují komplexní přehled všech otázek ochrany údajů souvisejících se systémem IMI, jsou spíše návodem, s nímž by se všem uživatelům systému IMI mělo dobře pracovat a jemuž budou rozumět. Podle potřeby mohou uživatelé IMI vždy získat další poradenství a pomoc od orgánů pro ochranu údajů v jednotlivých členských státech. Seznam orgánů pro ochranu údajů s příslušnými kontakty a internetovými stránkami:

http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/nationalcomm/index_en.htm

3.   PROSTŘEDÍ S DOBROU ÚROVNÍ OCHRANY ÚDAJů

Systém IMI byl vytvořen tak, aby vyhovoval požadavkům právních předpisů o ochraně údajů, a již od počátku udržuje dobrou úroveň ochrany údajů.

Uživatelé systému IMI mají jistotu, že po stránce ochrany údajů představuje tento systém spolehlivou softwarovou aplikaci, což může snadno dokreslit několik příkladů:

| a) | Systém IMI používají pouze příslušné orgány v Evropském hospodářském prostoru (členské státy EU plus Norsko, Island a Lichtenštejnsko) a mimo EHP se osobní údaje nepřenášejí. |
| --- | --- |

a)

Systém IMI používají pouze příslušné orgány v Evropském hospodářském prostoru (členské státy EU plus Norsko, Island a Lichtenštejnsko) a mimo EHP se osobní údaje nepřenášejí.

| b) | Evropská komise a koordinátoři systému IMI (2) nemají přístup k osobním údajům pracovníků ani poskytovatelů služeb, které se v rámci systému vyměňují. |
| --- | --- |

b)

Evropská komise a koordinátoři systému IMI (2) nemají přístup k osobním údajům pracovníků ani poskytovatelů služeb, které se v rámci systému vyměňují.

| c) | K osobním údajům poskytovatelů služeb mají přístup pouze příslušné orgány zapojené do vyřizování žádosti o informace (3). Díky této ochraně je v podstatě vyloučeno, aby měl adresát žádosti přístup k osobním informacím o poskytovateli služby, dokud adresát žádost formálně nepřijme.

  Příklad informací, které jsou dispozici předtím, než adresát žádost přijme |
| --- | --- |

c)

K osobním údajům poskytovatelů služeb mají přístup pouze příslušné orgány zapojené do vyřizování žádosti o informace (3). Díky této ochraně je v podstatě vyloučeno, aby měl adresát žádosti přístup k osobním informacím o poskytovateli služby, dokud adresát žádost formálně nepřijme.

Příklad informací, které jsou dispozici předtím, než adresát žádost přijme

Image

| d) | Všechny osobní údaje vztahující se k žádostem se ze systému automaticky odstraňují šest měsíců po uzavření žádosti nebo dříve, pokud o to požádají příslušné orgány zapojené do vyřizování žádosti (podrobněji viz kapitola 12 věnující se době uchovávání). |
| --- | --- |

d)

Všechny osobní údaje vztahující se k žádostem se ze systému automaticky odstraňují šest měsíců po uzavření žádosti nebo dříve, pokud o to požádají příslušné orgány zapojené do vyřizování žádosti (podrobněji viz kapitola 12 věnující se době uchovávání).

4.   KDO JE KDO V RÁMCI SYSTÉMU IMI? OTÁZKA SPOLEČNÉ SPRÁVY

Systém IMI je dobrým příkladem společného zpracování a společné správy údajů. Např. přestože si osobní údaje předávají pouze příslušné orgány v členských státech, za uložení těchto údajů na serverech je odpovědná Evropská komise. I když Evropská komise nemá k těmto osobním údajům přístup, je provozovatelem systému, který prakticky provede odstranění údajů a jejich opravu.

Z rozdělení odpovědnosti mezi Komisi a členské státy jinými slovy vyplývá, že:

| a) | každý příslušný orgán a každý koordinátor systému IMI vykonává správu údajů v rámci svých činností zpracování údajů; |
| --- | --- |

a)

každý příslušný orgán a každý koordinátor systému IMI vykonává správu údajů v rámci svých činností zpracování údajů;

| b) | Komise není uživatelem, nýbrž provozovatelem systému, a prvotní odpovědnost má za údržbu a bezpečnost systému (4); |
| --- | --- |

b)

Komise není uživatelem, nýbrž provozovatelem systému, a prvotní odpovědnost má za údržbu a bezpečnost systému (4);

| c) | zúčastněné strany v systému IMI sdílejí odpovědnost za oznamovací povinnost a udělování práva přístupu, námitky a nápravy. |
| --- | --- |

c)

zúčastněné strany v systému IMI sdílejí odpovědnost za oznamovací povinnost a udělování práva přístupu, námitky a nápravy.

Ve složitých případech společné správy, jako je tomu u systému IMI, je z hlediska zajištění shody pravděpodobně nejúčinnější včlenit ochranu údajů do systému již od samého počátku (viz oddíl: „Další práce na systému“ v kapitole 13: „Spolupráce s orgány pro ochranu údajů a s EIOÚ“) a vytvořit rámec pro zajištění shody podle těchto pokynů. Za zajištění shody s tímto rámcem jsou odpovědné všechny zúčastněné strany v systému IMI a všichni uživatelé systému IMI.

5.   ZÚČASTNĚNÉ STRANY A UŽIVATELÉ SYSTÉMU IMI

Všechny zúčastněné strany, které systém IMI používají, schvalují koordinátoři IMI. Zúčastněné strany v systému IMI a jeho uživatele, jakož i jejich funkce, práva a závazky, podrobně uvádějí články 6 až 12 rozhodnutí 2008/49/ES. Není je tedy třeba v těchto pokynech uvádět znovu.

Je důležité si uvědomit, že systém IMI je velmi flexibilní a že členské státy smějí v jeho rámci udělit povinnosti a funkce příslušným orgánům a koordinátorům mnoha různými způsoby, aby to vyhovovalo jejich specifické správní struktuře a oblastem právních předpisů, kterých se má správní spolupráce týkat.

Rovněž je důležité mít na zřeteli, že uživatelé systému IMI v členských státech jsou odpovědní za mnoho dalších operací zpracování údajů. Dosažení shody s požadavky na ochranu údajů v systému IMI by nemělo být nepřiměřeně komplikované ani by nemělo být spojeno s přílišnou administrativní zátěží. Nemělo by ani spočívat v nějakém paušální řešení.

Ve většině případů je pouze nutné, aby příslušné orgány prováděly operace zpracování údajů v rámci systému IMI podle týchž pravidel a osvědčených postupů, které běžně na základě svých konkrétních potřeb uplatňují jakožto správci údajů a které odpovídají zákonům o ochraně údajů platným v jejich členských státech.

Měly by také využít toho, že systém IMI nabízí dobrou úroveň ochrany údajů. Měly by například požadovat, aby se předávané osobní údaje ze systému IMI odstraňovaly už před skončením šestiměsíční doby uchovávání údajů, pokud již v rámci výměny informací v systému IMI nejsou potřeba.

6.   PRÁVNÍ DŮVODY PRO VÝMĚNY OSOBNÍCH INFORMACÍ V SYSTÉMU IMI

Komise přijala rozhodnutí 2008/49/ES, které stanoví funkce, práva a závazky zúčastněných stran a uživatelů v systému IMI, které se týkají provádění tohoto systému, pokud jde o ochranu osobních údajů.

Ne všechny informace, které se v rámci systému IMI vyměňují, jsou osobní údaje. Vyměňované informace se například smějí týkat právnických osob (5) nebo se otázka a odpověď nemusí týkat žádného konkrétního jedince (např. obecná otázka na to, zda daná profese podléhá v daném členském státě regulaci).

V mnoha případech se však výměny informací skutečně fyzických osob týkají, a ke zpracování jejich osobních údajů proto musí existovat právní důvody. Použití systému IMI je často v zájmu subjektu údajů. I když však výměna informací v zájmu subjektu údajů není, lze ji ze strany příslušných orgánů za použití systému IMI uskutečnit pouze tehdy, požaduje-li se taková výměna na konkrétním právním základě.

Právní základ pro zpracování osobních údajů je uveden v článku 7 směrnice 95/46/ES. V článku 7 se výměny údajů v rámci systému IMI nejvíce týká písmeno c) a písmeno e).

I.   Splnění právní povinnosti (čl. 7 písm. c))

Obecnou zásadou je, že členské státy EU mají povinnost spolupracovat mezi sebou i s orgány Společenství. Povinnost správní spolupráce je jasně a konkrétně stanovena ve směrnici 2005/36/ES (uznávání odborných kvalifikací) a směrnici 2006/123/ES (směrnice o službách).

Čl. 56 odst. 1 a 2 směrnice o uznávání odborných kvalifikací stanoví:

„1.   Příslušné orgány hostitelského a domovského členského státu úzce spolupracují a poskytují si vzájemnou pomoc s cílem usnadnit uplatňování této směrnice. Zajistí důvěrnost údajů, které si vymění.

2.   Příslušné orgány hostitelského a domovského členského státu si vyměňují informace o disciplinárních a trestněprávních sankcích nebo jiných závažných zvláštních okolnostech, které by mohly mít důsledky na výkon činností podle této směrnice, přitom je nutno dodržovat ustanovení o ochraně osobních údajů obsažená ve směrnicích Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (...) a 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (směrnice o soukromí a elektronických komunikacích (Úř. věst. L 201, 31.7.2002, s. 37)).“

Čl. 28 odst. 1 a 6 směrnice o službách stanoví:

„1.   Za účelem zajištění dohledu nad poskytovateli a službami, které poskytují, si členské státy poskytují vzájemnou pomoc a zavedou opatření pro účinnou vzájemnou spolupráci (...)

6.   Členské státy poskytují informace, o něž požádaly jiné členské státy nebo Komise, elektronickou cestou a v co nejkratší možné době.“

Čl. 34 odst. 1 směrnice o službách stanoví:

„1.   Komise ve spolupráci s členskými státy zavede elektronický systém pro výměnu informací mezi členskými státy, a to s ohledem na stávající informační systémy.“

II.   Vykonání úkolu ve veřejném zájmu nebo při výkonu veřejné moci, kterým je pověřen správce (čl. 7 písm. e))

Zúčastněné strany a uživatelé IMI vykovávají úkoly ve veřejném zájmu nebo při výkonu veřejné moci, kterými byli pověřeni. Před schválením veškerých registrací do systému IMI ověří koordinátor IMI, zda v případě dotyčného příslušného orgánu skutečně jde o orgán vykonávající úkol ve veřejném zájmu (např. lékařské nebo veterinární subjekty zajišťující dodržování etických či hygienických předpisů ze strany svých členů) nebo při výkonu veřejné moci, kterým byl pověřen (např. ministerstvo školství zajišťující, aby středoškolští učitelé měli náležitou kvalifikaci).

Na základě výše uvedených skutečností můžete používat systém IMI k výměně osobních údajů podle směrnice o odborných kvalifikacích a směrnice o službách pro účely uvedené v jejich ustanoveních. Informace vztahující se k jiným právním předpisům z oblasti vnitřního trhu v systému IMI vyměňovat nelze. Pokud bude oblast působnosti systému IMI v určité fázi rozšířena a bude zahrnovat další právní předpisy, bude do přílohy rozhodnutí 2008/49/ES doplněn odpovídající odkaz na příslušné akty Společenství.

7.   OTÁZKA ROZHODNÉHO PRÁVA A VHODNÉHO DOHLEDU

Rozhodné právo pro oblast ochrany údajů závisí na tom, o kterou zúčastněnou stranou v systému IMI se jedná nebo o kterého uživatele. Na Evropskou komisi se například vztahuje nařízení (ES) č. 45/2001 o ochraně údajů. V případě vnitrostátního uživatele (např. příslušného orgánu) jsou rozhodným právem jeho vnitrostátní právní předpisy pro oblast ochrany údajů, které musí být v souladu se směrnicí 95/46/ES (směrnice o ochraně údajů).

Spolu s nařízením (ES) č. 45/2001 (6) poskytuje uvedená směrnice Evropské unii pro oblast ochrany údajů pevný právní rámec. Směrnice o ochraně údajů ponechává členským státům určitou flexibilitu. Národním koordinátorům IMI se tudíž doporučuje, aby tyto pokyny projednali s orgány pro ochranu údajů ve svém členském státě, např. pokud jde o podrobnosti týkající se informací, které se mají poskytovat fyzickým osobám (k této věci viz kapitola 9), nebo o povinnost oznamovat některé operace zpracování údajů orgánům pro jejich ochranu.

6

Směrnice 95/46/ES je směrnice z oblasti vnitřního trhu a její účel je dvojí. Na jedné straně sladit vnitrostátní právní předpisy o ochraně údajů proto, aby se zajistila vysoká úroveň ochrany údajů, a na druhé straně je sladit proto, aby byla dodržována základní práva jednotlivců, a aby se tudíž mohly osobní údaje mezi členskými státy volně pohybovat. Vnitrostátní specifika by proto na používání systému IMI a výměnu informací požadovanou podle jiných aktů Společenství neměla mít praktický či významný dopad.

Jedním z nejvýznamnějších rysů právního rámce EU týkajícího se ochrany údajů je dohled, který nad ní vykonávají nezávislé veřejné orgány pro ochranu údajů. Občané tedy mohou k těmto orgánům podat stížnost a problémy, které vznikly s ochranou jejich údajů, řešit rychle, mimosoudní cestou. Na zpracování osobních údajů na vnitrostátní úrovni dohlížejí vnitrostátní orgány pro ochranu údajů, na zpracování osobních údajů ze strany orgánů EU dohlíží Evropský inspektor ochrany údajů (EIOÚ). Evropská komise tedy podléhá dohledu EIOÚ a ostatní uživatelé systému IMI podléhají dohledu zapojených vnitrostátních orgánů pro ochranu údajů. Další informace o tom, jak nakládat se stížnostmi nebo žádostmi subjektů údajů, naleznete v kapitole 10 o právech k přístupu a opravě a v kapitole 13 o otázce spolupráce s orgány pro ochranu údajů a EIOÚ.

8.   ZÁSADY OCHRANY ÚDAJŮ PLATNÉ PRO VÝMĚNY INFORMACÍ

Zpracování osobních údajů podle práva ES lze uskutečnit pouze za určitých podmínek (viz kapitola 6: „Právní základ výměn osobních informací v systému IMI“) a v souladu s určitými zásadami nazývanými ve směrnici o ochraně údajů jako „zásady pro kvalitu údajů“ (viz článek 6 směrnice).

Správci údajů by měli osobní údaje shromažďovat pouze k legitimním a konkrétním účelům a nezpracovávat údaje k účelům odlišným od těch, které byly uvedeny v době shromažďování údajů. Klasickým příkladem nekompatibility účelů by byla situace, kdy příslušný orgán prodá soukromým společnostem pro marketingové účely údaje s adresami, které shromažďoval z důvodu vyřizování případu migrujících odborníků podle směrnice o službách.

Navíc je nutné, aby zpracování osobních údajů bylo úměrné (přiměřené, podstatné a nepřesahující míru) účelům, pro které jsou údaje shromažďovány, a správce musí rovněž přijmout veškerá rozumná opatření, aby byly údaje aktualizovány a aby byly anonymizovány, jakmile již není identifikace subjektu údajů nezbytná. Zásady pro kvalitu údajů dobře odpovídají potřebám správy informací; pokud totiž informační systém bez konkrétního důvodu uchovává gigabyty údajů, které brzo ztratí aktuálnost a spolehlivost, pak není dobrým informačním systémem. Dobrý elektronický informační systém by měl shromažďovat pouze údaje, které jsou nutné k předem vymezeným účelům, a tyto údaje by měl aktualizovat tak, aby bylo možné se na ně naprosto spolehnout.

Z uplatnění těchto zásad ochrany údajů na fungování systému IMI vyplývají tato doporučení:

| 1) | Použití systému IMI by se mělo přísně omezit na účely stanovené v příslušných právních předpisech (např. případy oprávněných pochybností a ostatních důvodů stanovených v příslušných právních předpisech). Protože se očekává, že se systém IMI stane běžným způsobem výměny informací mezi příslušnými orgány, musí být naprosto jasné, že by se tento systém neměl soustavně používat k běžnému prověřování migrujících odborníků a poskytovatelů služeb. |
| --- | --- |

1)

Použití systému IMI by se mělo přísně omezit na účely stanovené v příslušných právních předpisech (např. případy oprávněných pochybností a ostatních důvodů stanovených v příslušných právních předpisech). Protože se očekává, že se systém IMI stane běžným způsobem výměny informací mezi příslušnými orgány, musí být naprosto jasné, že by se tento systém neměl soustavně používat k běžnému prověřování migrujících odborníků a poskytovatelů služeb.

| 2) | Žádající příslušný orgán by měl poskytnout pouze ty osobní údaje, které odpovídající příslušný orgán potřebuje k jednoznačné identifikaci dotčené osoby, nebo aby mohl odpovědět na otázky. Např. migrujícího odborníka lze identifikovat podle jména a registračního čísla v profesním rejstříku, nemělo by být nutné také poskytovat osobní identifikační číslo. |
| --- | --- |

2)

Žádající příslušný orgán by měl poskytnout pouze ty osobní údaje, které odpovídající příslušný orgán potřebuje k jednoznačné identifikaci dotčené osoby, nebo aby mohl odpovědět na otázky. Např. migrujícího odborníka lze identifikovat podle jména a registračního čísla v profesním rejstříku, nemělo by být nutné také poskytovat osobní identifikační číslo.

| 3) | Uživatelé systému IMI by měli pečlivě volit otázky a neptat se na více, než je naprosto nutné. Nejde zde pouze o dodržování zásad pro kvalitu údajů, ale rovněž o snížení administrativní zátěže. Pro účely transparentnosti jsou soubory předem vytvořených otázek zveřejněny na internetových stránkách IMI (7).

  Co jsou citlivé údaje
   (8)
  ?

  Jde o údaje o rasovém nebo etnickém původu, politických názorech, náboženském nebo filozofickém přesvědčení, členství v odborech, údaje týkající se zdraví nebo sexuálního života, protiprávního jednání, odsouzení za trestné činy nebo údaje týkající se bezpečnostních opatření. Některé členské státy mohou za citlivé údaje rovněž považovat informace o správních sankcích nebo rozsudcích. |
| --- | --- |

3)

Uživatelé systému IMI by měli pečlivě volit otázky a neptat se na více, než je naprosto nutné. Nejde zde pouze o dodržování zásad pro kvalitu údajů, ale rovněž o snížení administrativní zátěže. Pro účely transparentnosti jsou soubory předem vytvořených otázek zveřejněny na internetových stránkách IMI (7).

7

Co jsou citlivé údaje
   (8)
  ?

Co jsou citlivé údaje

8

?

Jde o údaje o rasovém nebo etnickém původu, politických názorech, náboženském nebo filozofickém přesvědčení, členství v odborech, údaje týkající se zdraví nebo sexuálního života, protiprávního jednání, odsouzení za trestné činy nebo údaje týkající se bezpečnostních opatření. Některé členské státy mohou za citlivé údaje rovněž považovat informace o správních sankcích nebo rozsudcích.

| 4) | Příslušné orgány musejí být obzvláště ostražité, pokud se výměny informací týkají citlivých údajů. Výměny citlivých údajů se umožňují za velmi omezených podmínek. Nejvýznamnějšími požadavky na zpracování citlivých údajů v rámci systému IMI jsou:






  a) | Zpracování citlivých údajů je nutné pro zjištění, výkon nebo obranu právních nároků před soudem (viz čl. 8 odst. 2 písm. e) směrnice o ochraně údajů a odpovídající ustanovení ve vnitrostátních právních předpisech).
  Může se vztahovat na ty výměny údajů v systému IMI, v jejichž případě migrující odborník nebo poskytovatel služeb uplatňuje své právo na výkon profese nebo na usazení v jiném členském státě. Příslušné orgány musejí v každém případě pečlivě zvážit, zda je použití citlivých údajů ke zjištění nároku vskutku naprosto nutné.
  S ohledem na některé konkrétní citlivé údaje vyměňované v rámci systému IMI přijaly členské státy ve směrnici o odborných kvalifikacích a směrnici o službách konkrétní ustanovení:






  1. | V čl. 56 odst. 2 směrnice o odborných kvalifikacích se stanoví, že: „Příslušné orgány hostitelského a domovského členského státu si vyměňují informace o disciplinárních a trestněprávních sankcích nebo jiných závažných zvláštních okolnostech, které by mohly mít důsledky na výkon činností podle této směrnice, přitom je nutno dodržovat ustanovení o ochraně osobních údajů (...)“ |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Příslušné orgány musejí být obzvláště ostražité, pokud se výměny informací týkají citlivých údajů. Výměny citlivých údajů se umožňují za velmi omezených podmínek. Nejvýznamnějšími požadavky na zpracování citlivých údajů v rámci systému IMI jsou:

citlivých údajů

a)

Zpracování citlivých údajů je nutné pro zjištění, výkon nebo obranu právních nároků před soudem (viz čl. 8 odst. 2 písm. e) směrnice o ochraně údajů a odpovídající ustanovení ve vnitrostátních právních předpisech).

Může se vztahovat na ty výměny údajů v systému IMI, v jejichž případě migrující odborník nebo poskytovatel služeb uplatňuje své právo na výkon profese nebo na usazení v jiném členském státě. Příslušné orgány musejí v každém případě pečlivě zvážit, zda je použití citlivých údajů ke zjištění nároku vskutku naprosto nutné.

S ohledem na některé konkrétní citlivé údaje vyměňované v rámci systému IMI přijaly členské státy ve směrnici o odborných kvalifikacích a směrnici o službách konkrétní ustanovení:

1.

V čl. 56 odst. 2 směrnice o odborných kvalifikacích se stanoví, že: „Příslušné orgány hostitelského a domovského členského státu si vyměňují informace o disciplinárních a trestněprávních sankcích nebo jiných závažných zvláštních okolnostech, které by mohly mít důsledky na výkon činností podle této směrnice, přitom je nutno dodržovat ustanovení o ochraně osobních údajů (...)“

| 2. | Článek 33 směrnice o službách stanoví konkrétní pravidla výměny informací o dobré pověsti migrujících poskytovatelů služeb: „Členské státy na žádost příslušného orgánu v jiném členském státě poskytnou v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy informace o disciplinárních nebo správních opatřeních nebo o trestních sankcích a rozhodnutích týkajících se platební neschopnosti nebo konkursu (...)“ |
| --- | --- |

2.

Článek 33 směrnice o službách stanoví konkrétní pravidla výměny informací o dobré pověsti migrujících poskytovatelů služeb: „Členské státy na žádost příslušného orgánu v jiném členském státě poskytnou v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy informace o disciplinárních nebo správních opatřeních nebo o trestních sankcích a rozhodnutích týkajících se platební neschopnosti nebo konkursu (...)“

| b) | Subjekt údajů dává svůj výslovný souhlas. Pokud je správní spolupráce v zájmu subjektu údajů, zřejmě nebude obtížné výslovný souhlas subjektu údajů ke zpracování osobních údajů získat. |
| --- | --- |

b)

Subjekt údajů dává svůj výslovný souhlas. Pokud je správní spolupráce v zájmu subjektu údajů, zřejmě nebude obtížné výslovný souhlas subjektu údajů ke zpracování osobních údajů získat.

| 5) | S mimořádnou obezřetností je třeba přistupovat k informacím o výpisech z trestního rejstříku, jejichž přesnost a aktuálnost má prvořadý význam. Kromě souladu s dalšími zásadami směrnice a nařízení o ochraně údajů uvedených v tomto doporučení (9) by u této kategorie informací tedy mělo platit, že si je lze vyžádat, pouze pokud je to povoleno příslušnými akty Společenství a pokud je to nezbytně nutné k rozhodnutí o konkrétním případu, s nímž je žádost přímo spojena. Jinými slovy musí zpracování přímo souviset s výkonem profesní činnosti nebo poskytováním služeb a musí být nutné k účelům ověření souladu s ustanoveními příslušné směrnice. Uživatelé systému IMI by měli mít neustále na paměti, že v mnoha případech se informace nutné k rozhodnutí o případu nemusejí konkrétně vztahovat k trestnímu rejstříku migrujícího odborníka nebo poskytovatele služeb.
  Ve skutečnosti soubor otázek IMI obsahuje pouze několik otázek, které se týkají trestního rejstříku nebo jiných citlivých údajů (10). Kromě těchto zvláštních případů by mělo k výměně citlivých údajů docházet pouze ve výjimečných případech, kdy v důsledku konkrétních okolností případu souvisejí citlivé údaje přímo s výkonem dané činnosti a tyto údaje jsou nezbytně nutné ke zjištění právních nároků před soudem.
  Příslušné orgány systém IMI nesmějí použít k běžným prověrkám případné trestné činnosti migrujících odborníků, jelikož by to nebylo v souladu s účelem, pro něž byl systém IMI vytvořen. Veškeré otázky týkající se trestných činů nebo disciplinárních opatření se rovněž musejí vztahovat k dotčené profesi nebo službě, a nikoli tedy k jiným trestným činům nebo disciplinárním opatřením, kterých se mohl dopustit nebo kterým byl podroben migrující odborník v zemi původu. Např. je-li potřeba zjistit, zda je lékař řádně registrován a zda se v lékařské komoře těší dobré pověsti, není nutné, aby se žádající příslušný orgán dozvídal, zda má tento lékař v trestním rejstříku záznam o dopravním přestupku, jelikož tomuto lékaři takový přestupek v jeho zemi nebrání ve výkonu lékařského povolání. |
| --- | --- |

5)

S mimořádnou obezřetností je třeba přistupovat k informacím o výpisech z trestního rejstříku, jejichž přesnost a aktuálnost má prvořadý význam. Kromě souladu s dalšími zásadami směrnice a nařízení o ochraně údajů uvedených v tomto doporučení (9) by u této kategorie informací tedy mělo platit, že si je lze vyžádat, pouze pokud je to povoleno příslušnými akty Společenství a pokud je to nezbytně nutné k rozhodnutí o konkrétním případu, s nímž je žádost přímo spojena. Jinými slovy musí zpracování přímo souviset s výkonem profesní činnosti nebo poskytováním služeb a musí být nutné k účelům ověření souladu s ustanoveními příslušné směrnice. Uživatelé systému IMI by měli mít neustále na paměti, že v mnoha případech se informace nutné k rozhodnutí o případu nemusejí konkrétně vztahovat k trestnímu rejstříku migrujícího odborníka nebo poskytovatele služeb.

9

Ve skutečnosti soubor otázek IMI obsahuje pouze několik otázek, které se týkají trestního rejstříku nebo jiných citlivých údajů (10). Kromě těchto zvláštních případů by mělo k výměně citlivých údajů docházet pouze ve výjimečných případech, kdy v důsledku konkrétních okolností případu souvisejí citlivé údaje přímo s výkonem dané činnosti a tyto údaje jsou nezbytně nutné ke zjištění právních nároků před soudem.

10

Příslušné orgány systém IMI nesmějí použít k běžným prověrkám případné trestné činnosti migrujících odborníků, jelikož by to nebylo v souladu s účelem, pro něž byl systém IMI vytvořen. Veškeré otázky týkající se trestných činů nebo disciplinárních opatření se rovněž musejí vztahovat k dotčené profesi nebo službě, a nikoli tedy k jiným trestným činům nebo disciplinárním opatřením, kterých se mohl dopustit nebo kterým byl podroben migrující odborník v zemi původu. Např. je-li potřeba zjistit, zda je lékař řádně registrován a zda se v lékařské komoře těší dobré pověsti, není nutné, aby se žádající příslušný orgán dozvídal, zda má tento lékař v trestním rejstříku záznam o dopravním přestupku, jelikož tomuto lékaři takový přestupek v jeho zemi nebrání ve výkonu lékařského povolání.

Otázka dalšího zpracování a uložení mimo systém IMI

Otázka dalšího zpracování a uložení mimo systém IMI

Využití systému IMI bude často spojeno s poskytnutím vstupu pro další zpracování, které proběhne v členském státě (např. v souvislosti se žádostí o provedení služby nebo povolení dotčené činnosti). Je tedy přirozené, že příslušné orgány údaje získané k těmto účelům dále zpracují. V případě, že jsou údaje získány prostřednictvím systému IMI a dále zpracovávány mimo tento systém, stále platí vnitrostátní právní předpisy o ochraně údajů. Je tedy potřebné splnit tyto podmínky:

| — | toto další zpracování není neslučitelné s účely shromáždění a výměny údajů, které se uskutečnily v systému IMI, |
| --- | --- |

—

toto další zpracování není neslučitelné s účely shromáždění a výměny údajů, které se uskutečnily v systému IMI,

| — | toto další zpracování je nezbytné a úměrné (přiměřené, podstatné a nepřesahující míru) původnímu účelu shromáždění údajů v systému IMI, |
| --- | --- |

—

toto další zpracování je nezbytné a úměrné (přiměřené, podstatné a nepřesahující míru) původnímu účelu shromáždění údajů v systému IMI,

| — | jsou přijata rozumná opatření, jejichž prostřednictvím budou údaje průběžně aktualizovány, a jakmile již nebudou potřeba, také odstraněny, |
| --- | --- |

—

jsou přijata rozumná opatření, jejichž prostřednictvím budou údaje průběžně aktualizovány, a jakmile již nebudou potřeba, také odstraněny,

| — | v případě, že jsou údaje v systému IMI vyhledány za účelem jejich sdělení třetí straně, je v zájmu zaručení jejich řádného zpracování nutné o této okolnosti subjekt údajů informovat, pokud to není nemožné, pokud to nevyžaduje neúměrné úsilí nebo pokud sdělení není výslovně stanoveno zákonem (viz čl. 11 odst. 2 směrnice o ochraně údajů 95/46/ES). Vzhledem k tomu, že je možné, že sdělení je stanoveno zákonem jen jednoho zapojeného členského státu, a jinde proto nemusí být obecně známo, Komise navrhuje, aby bylo vynaloženo úsilí a subjekt údajů byl informován, i pokud sdělení zákonem výslovně stanoveno je. |
| --- | --- |

—

v případě, že jsou údaje v systému IMI vyhledány za účelem jejich sdělení třetí straně, je v zájmu zaručení jejich řádného zpracování nutné o této okolnosti subjekt údajů informovat, pokud to není nemožné, pokud to nevyžaduje neúměrné úsilí nebo pokud sdělení není výslovně stanoveno zákonem (viz čl. 11 odst. 2 směrnice o ochraně údajů 95/46/ES). Vzhledem k tomu, že je možné, že sdělení je stanoveno zákonem jen jednoho zapojeného členského státu, a jinde proto nemusí být obecně známo, Komise navrhuje, aby bylo vynaloženo úsilí a subjekt údajů byl informován, i pokud sdělení zákonem výslovně stanoveno je.

9.   POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ SUBJEKTŮM ÚDAJŮ

Jedním z pilířů každého režimu ochrany údajů je to, že správci údajů poskytují subjektům údajů informace o operacích zpracování, které mají v úmyslu provést s jejich osobními údaji.

Článek 10 směrnice o ochraně údajů stanoví, že v době shromáždění údajů musí být subjektu údajů poskytnuta alespoň informace o totožnosti správce, účelech zpracování, příjemcích nebo kategorii příjemců údajů, o tom, zda jsou odpovědi na otázky povinné, a případných důsledcích neposkytnutí odpovědi a o právu na přístup k údajům a na jejich opravu.

Při shromažďování údajů fyzické osoby musí proto příslušný orgán subjekt údajů informovat o tom, že údaje mohou být vloženy do systému IMI pro účely korespondence s jinou veřejnou správou v jiném členském státě v zájmu vyřízení žádosti, která se jej nebo jí týká, a že má jako subjekt údajů v případě potřeby možnost žádat o přístup k údajům, které se předávají z kteréhokoli příslušného orgánu zapojeného do vyřizování žádosti, či jejich opravu (další podrobnosti k této otázce viz kapitola 10 o právu na přístup a opravu).

Každý příslušný orgán sám rozhodne, jakým způsobem tuto informaci subjektům údajů sdělí. Jelikož většina příslušných orgánů (ne-li všechny) provádí v systému IMI i jiné operace zpracování než výměnu informací, může se způsob sdělení informace fyzickým osobám podle potřeby shodovat se způsobem sdělení obdobných informací v případě ostatních operací zpracování podle vnitrostátního práva (např. oznámením, prostřednictvím korespondence se subjekty údajů a/nebo na internetových stránkách).

Poskytování informací ve směrnici o ochraně údajů

Poskytování informací ve směrnici o ochraně údajů

Článek 10 směrnice o ochraně údajů uvádí minimální soubor informací, které musejí být fyzickým osobám poskytnuty, pokud s nimi subjekt údajů již nebyl seznámen:

| a) | totožnost správce nebo správců (příslušný orgán shromažďující údaje a obdobné orgány v dalších členských státech); |
| --- | --- |

a)

totožnost správce nebo správců (příslušný orgán shromažďující údaje a obdobné orgány v dalších členských státech);

| b) | účel zpracování (spolupráce s dalšími orgány, které jsou zapojeny do vyřizování žádosti týkající se migrujícího odborníka nebo poskytovatele služby); |
| --- | --- |

b)

účel zpracování (spolupráce s dalšími orgány, které jsou zapojeny do vyřizování žádosti týkající se migrujícího odborníka nebo poskytovatele služby);

| c) | veškeré doplňující informace v míře, v jaké jsou nezbytné pro zajištění řádného zpracování, nebo pokud je poskytnutí doplňujících informací stanoveno vnitrostátním právním předpisem:






  1) | příjemci nebo kategorie příjemců údajů; |
| --- | --- | --- |

c)

veškeré doplňující informace v míře, v jaké jsou nezbytné pro zajištění řádného zpracování, nebo pokud je poskytnutí doplňujících informací stanoveno vnitrostátním právním předpisem:

1)

příjemci nebo kategorie příjemců údajů;

| 2) | existence práva na přístup k údajům, které se jich týkají, a práva na jejich opravu, způsob výkonu těchto práv v praxi a veškeré výjimky z těchto práv podle vnitrostátních právních předpisů; |
| --- | --- |

2)

existence práva na přístup k údajům, které se jich týkají, a práva na jejich opravu, způsob výkonu těchto práv v praxi a veškeré výjimky z těchto práv podle vnitrostátních právních předpisů;

| 3) | právo na opravný prostředek (např. přístup k soudům a právo uplatňovat nárok na náhradu škody); |
| --- | --- |

3)

právo na opravný prostředek (např. přístup k soudům a právo uplatňovat nárok na náhradu škody);

| 4) | doba uložení a uchovávání; |
| --- | --- |

4)

doba uložení a uchovávání;

| 5) | bezpečnostní opatření; |
| --- | --- |

5)

bezpečnostní opatření;

| 6) | odkazy na související dokumenty a internetové stránky, včetně stránek Komise k systému IMI. |
| --- | --- |

6)

odkazy na související dokumenty a internetové stránky, včetně stránek Komise k systému IMI.

Směrnice o ochraně údajů stanoví dva případy, v nichž musí být informace subjektům údajů poskytnuta: pokud byly údaje shromážděny přímo od jejich subjektů a pokud byly údaje získány od někoho jiného. Pro druhý případ však článek 11 směrnice obsahuje pravidlo rozumného uvážení, podle něhož by poskytnutí informace nebylo nutné, pokud by vyžadovalo neúměrné úsilí, nebo pokud právní předpisy výslovně upravují zaznamenávání nebo sdělování údajů (což je případ výměn informací v rámci systému IMI), ačkoli směrnice dodává, že v takových případech „členské státy stanoví vhodná ochranná opatření“.

Je proto možné, že příslušné orgány budou potřebovat doladit poskytování informací subjektům údajů na základě příslušných vnitrostátních právních předpisů o ochraně údajů, po případné konzultaci s národními koordinátory IMI a vnitrostátními orgány pro ochranu údajů.

Doporučuje se použít odstupňovaný přístup a základní informace poskytnout při shromažďování (např. v rámci formulářů podávaných příslušným orgánům) a zároveň upozornit, že v případě zájmu mohou subjekty údajů získat komplexnější informace.

V rámci tohoto druhého, podrobnějšího stupně poskytnutí informací lze subjektům údajů účinně poskytnout informace uvedením zásad ochrany soukromí či prohlášení o ochraně osobních údajů na internetových stránkách.

Pokud již taková prohlášení o ochraně osobních údajů příslušné orgány mají k dispozici, měly by je aktualizovat nebo doplnit, aby se konkrétně vztahovala na osobní údaje v systému IMI. Jestliže tomu tak není, měly by příslušné orgány rozhodnout, zda je používání systému IMI a objem shromažďovaných osobních údajů dostatečným důvodem k vytvoření online prohlášení o ochraně osobních údajů.

V případě, že je používání systému IMI velmi sporadické, zřejmě postačí informovat fyzické osoby o systému IMI pouze stručně při shromáždění údajů a podle potřeby rovněž později. V případech, kdy příslušný orgán neposkytuje subjektu údajů konkrétní prohlášení o ochraně osobních údajů v souvislosti se systémem IMI, by měl příslušný orgán jasně označit, kde mohou subjekty údajů získat komplexnější informace, např. uvedením internetových stránek národního koordinátora IMI a internetových stránek Komise k systému IMI.

Oddíl o ochraně údajů na stránkách Komise k systému IMI (11) obsahuje prohlášení Komise o ochraně údajů v systému IMI. Obsahuje rovněž další informace pro subjekty údajů týkající se výkonu jejich práv a získání případné pomoci od vnitrostátních příslušných orgánů nebo orgánů pro ochranu údajů:

11

„Pokud jste přesvědčeni o tom, že systém IMI obsahuje vaše osobní údaje, a chcete k nim získat přístup s cílem tyto údaje změnit nebo opravit, můžete se obrátit na správní nebo odborný orgán, se kterým jste byli v kontaktu, nebo na kteréhokoli uživatele systému IMI, který se na dané žádosti podílel. Pokud nejste s obdrženou odpovědí spokojeni, můžete se obrátit na jiného uživatele systému IMI, který se na dané žádosti podílel, nebo můžete podat stížnost orgánu pro ochranu údajů v rámci některého z uživatelů systému IMI, který se na vyřizování žádosti podílel, jenž vám bezplatně poskytne pomoc. Seznam orgánů pro ochranu údajů je k dispozici na adrese:

http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/nationalcomm/index_en.htm

Upozornění: v některých případech mohou vnitrostátní právní předpisy obsahovat určité výjimky týkající se vašich práv na přístup ke svým osobním údajům.“

Významné zúčastněné strany v systému IMI, které pracují s velkými objemy žádostí, by rozhodně měly zveřejnit své zásady ochrany soukromí na svých internetových stránkách. Tyto zásady by měly zahrnovat odkaz na stránku o ochraně údajů z internetových stránek Komise k systému IMI. Ostatní příslušné orgány, které pracují s menšími objemy žádostí, se mohou v první řadě odvolat na odkaz na internetové stránky Komise k systému IMI.

Příslušným orgánům by měli být nápomocni národní koordinátoři IMI. Mohli by např. pomoci s vypracováním vzorových prohlášení o ochraně soukromí, která budou vnitrostátní příslušné orgány moci využít jako šablonu. Lze také vypracovat společné, vnitrostátní prohlášení o ochraně soukromí, které by národní koordinátor zveřejnil na internetu, a veškeré příslušné orgány by prostě při kontaktu se subjekty údajů poskytovaly odkaz na toto prohlášení (např. ve formulářích nebo ostatních dokumentech, které se subjektům údajů poskytují).

Prohlášení Evropské komise o ochraně údajů

Prohlášení Evropské komise o ochraně údajů

Systém pro výměnu informací o vnitřním trhu – IMI

Systém pro výměnu informací o vnitřním trhu – IMI

1.   Cíle a uživatelé systému IMI

Cíle a uživatelé systému IMI

Účelem systému IMI je usnadňovat správní spolupráci a vzájemnou pomoc mezi členskými státy s cílem zajistit řádné fungování vnitřního trhu a volný pohyb osob a služeb. Tuto činnost zajišťuje nástroj na výměnu informací (včetně některých osobních údajů) mezi národními správci členských států EHP.

Toto prohlášení o ochraně osobních údajů se vztahuje na část systému IMI, za kterou odpovídá Komise, tedy na shromažďování, záznam, uchovávání a odstraňování osobních údajů prvních uživatelů v rámci národních koordinátorů IMI a na uchovávání a odstraňování osobních údajů ostatních uživatelů systému IMI a osob, které jsou předmětem výměny informací, nikoli však na jejich shromažďování, vyhledávání nebo zobrazování. Nevztahuje se tedy na část zpracování údajů, za kterou odpovídají členské státy.

2.   Jakými právními předpisy se zpracování údajů řídí?

Jakými právními předpisy se zpracování údajů řídí?

Veškeré zpracování údajů, za které odpovídá Evropská komise, se řídí nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů.

Rovněž se použije rozhodnutí Komise 2008/49/ES ze dne 12. prosince 2007 týkající se provádění systému pro výměnu informací o vnitřním trhu (IMI), pokud jde o ochranu osobních údajů.

3.   Jaké údaje zpracovává Komise v systému IMI?

Jaké údaje zpracovává Komise v systému IMI?

Komise shromažďuje nezbytné kontaktní údaje prvních uživatelů v rámci národních koordinátorů IMI, jako jsou jméno, telefonní číslo do zaměstnání, faxová čísla a e-mailové adresy. Tyto osobní údaje a osobní údaje uživatelů v rámci pověřených koordinátorů IMI a příslušných orgánů jsou uloženy na serveru Komise.

Osobní údaje osob, které jsou předmětem výměny informací, budou z technických důvodů uloženy rovněž na serveru Komise.

4.   K jakému účelu se zpracovávají údaje v systému IMI?

K jakému účelu se zpracovávají údaje v systému IMI?

Kontaktní údaje národních koordinátorů IMI jsou nezbytné k nastavení a provozu systému IMI. Komise potřebuje mít přístup k těmto údajům, aby mohla účinně spolupracovat s členskými státy na správě systému IMI.

Pokud jde o dočasné uchovávání osobních údajů osob, které jsou předmětem výměny informací mezi orgány jednotlivých států, je účelem zpracování v systému IMI zlepšení a usnadnění spolupráce mezi příslušných orgány členských států na základě právních předpisů EU přijatých k vytvoření vnitřního trhu v případech, kdy jsou zapotřebí informace od jiných členských států v souvislosti s dočasným přeshraničním poskytováním služeb nebo s usazováním poskytovatelů služeb v jiném členském státě.

5.   Kdo má k údajům přístup?

Kdo má k údajům přístup?

V mezích stanovených v čl. 12 odst. 7 rozhodnutí 2008/49/ES mají místní správci údajů v Komisi přístup k osobním údajům místních správců údajů v rámci národních koordinátorů IMI. V žádném případě nemají pracovníci Komise přístup k osobním údajům osoby, která je předmětem výměny informací.

6.   Jak dlouho budou vaše údaje uchovávány?

Jak dlouho budou vaše údaje uchovávány?

Osobní údaje uživatelů v rámci příslušných orgánů a koordinátorů se uchovávají po dobu, po kterou jsou tyto osoby uživateli systému IMI.

Veškeré osobní údaje, které si vyměňují příslušné orgány a které jsou zpracovávány v systému IMI, Komise automaticky odstraní 6 měsíců od formálního uzavření výměny informací. Ze statistických důvodů bude výměna informací i nadále uchovávána v systému IMI, avšak všechny osobní údaje budou anonymizovány. Příslušný orgán zapojený do určité výměny informací může kdykoli po uzavření výměny informací požádat Komisi o odstranění konkrétních osobních údajů. Komise této žádosti vyhoví do 10 pracovních dní, pokud s tím bude druhý příslušný orgán souhlasit.

7.   Jaká bezpečnostní opatření proti neoprávněnému přístupu se používají?

Jaká bezpečnostní opatření proti neoprávněnému přístupu se používají?

Systém IMI je chráněn řadou technických opatření. Různé úrovně přístupu do databáze jsou zabezpečeny běžným heslem a dalším kódem jako u některých systémů osobního bankovnictví. Přístup k osobním údajům v systému IMI má pouze omezená skupina osob, jak je popsáno v bodu 5 „Kdo má k údajům přístup?“. Systém je rovněž chráněn speciálním zabezpečeným protokolem https.

8.   Přístup k vašim osobním údajům

Přístup k vašim osobním údajům

Přístup k vlastním osobním údajům mohou národní koordinátoři IMI získat prostřednictvím kontaktní adresy uvedené v bodu 10.

9.   Další informace

Další informace

Kromě tohoto prohlášení o ochraně osobních údajů platí i „důležité právní upozornění“ (http://europa.eu/geninfo/legal_notices_en.htm)

Pokud jste přesvědčeni o tom, že systém IMI obsahuje vaše osobní údaje, a chcete k nim získat přístup s cílem tyto údaje změnit nebo opravit, můžete se obrátit na správní nebo odborný orgán, se kterým jste byli v kontaktu, nebo na kteréhokoli uživatele systému IMI, který se na dané žádosti podílel. Pokud nejste s obdrženou odpovědí spokojeni, můžete se obrátit na jiného uživatele systému IMI, který se na dané žádosti podílel, nebo můžete podat stížnost orgánu pro ochranu údajů v rámci některého z uživatelů systému IMI, který se na vyřizování žádosti podílel, jenž vám bezplatně poskytne pomoc. Seznam orgánů pro ochranu údajů je k dispozici na adrese:

http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/nationalcomm/index_en.htm

Upozornění: v některých případech mohou vnitrostátní právní předpisy obsahovat určité výjimky týkající se vašich práv na přístup ke svým osobním údajům.

10.   Kontakt

Kontakt

Systém IMI spravuje oddělení E.3 Generálního ředitelství pro vnitřní trh a služby Evropské komise. Odpovědná osoba (správce) je vedoucí oddělení Nicholas Leapman. Kontaktní adresa pro systém IMI:

| European Commission |
| --- |
| Internal Market and Services Directorate General |
| Unit E.3 |
| B-1049 Brussels |
| markt-imi-dataprotection@ec.europa.eu |

European Commission

Internal Market and Services Directorate General

Unit E.3

B-1049 Brussels

markt-imi-dataprotection@ec.europa.eu

Chcete-li podat stížnost na zpracování údajů, za které odpovídá Komise, můžete se obrátit na Evropského inspektora ochrany údajů:

| European Data Protection Supervisor (EDPS) |
| --- |
| Rue Wiertz 60 (MO 63) |
| B-1047 Brussels |
| Tel. +32 2 283 19 00 |
| Fax: +32 2 283 19 50 |
| edps@edps.europa.eu |

European Data Protection Supervisor (EDPS)

Rue Wiertz 60 (MO 63)

B-1047 Brussels

Tel. +32 2 283 19 00

Fax: +32 2 283 19 50

edps@edps.europa.eu

10.   PRÁVO NA PŘÍSTUP A OPRAVU

Transparentnost ve vztahu k subjektu údajů má prvořadý význam. Lze jí dosáhnout jak tím, že jsou subjektu údajů nejprve poskytnuty informace, o nichž pojednávala předcházející kapitola, ale poté rovněž tím, že je mu uděleno právo na přístup k jeho osobním údajům a podle potřeby právo na jejich odstranění či opravu nebo blokování, jsou-li údaje nepřesné nebo zpracované v rozporu se zákonem.

ale

rovněž

Složitost systému IMI, do jehož společných operací zpracování a společné správy je zapojeno mnoho zúčastněných stran a uživatelů, vyžaduje, aby byl vůči subjektu údajů zaujat otevřený přístup. Subjekty údajů nejsou povinny znát technické záležitosti společného zpracovávání údajů nebo fungování IMI.

Je tedy potřeba zaujmout jasný a přímý přístup: obecným pravidlem, které podléhá pouze odůvodněným výjimkám, s nimiž souhlasí subjekt údajů a všechny ostatní dotčené strany, je, že subjekty údajů budou moci uplatnit své právo na přístup, opravu a odstranění tak, že se obrátí na kterýkoli příslušný orgán zapojený do vyřizování žádosti. Žádný příslušný orgán by neměl přístup, opravu či odstranění odmítnout s tím, že údaje do systému nevložil nebo že subjekt údajů se má obrátit na jiný příslušný orgán. Příslušný orgán, jemuž je požadavek vznesen, jej prozkoumá a vyhoví mu nebo jej odmítne podle jeho odůvodněnosti a ustanovení vnitrostátních právních předpisů o ochraně údajů. Je-li to nutné a vhodné, může se příslušný orgán předtím, než o požadavku rozhodne, obrátit na jiný příslušný orgán. V případě, že se příslušné orgány mezi sebou nedohodnou, by se měly obrátit na příslušné orgány pro ochranu údajů a včas a účinně dosáhnout dohody.

Není-li subjekt údajů s přijatým rozhodnutím spokojen, může se obrátit na jiný příslušný orgán zapojený do výměny informací nebo na vnitrostátní orgán pro ochranu údajů, který je příslušný k jednomu ze zapojených příslušných orgánů a který subjektu údajů nejvíc vyhovuje: např. orgán země, kde je usazen, nebo vnitrostátní orgán pro ochranu údajů své země nebo tento orgán v zemi, kde pracuje. Je-li to nutné a vhodné, měly by orgány pro ochranu údajů mezi sebou na vyřízení stížnosti spolupracovat (viz článek 28 směrnice o ochraně údajů).

Je třeba zdůraznit, že subjekty údajů mají v každém případě právo zahájit kdykoli soudní řízení a případně podat opravný prostředek (viz články 22 a 23 směrnice o ochraně údajů a odpovídající ustanovení ve vnitrostátním právu).

V čl. 12 písm. c) směrnice o ochraně údajů se stanoví, že správce třetí osobě, které byly údaje sděleny, oznámí veškeré opravy, výmazy nebo blokování, pokud se to neukáže jako nemožné nebo to nevyžaduje nepřiměřené úsilí. To se rovněž vztahuje na informace dále zpracovávané mimo systém IMI.

V návaznosti na doporučení pracovní skupiny zřízené podle článku 29 a doporučení EIOÚ nyní Komise pracuje na tom, aby byla do systému IMI zavedena funkce (v souladu s již platným postupem časnějšího odstranění údajů, prováděného na žádost příslušných orgánů, viz kapitola 12) umožňující online opravy údajů doprovázené automatickými oznámeními zapojeným příslušným orgánům. Protože jde z technického pohledu o složitější operaci, měl by se v případě nutnosti oprav osobních údajů do doby, než bude funkce zavedena, příslušný orgán obracet s požadavkem na opravu přímo na správce údajů v systému IMI při Evropské komisi (viz předchozí oddíl „Prohlášení Evropské komise o ochraně údajů“).

Směrnice o ochraně údajů a vnitrostátní právní předpisy, které ji provádějí, přiznávají subjektům údajů rovněž právo na námitku vůči zpracování údajů, které se jich týkají, a v případě odůvodněnosti námitky i právo zpracování ukončit. Obrátí-li se na vás subjekt údajů, který má námitky proti zpracování údajů, které se jej týká, obraťte se prosím na vnitrostátní orgán pro ochranu údajů ve vašem státě a informujte se, jak je právo na námitku ošetřeno ve vašem členském státě.

11.   BEZPEČNOST ÚDAJŮ

K zajištění bezpečnosti systému IMI se používá řada organizačních a technických opatření obdobných jako opatření používaná v některých systémech osobního bankovnictví. Internetová komunikace se systémem IMI je rovněž chráněna speciálním zabezpečeným protokolem https. Je nutné, aby byla technická opatření na ochranu systému IMI interoperabilní v celé Evropské unii. Technická ochrana systému se bude dále propracovávat s ohledem na současné technické možnosti a náklady na jejich zavedení (viz článek 17 směrnice 95/46/ES a článek 22 nařízení (ES) č. 45/2001).

Podrobnější informace o pravidlech pro bezpečnost informačních systémů užívaných v Evropské komisi lze získat v rozhodnutí Komise K(2006) 3602, jehož znění je uvedeno v oddíle o ochraně údajů na internetových stránkách IMI:

http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/data_protection_en.html

12.   OBDOBÍ UCHOVÁVÁNÍ

Pravidla ohledně období uchovávání údajů jsou uvedena v článcích 4 a 5 rozhodnutí 2008/49/ES.

Veškeré osobní údaje zahrnuté do výměn informací se zpravidla automaticky vymazávají šest měsíců po formálním ukončení výměny informací. Komise v současnosti zavádí do systému určité úpravy (připomínání a seznamy naléhavých případů), jejichž cílem je žádosti formálně uzavírat co nejrychleji.

Existuje rovněž možnost, že o odstranění osobních údajů zažádá příslušný orgán před skončením šestiměsíčního období uchovávání. Pokud ostatní příslušné orgány souhlasí, Komise na takový požadavek zareaguje do deseti pracovních dní.

Příslušné orgány by si měly být vědomy toho, že žádat o odstranění osobních údajů lze online, jednoduše vyvoláním příslušné uzavřené žádosti a kliknutím na tlačítko „Požádat o odstranění osobních údajů“.

Snímek obrazovky s požadavkem příslušného orgánu na časnější odstranění osobních údajů

Snímek obrazovky s požadavkem příslušného orgánu na časnější odstranění osobních údajů

Image

Snímek obrazovky s konzultací s příslušným orgánem týkající se časnějšího odstranění osobních údajů

Snímek obrazovky s konzultací s příslušným orgánem týkající se časnějšího odstranění osobních údajů

Image

Komise bude rovněž systém zdokonalovat, např. zavedením automatického připomínání přijetí odpovědí nebo formálního uzavření žádostí v případě, že byla uspokojivě vyřízena.

Rovněž je důležité připomenout, že na ukládání veškerých osobních údajů mimo systém IMI prováděné příslušnými orgány se vztahují vnitrostátní předpisy o ochraně údajů.

13.   SPOLUPRÁCE S VNITROSTÁTNÍMI ORGÁNY PRO OCHRANU ÚDAJŮ A EIOÚ

Jednou z největších záruk řádného fungování našeho systému ochrany údajů je síť vnitrostátních orgánů pro ochranu údajů a EIOÚ. Příslušné orgány se na ni mohou spolehnout, pokud by kdykoli potřebovaly poradenství se složitějším případem, který není uveden v těchto pokynech. Vnitrostátní koordinátoři IMI se vyzývají, aby v tomto ohledu zastávali významnou úlohu. Seznam s kontakty v orgánech pro ochranu údajů je k dispozici v oddíle o ochraně údajů na internetových stránkách IMI.

Příslušné orgány si dále musí být vědomy toho, že před zahájením účasti v systému IMI bude zřejmě nutné o ní uvědomit jim příslušné vnitrostátní orgány pro ochranu údajů. Je možné, že v některých členských státech bude potřeba i předchozí povolení. Podle potřeby by při kontaktování orgánů pro ochranu údajů měli aktivní koordinační úlohu sehrát koordinátoři IMI.

Další práce na systému

Další práce na systému

V připravované verzi systému IMI bude úroveň ochrany údajů během roku 2009 zvýšena takto:

| a) | Pokud se výměny informací týkají citlivých údajů (např. údajů o zdraví nebo výpisů z trestního rejstříku nebo údajů o disciplinárních řízeních), bude systém připomínat, že vyměňované informace jsou citlivé a že pracovník, který případ vyřizuje, má o tyto informace žádat, pouze pokud je to nezbytně nutné a přímo to souvisí s výkonem profesní činnosti nebo poskytováním dané služby. |
| --- | --- |

a)

Pokud se výměny informací týkají citlivých údajů (např. údajů o zdraví nebo výpisů z trestního rejstříku nebo údajů o disciplinárních řízeních), bude systém připomínat, že vyměňované informace jsou citlivé a že pracovník, který případ vyřizuje, má o tyto informace žádat, pouze pokud je to nezbytně nutné a přímo to souvisí s výkonem profesní činnosti nebo poskytováním dané služby.

| b) | Bude zaveden online postup (vedle již fungujícího postupu časnějšího odstranění údajů, na žádost příslušného orgánu) opravy, vymazání nebo blokování údajů, které jsou zpracovány v rozporu se zákonem nebo jsou nepřesné. |
| --- | --- |

b)

Bude zaveden online postup (vedle již fungujícího postupu časnějšího odstranění údajů, na žádost příslušného orgánu) opravy, vymazání nebo blokování údajů, které jsou zpracovány v rozporu se zákonem nebo jsou nepřesné.

| c) | Přijetí odpovědi bude zdokonaleno za pomoci automatického připomínání a seznamů naléhavých případů, aby žádosti nezůstávaly v systému otevřeny déle, než je nezbytné. |
| --- | --- |

c)

Přijetí odpovědi bude zdokonaleno za pomoci automatického připomínání a seznamů naléhavých případů, aby žádosti nezůstávaly v systému otevřeny déle, než je nezbytné.

| d) | S novými toky informací v souvislosti se směrnicí o službách se systém vyrovná přijetím odpovídajících opatření – výstražného mechanismu a individuálních výjimek. Tato opatření budou většinou postupovat obdobně jako u obecných výměn informací, např. budou připomínat citlivou povahu uvedených informačních toků, připomínat, že je třeba výstrahu uzavřít co nejdříve, a různým způsobem informovat fyzické osoby o výměně informací a jejich právu na přístup k údajům a případně na jejich blokování, odstranění nebo opravu. Je možné, že budou potřeba další záruky ochrany údajů. V takovém případě budou vytvořeny ve spolupráci s EIOÚ. |
| --- | --- |

d)

S novými toky informací v souvislosti se směrnicí o službách se systém vyrovná přijetím odpovídajících opatření – výstražného mechanismu a individuálních výjimek. Tato opatření budou většinou postupovat obdobně jako u obecných výměn informací, např. budou připomínat citlivou povahu uvedených informačních toků, připomínat, že je třeba výstrahu uzavřít co nejdříve, a různým způsobem informovat fyzické osoby o výměně informací a jejich právu na přístup k údajům a případně na jejich blokování, odstranění nebo opravu. Je možné, že budou potřeba další záruky ochrany údajů. V takovém případě budou vytvořeny ve spolupráci s EIOÚ.

14.   USTANOVENÍ O PŘEZKUMU

Systém IMI představuje průkopnický informační systém, který se stále vyvíjí. Komise i nadále shromažďuje podněty na zdokonalení systému od koordinátorů a příslušných orgánů, a proto je pravděpodobné, že budou do systému v příštích měsících zavedeny změny. Některé z nich zřejmě nebudou mít žádné důsledky pro ochranu údajů – jiné by mohly mít.

Tyto pokyny tedy nejsou neměnné, bude je potřeba aktualizovat na základě každodenních zkušeností s fungováním systému IMI. Nejpozději jeden rok po přijetí tohoto doporučení vypracuje Komise zprávu, v níž situaci zhodnotí a zahrne rovněž posouzení možnosti přijetí dalšího právního opatření.“

---

(1)  Členské státy by měly zvážit zařazení informací o ochraně údajů do školení o systému IMI.

1

(2)  Viz článek 12 rozhodnutí 2008/49/ES.

2

(3)  Příslušné orgány mohou „napojit“ jiné orgány pro účely dohledu (např. regionální orgán napojí federální orgán). Tyto „napojené orgány“ mohou tímto způsobem získat představu o počtu a povaze žádostí, aniž by měly přístup k osobním údajům poskytovatelů služeb nebo migrujících odborníků.

3

(4)  Jak stanoví čl. 10 odst. 3 rozhodnutí 2008/49/ES, Komise se může zúčastnit výměny informací pouze ve zvláštních případech, ve kterých se podle příslušného aktu Společenství má uskutečnit výměna informací mezi členskými státy a Komisí. V takových případech má Komise povinnosti obdobné povinnostem příslušného orgánu. Například musí subjektům údajů předat řádné oznámení o ochraně a umožnit přístup k jejich údajům, pokud o to požádají.

4

(5)  V některých členských státech (Itálie, Lucembursko, Rakousko a Dánsko) přesto oblast působnosti právních předpisů o ochraně údajů do jisté míry zahrnuje rovněž právnické osoby.

5

(6)  Směrnice 95/46/ES se vztahuje na členské státy, kdežto nařízení (ES) č. 45/2001 se vztahuje na orgány EU.

6

(7)  http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/docs/questions_and_data_fields_en.pdf

7

(8)  Právní vymezení viz článek 8 směrnice 95/46/ES a článek 10 nařízení (ES) č. 45/2001.

8

(9)  Tj. odpovídající informace by se měly poskytnout subjektům údajů, zpracování by mělo být úměrné a údaje by se neměly dále zpracovávat k účelům neslučitelným s účelem jejich shromáždění.

9

(10)  Konkrétní seznam těchto otázek je k dispozici na internetových stránkách IMI:

10

http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/docs/questions_and_data_fields_en.pdf

(11)  Oddíl o ochraně údajů na stránkách IMI obsahuje veškeré dokumenty týkající se konkrétně ochrany údajů v systému IMI a odkaz na seznam veškerých právních předpisů o ochraně údajů na úrovni EU:

11

http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/data_protection_en.html

---

| 25.4.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 105/38 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 105/38

---

Oprava směrnice Komise 2009/36/ES ze dne 16. dubna 2009, kterou se mění směrnice Rady 76/768/EHS týkající se kosmetických prostředků za účelem přizpůsobení přílohy III uvedené směrnice technickému pokroku

(
  Úřední věstník Evropské unie L 98 ze dne 17. dubna 2009
  )

| 1) | Strana 36, příloha, referenční číslo 202, sloupec b: |
| --- | --- |

1)

Strana 36, příloha, referenční číslo 202, sloupec b:

místo:

„4,4′-(propan-1,3-diyldioxy)bisbenzen-1,3-diamin a tetrahydrochloridová sůl (15)“,

má být:

„4,4′-(propan-1,3-diyldioxy)bisbenzen-1,3-diamin a jeho tetrahydrochloridová sůl (15)“.

| 2) | Strana 37, příloha, referenční číslo 205, sloupec c, písmeno a): |
| --- | --- |

2)

Strana 37, příloha, referenční číslo 205, sloupec c, písmeno a):

místo:

| „a) | Látka k barvení vlasů v neoxidačních prostředcích k barvení vlasů“, |
| --- | --- |

„a)

Látka k barvení vlasů v neoxidačních prostředcích k barvení vlasů“,

má být:

| „a) | Látka k barvení vlasů v oxidačních prostředcích k barvení vlasů“. |
| --- | --- |

„a)

Látka k barvení vlasů v oxidačních prostředcích k barvení vlasů“.

---