# Europeiska unionens L 127/2009

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2009.127.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 127 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 52 årgången26 maj 2009 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2009.127.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 127

Svensk utgåva

Lagstiftning

52 årgången26 maj 2009

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 429/2009 av den 25 maj 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 430/2009 av den 25 maj 2009 om godkännande av större ändringar av produktspecifikationen för en skyddad beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Kölsch [SGB]) | 3 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens direktiv 2009/51/EG av den 25 maj 2009 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG när det gäller specifikationen för det verksamma ämnet nikosulfuron (
  1
  ) | 5 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens förordning (EG) nr 429/2009 av den 25 maj 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 430/2009 av den 25 maj 2009 om godkännande av större ändringar av produktspecifikationen för en skyddad beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Kölsch [SGB])

3

DIREKTIV

*

Kommissionens direktiv 2009/51/EG av den 25 maj 2009 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG när det gäller specifikationen för det verksamma ämnet nikosulfuron (
  1
  )

1

5

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Rådet |
| | | 2009/398/EG |
| | * | Rådets beslut av den 27 april 2009 om utnämning av en tysk ledamot och en tysk suppleant i Regionkommittén | 7 |
| | | 2009/399/EG |
| | * | Rådets beslut av den 27 april 2009 om anpassning av ersättningar enligt beslut 2003/479/EG och beslut 2007/829/EG om anställningsvillkoren för nationella experter och militärer som är utstationerade vid rådets generalsekretariat | 8 |
| | | 2009/400/EG |
| | * | Rådets beslut av den 12 maj 2009 om evenemanget Europeisk kulturhuvudstad år 2012 | 9 |
| | | 2009/401/EG |
| | * | Rådets beslut av den 12 maj 2009 om evenemanget Europeisk kulturhuvudstad år 2013 | 10 |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/402/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 28 januari 2009 om de åtgärdsprogram som Frankrike har genomfört inom frukt- och grönsakssektorn (C 29/05 (ex NN 57/05))
  [delgivet med nr K(2009) 203] | 11 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Rådet

2009/398/EG

*

Rådets beslut av den 27 april 2009 om utnämning av en tysk ledamot och en tysk suppleant i Regionkommittén

7

2009/399/EG

*

Rådets beslut av den 27 april 2009 om anpassning av ersättningar enligt beslut 2003/479/EG och beslut 2007/829/EG om anställningsvillkoren för nationella experter och militärer som är utstationerade vid rådets generalsekretariat

8

2009/400/EG

*

Rådets beslut av den 12 maj 2009 om evenemanget Europeisk kulturhuvudstad år 2012

9

2009/401/EG

*

Rådets beslut av den 12 maj 2009 om evenemanget Europeisk kulturhuvudstad år 2013

10

Kommissionen

2009/402/EG

*

Kommissionens beslut av den 28 januari 2009 om de åtgärdsprogram som Frankrike har genomfört inom frukt- och grönsakssektorn (C 29/05 (ex NN 57/05))
  [delgivet med nr K(2009) 203]

[delgivet med nr K(2009) 203]

11

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | | Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 423/2009 av den 20 maj 2009 om utfärdande av importlicenser för ris inom ramen för de tullkvoter som öppnas för delperioden maj 2009 genom förordning (EG) nr 1529/2007 (EUT L 125 av den 21.5.2009) | 21 |

Rättelser

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 423/2009 av den 20 maj 2009 om utfärdande av importlicenser för ris inom ramen för de tullkvoter som öppnas för delperioden maj 2009 genom förordning (EG) nr 1529/2007 (EUT L 125 av den 21.5.2009)

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 26.5.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 127/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 127/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 429/2009

av den 25 maj 2009

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 26 maj 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 maj 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MA | 39,7 |
| MK | 76,1 |
| TN | 105,3 |
| TR | 73,8 |
| ZZ | 73,7 |
| 0707 00 05 | EG | 127,4 |
| JO | 156,8 |
| MA | 31,4 |
| TR | 135,1 |
| ZZ | 112,7 |
| 0709 90 70 | TR | 124,0 |
| ZZ | 124,0 |
| 0805 10 20 | EG | 39,3 |
| IL | 55,7 |
| MA | 44,7 |
| TN | 108,2 |
| ZZ | 62,0 |
| 0805 50 10 | AR | 53,3 |
| TR | 52,4 |
| ZA | 63,7 |
| ZZ | 56,5 |
| 0808 10 80 | AR | 74,7 |
| BR | 74,5 |
| CL | 74,9 |
| CN | 107,0 |
| NZ | 92,7 |
| US | 105,3 |
| UY | 71,7 |
| ZA | 81,9 |
| ZZ | 85,3 |
| 0809 20 95 | US | 458,4 |
| ZZ | 458,4 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MA

39,7

MK

76,1

TN

105,3

TR

73,8

ZZ

73,7

0707 00 05

EG

127,4

JO

156,8

MA

31,4

TR

135,1

ZZ

112,7

0709 90 70

TR

124,0

ZZ

124,0

0805 10 20

EG

39,3

IL

55,7

MA

44,7

TN

108,2

ZZ

62,0

0805 50 10

AR

53,3

TR

52,4

ZA

63,7

ZZ

56,5

0808 10 80

AR

74,7

BR

74,5

CL

74,9

CN

107,0

NZ

92,7

US

105,3

UY

71,7

ZA

81,9

ZZ

85,3

0809 20 95

US

458,4

ZZ

458,4

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 26.5.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 127/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 127/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 430/2009

av den 25 maj 2009

om godkännande av större ändringar av produktspecifikationen för en skyddad beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Kölsch [SGB])

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 7.4 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 9.1 första stycket, och genom tillämpning av artikel 17.2 i förordning (EG) nr 510/2006 undersökt Tysklands ansökan om godkännande av ändringar av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Kölsch” som registrerats med stöd av kommissionens förordning (EG) nr 1107/96 (2) i dess ändrade lydelse enligt kommissionens förordning (EG) nr 2325/97 (3). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 9.1 första stycket, och genom tillämpning av artikel 17.2 i förordning (EG) nr 510/2006 undersökt Tysklands ansökan om godkännande av ändringar av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Kölsch” som registrerats med stöd av kommissionens förordning (EG) nr 1107/96 (2) i dess ändrade lydelse enligt kommissionens förordning (EG) nr 2325/97 (3).

| (2) | Eftersom de berörda ändringarna inte är mindre i den mening som avses i artikel 9 i förordning (EG) nr 510/2006 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändringar i enlighet med artikel 6.2 första stycket i samma förordning i Europeiska unionens officiella tidning
   (4). Då inga invändningar i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har meddelats kommissionen bör ändringarna godkännas. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom de berörda ändringarna inte är mindre i den mening som avses i artikel 9 i förordning (EG) nr 510/2006 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändringar i enlighet med artikel 6.2 första stycket i samma förordning i Europeiska unionens officiella tidning
   (4). Då inga invändningar i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har meddelats kommissionen bör ändringarna godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De ändrade produktspecifikationer som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande den beteckning som anges i bilagan till den här förordningen godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 maj 2009.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EGT L 148, 21.6.1996, s. 1.

2

(3)  EGT L 322, 25.11.1997, s. 33.

3

(4)  EUT C 254, 7.10.2008, s. 12.

4

---

BILAGA

Livsmedel som anges i bilaga I till förordning (EG) nr 510/2006:

Klass 2.1   Öl

TYSKLAND

Kölsch (SGB)

---

DIREKTIV

| 26.5.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 127/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 127/5

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2009/51/EG

av den 25 maj 2009

om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG när det gäller specifikationen för det verksamma ämnet nikosulfuron

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNA KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (1), särskilt artikel 6.1 andra stycket andra strecksatsen, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens direktiv 2008/40/EG (2) infördes det verksamma ämnet nikosulfuron i bilaga I till direktiv 91/414/EEG efter en granskning där Förenade kungariket var rapporterande medlemsstat. I direktiv 2008/40/EG fastställs en lägsta renhetsgrad på 930 g/kg. Denna renhetsgrad grundade sig på den specifikation som sökanden lämnade in. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens direktiv 2008/40/EG (2) infördes det verksamma ämnet nikosulfuron i bilaga I till direktiv 91/414/EEG efter en granskning där Förenade kungariket var rapporterande medlemsstat. I direktiv 2008/40/EG fastställs en lägsta renhetsgrad på 930 g/kg. Denna renhetsgrad grundade sig på den specifikation som sökanden lämnade in.

| (2) | Det är dock gängse praxis att fastställa lägsta renhetsgrad utifrån specifikationer som FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) utarbetat i fråga om verksamma ämnens renhetsgrad och föroreningshalter. I FAO:s specifikation för nikosulfuron (3) anges en lägsta renhetsgrad på 910 g/kg. Denna specifikation ingick i den bedömningsrapport som granskades av medlemsstaterna och Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) och lades fram för kommissionen i form av Efsas vetenskapliga rapport om nikosulfuron (4) den 29 november 2007. Även om gemenskapen har rätt att fastställa en egen skyddsnivå för människors och djurs hälsa och för miljön är det ändå gängse praxis att använda FAO:s nivåer. För att ge andra producenter, som följer den nivå som FAO fastställt, möjlighet att saluföra sina produkter är det nödvändigt att anpassa specifikationen i enlighet därmed. |
| --- | --- |

(2)

Det är dock gängse praxis att fastställa lägsta renhetsgrad utifrån specifikationer som FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) utarbetat i fråga om verksamma ämnens renhetsgrad och föroreningshalter. I FAO:s specifikation för nikosulfuron (3) anges en lägsta renhetsgrad på 910 g/kg. Denna specifikation ingick i den bedömningsrapport som granskades av medlemsstaterna och Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) och lades fram för kommissionen i form av Efsas vetenskapliga rapport om nikosulfuron (4) den 29 november 2007. Även om gemenskapen har rätt att fastställa en egen skyddsnivå för människors och djurs hälsa och för miljön är det ändå gängse praxis att använda FAO:s nivåer. För att ge andra producenter, som följer den nivå som FAO fastställt, möjlighet att saluföra sina produkter är det nödvändigt att anpassa specifikationen i enlighet därmed.

| (3) | Det är därför berättigat att ändra lägsta renhetsgrad för nikosulfuron. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför berättigat att ändra lägsta renhetsgrad för nikosulfuron.

| (4) | Eftersom medlemsstaterna enligt artikel 2 i direktiv 2008/40/EG ska tillämpa bestämmelserna om genomförande av det direktivet från och med den 1 juli 2009 bör den ändrade specifikationen för nikosulfuron även tillämpas från samma datum, utan att det påverkar tillämpningen av de andra tidsfrister som fastställs i artikel 3 i direktiv 2008/40/EG. Följaktligen bör det här direktivet träda i kraft så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom medlemsstaterna enligt artikel 2 i direktiv 2008/40/EG ska tillämpa bestämmelserna om genomförande av det direktivet från och med den 1 juli 2009 bör den ändrade specifikationen för nikosulfuron även tillämpas från samma datum, utan att det påverkar tillämpningen av de andra tidsfrister som fastställs i artikel 3 i direktiv 2008/40/EG. Följaktligen bör det här direktivet träda i kraft så snart som möjligt.

| (5) | Direktiv 91/414/EEG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Direktiv 91/414/EEG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I kolumn 4 (Renhetsgrad) på rad 176 (nikosulfuron) i bilaga I till direktiv 91/414/EEG ska ”930 g/kg” ersättas med ”910 g/kg”.

Artikel 2

Medlemsstaterna ska senast den 30 juni 2009 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och detta direktiv.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 juli 2009.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 25 maj 2009.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1.

1

(2)  EUT L 87, 29.3.2008, s. 5.

2

(3)  709/TC 2006.

3

(4)  ”Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance nicosulfuron” (färdigställd den 29 november 2007), EFSA Scientific Report, nr 120, s. 1–91, 2007.

4

EFSA Scientific Report

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Rådet

| 26.5.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 127/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 127/7

---

RÅDETS BESLUT

av den 27 april 2009

om utnämning av en tysk ledamot och en tysk suppleant i Regionkommittén

(2009/398/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 263,

med beaktande av den tyska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Rådet antog den 24 januari 2006 beslut 2006/116/EG om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2006 till och med den 25 januari 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Rådet antog den 24 januari 2006 beslut 2006/116/EG om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2006 till och med den 25 januari 2010 (1).

| (2) | En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att Reinhard LOSKE har avgått. En plats som suppleant blir ledig till följd av att Hermann KUHN utnämns till ledamot i Regionkommittén. |
| --- | --- |

(2)

En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att Reinhard LOSKE har avgått. En plats som suppleant blir ledig till följd av att Hermann KUHN utnämns till ledamot i Regionkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Till Regionkommittén utnämns härmed för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2010,

| a) | som ledamot
  Hermann KUHN, Mitglied der Bremischen Bürgerschaft,
  och |
| --- | --- |

a)

som ledamot

Hermann KUHN, Mitglied der Bremischen Bürgerschaft,

och

| b) | som suppleant
  Reinhard LOSKE, Senator für Umwelt, Bau, Verkehr und Europa der Freien Hansestadt Bremen. |
| --- | --- |

b)

som suppleant

Reinhard LOSKE, Senator für Umwelt, Bau, Verkehr und Europa der Freien Hansestadt Bremen.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 27 april 2009.

På rådets vägnar

A. VONDRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 56, 25.2.2006, s. 75.

1

---

| 26.5.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 127/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 127/8

---

RÅDETS BESLUT

av den 27 april 2009

om anpassning av ersättningar enligt beslut 2003/479/EG och beslut 2007/829/EG om anställningsvillkoren för nationella experter och militärer som är utstationerade vid rådets generalsekretariat

(2009/399/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 28.1,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 207.2,

med beaktande av beslut 2003/479/EG (1), särskilt artikel 15.7,

med beaktande av beslut 2007/829/EG (2), särskilt artikel 15.6, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 15.7 i beslut 2003/479/EG och i artikel 15.6 i beslut 2007/829/EG fastställs att dag- och månadstraktamentena ska ses över varje år utan retroaktiv verkan på grundval av hur grundlönerna för gemenskapens tjänstemän i Bryssel och Luxemburg har förändrats. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 15.7 i beslut 2003/479/EG och i artikel 15.6 i beslut 2007/829/EG fastställs att dag- och månadstraktamentena ska ses över varje år utan retroaktiv verkan på grundval av hur grundlönerna för gemenskapens tjänstemän i Bryssel och Luxemburg har förändrats.

| (2) | Genom förordning (EG, Euratom) nr 1323/2008 av den 18 december 2008 om anpassning med verkan från och med den 1 juli 2008 av lönerna och pensionerna för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna och av de på dessa löner och pensioner tillämpliga korrigeringskoefficienterna (3) har rådet gjort en anpassning på 3 % av lönerna och pensionerna för gemenskapens tjänstemän. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EG, Euratom) nr 1323/2008 av den 18 december 2008 om anpassning med verkan från och med den 1 juli 2008 av lönerna och pensionerna för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna och av de på dessa löner och pensioner tillämpliga korrigeringskoefficienterna (3) har rådet gjort en anpassning på 3 % av lönerna och pensionerna för gemenskapens tjänstemän.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   I artikel 15.1 i beslut 2003/479/EG och i artikel 15.1 i beslut 2007/829/EG ska beloppen 29,85 EUR och 119,39 EUR ersättas med 30,75 EUR respektive 122,97 EUR.

2.   I artikel 15.2 i beslut 2003/479/EG och i artikel 15.2 i beslut 2007/829/EG ska tabellen ersättas med följande:

| ”Avstånd mellan rekryteringsort och utstationeringsort
  (i km) | Belopp i EUR |
| --- | --- |
| 0-150 | 0,00 |
| > 150 | 79,04 |
| > 300 | 140,52 |
| > 500 | 228,36 |
| > 800 | 368,89 |
| > 1 300 | 579,68 |
| > 2 000 | 693,88” |

”Avstånd mellan rekryteringsort och utstationeringsort

(i km)

Belopp i EUR

0-150

0,00

> 150

79,04

> 300

140,52

> 500

228,36

> 800

368,89

> 1 300

579,68

> 2 000

693,88”

3.   I artikel 15.4 i beslut 2003/479/EG ska beloppet 29,85 EUR ersättas med 30,75 EUR.

Artikel 2

Detta beslut får verkan den första dagen i den månad som följer på dess antagande.

Utfärdat i Luxemburg den 27 april 2009.

På rådets vägnar

A. VONDRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 160, 28.6.2003, s. 72.

1

(2)  EUT L 327, 13.12.2007, s. 10.

2

(3)  EUT L 345, 23.12.2008, s. 10.

3

---

| 26.5.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 127/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 127/9

---

RÅDETS BESLUT

av den 12 maj 2009

om evenemanget Europeisk kulturhuvudstad år 2012

(2009/400/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1622/2006/EG av den 24 oktober 2006 om att inrätta en gemenskapsåtgärd för evenemanget ”Europeisk kulturhuvudstad” för åren 2007 till 2019 (1), särskilt artikel 14,

med beaktande av juryns rapport av den 5 november 2008 som lagts fram för kommissionen, Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 14.2 i beslut nr 1622/2006/EG,

med beaktande av att kriterierna i artikel 14.3 i beslut nr 1622/2006/EG uppfylls i sin helhet,

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 8 april 2009.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Guimarães (Portugal) och Maribor (Slovenien) utses härmed till ”Europeisk kulturhuvudstad 2012” i enlighet med artikel 14 i beslut nr 1622/2006/EG.

Utfärdat i Bryssel den 12 maj 2009.

På rådets vägnar

M. KOPICOVÁ

Ordförande

---

(1)  EUT L 304, 3.11.2006, s. 1.

1

---

| 26.5.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 127/10 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 127/10

---

RÅDETS BESLUT

av den 12 maj 2009

om evenemanget Europeisk kulturhuvudstad år 2013

(2009/401/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1622/2006/EG av den 24 oktober 2006 om inrättande av en gemenskapsåtgärd för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2007 till 2019 (1),

med beaktande av juryernas rapporter från september respektive oktober 2008 om urvalsprocessen för de europeiska kulturhuvudstäderna i Frankrike respektive Slovakien samt Europaparlamentets yttrande,

med beaktande av att kriterierna i artikel 4 i beslut nr 1622/2006/EG uppfylls i sin helhet, och

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 20 april 2009.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Marseille (Frankrike) och Košice (Slovakien) utses härmed till ”Europeisk kulturhuvudstad 2013”.

Utfärdat i Bryssel den 12 maj 2009.

På rådets vägnar

M. KOPICOVÁ

Ordförande

---

(1)  EUT L 304, 3.11.2006, s. 1.

1

---

Kommissionen

| 26.5.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 127/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 127/11

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 28 januari 2009

om de åtgärdsprogram som Frankrike har genomfört inom frukt- och grönsakssektorn (C 29/05 (ex NN 57/05))

[delgivet med nr K(2009) 203]

(Endast den franska texten är giltig)

(2009/402/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

efter att i enlighet med nämnda artikel ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig, och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Efter att ha mottagit ett klagomål skickade kommissionen den 31 juli 2002 en skrivelse till Frankrike i syfte att begära upplysningar om icke anmälda statliga stöd inom frukt- och grönsakssektorn, som Frankrike uppgavs ha betalat ut under flera års tid inom ramen för arrangemang som kallades ”åtgärdsprogram”, ”strategiska planer” eller ”konjunkturplaner” (nedan kallade åtgärdsprogram). |
| --- | --- |

(1)

Efter att ha mottagit ett klagomål skickade kommissionen den 31 juli 2002 en skrivelse till Frankrike i syfte att begära upplysningar om icke anmälda statliga stöd inom frukt- och grönsakssektorn, som Frankrike uppgavs ha betalat ut under flera års tid inom ramen för arrangemang som kallades ”åtgärdsprogram”, ”strategiska planer” eller ”konjunkturplaner” (nedan kallade åtgärdsprogram).

| (2) | Ett möte ägde rum mellan de franska myndigheterna och kommissionen den 21 oktober 2002. |
| --- | --- |

(2)

Ett möte ägde rum mellan de franska myndigheterna och kommissionen den 21 oktober 2002.

| (3) | Genom en skrivelse av den 26 december 2002, diarieförd den 2 januari 2003, lämnade Frankrike upplysningar som bekräftade att sådana stöd hade beviljats fram till år 2002. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 26 december 2002, diarieförd den 2 januari 2003, lämnade Frankrike upplysningar som bekräftade att sådana stöd hade beviljats fram till år 2002.

| (4) | Genom en skrivelse av den 16 april 2003 uppmanade kommissionen Frankrike att inkomma med en fullständig förteckning över de stöd som beviljats i form av åtgärdsprogram, fördelade per åtgärd och produkt, med angivelse av stödbelopp för varje åtgärd och stödordningarnas varaktighet. Genom en skrivelse av den 30 april 2003 begärde Frankrike en förlängd tidsfrist för att besvara kommissionens begäran om upplysningar. Genom en skrivelse av den 22 juli 2003, diarieförd den 25 juli 2003, översände Frankrike upplysningar om vilken typ av åtgärder som finansierats och tabeller över de statliga stödens fördelning på olika produkter för perioden 1998–2002. |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse av den 16 april 2003 uppmanade kommissionen Frankrike att inkomma med en fullständig förteckning över de stöd som beviljats i form av åtgärdsprogram, fördelade per åtgärd och produkt, med angivelse av stödbelopp för varje åtgärd och stödordningarnas varaktighet. Genom en skrivelse av den 30 april 2003 begärde Frankrike en förlängd tidsfrist för att besvara kommissionens begäran om upplysningar. Genom en skrivelse av den 22 juli 2003, diarieförd den 25 juli 2003, översände Frankrike upplysningar om vilken typ av åtgärder som finansierats och tabeller över de statliga stödens fördelning på olika produkter för perioden 1998–2002.

| (5) | Åtgärden fördes därefter in i registret över icke anmälda stöd med nr NN 57/05. |
| --- | --- |

(5)

Åtgärden fördes därefter in i registret över icke anmälda stöd med nr NN 57/05.

| (6) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (1). Kommissionen har uppmanat övriga medlemsstater och berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (1). Kommissionen har uppmanat övriga medlemsstater och berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga.

| (7) | Frankrike begärde en ytterligare svarsfrist genom en skrivelse av den 5 augusti 2005, diarieförd den 9 augusti 2005. Frankrike översände sina synpunkter genom en skrivelse av den 4 oktober 2005, diarieförd den 6 oktober 2005. |
| --- | --- |

(7)

Frankrike begärde en ytterligare svarsfrist genom en skrivelse av den 5 augusti 2005, diarieförd den 9 augusti 2005. Frankrike översände sina synpunkter genom en skrivelse av den 4 oktober 2005, diarieförd den 6 oktober 2005.

| (8) | Genom en skrivelse av den 22 oktober 2005, diarieförd den 24 oktober 2005, mottog kommissionen synpunkter från en berörd part, förbundet för de ekonomiska jordbrukskommittéerna inom frukt- och grönsakssektorn, Fédération des Comités Economiques Agricoles (nedan kallat FEDECOM), som är en övergripande organisation för ekonomiska jordbrukskommittéer och specialförbund inom frukt- och grönsakssektorn. Dessa synpunkter översändes till de franska myndigheterna genom en skrivelse av den 1 december 2005. De franska myndigheterna svarade i sin tur genom en skrivelse av den 28 december 2005, i vilken de samtyckte till att skrivelserna av den 26 december 2002 och den 22 juli 2003 överlämnades till FEDECOM. Genom samma skrivelse översände de franska myndigheterna en rättelse till tidigare inlämnade redovisningar i tabellform. Genom en skrivelse av den 18 januari 2006 översändes dessa skrivelser till FEDECOM. |
| --- | --- |

(8)

Genom en skrivelse av den 22 oktober 2005, diarieförd den 24 oktober 2005, mottog kommissionen synpunkter från en berörd part, förbundet för de ekonomiska jordbrukskommittéerna inom frukt- och grönsakssektorn, Fédération des Comités Economiques Agricoles (nedan kallat FEDECOM), som är en övergripande organisation för ekonomiska jordbrukskommittéer och specialförbund inom frukt- och grönsakssektorn. Dessa synpunkter översändes till de franska myndigheterna genom en skrivelse av den 1 december 2005. De franska myndigheterna svarade i sin tur genom en skrivelse av den 28 december 2005, i vilken de samtyckte till att skrivelserna av den 26 december 2002 och den 22 juli 2003 överlämnades till FEDECOM. Genom samma skrivelse översände de franska myndigheterna en rättelse till tidigare inlämnade redovisningar i tabellform. Genom en skrivelse av den 18 januari 2006 översändes dessa skrivelser till FEDECOM.

II.   DETALJERAD BESKRIVNING AV STÖDET

| (9) | Efter ett anonymt klagomål fick kommissionen tillgång till en omfattande dokumentation som visade att det i Frankrike förekom statliga stöd inom frukt- och grönsakssektorn. Enligt uppgift hade producenterna via de ekonomiska jordbrukskommittéerna tilldelats offentliga medel från den nationella branschorganisationen för frukt, grönsaker och trädgårdsodling, Office National Interprofessionnel des Fruits, des Légumes et de l’Horticulture (nedan kallad ONIFLHOR) i syfte att genomföra stödåtgärder på marknaden för frukt och grönsaker. |
| --- | --- |

(9)

Efter ett anonymt klagomål fick kommissionen tillgång till en omfattande dokumentation som visade att det i Frankrike förekom statliga stöd inom frukt- och grönsakssektorn. Enligt uppgift hade producenterna via de ekonomiska jordbrukskommittéerna tilldelats offentliga medel från den nationella branschorganisationen för frukt, grönsaker och trädgårdsodling, Office National Interprofessionnel des Fruits, des Légumes et de l’Horticulture (nedan kallad ONIFLHOR) i syfte att genomföra stödåtgärder på marknaden för frukt och grönsaker.

1.   Stödåtgärder på marknaden för frukt och grönsaker

1.1   De ekonomiska jordbrukskommittéerna – sammansättning, uppdrag och finansieringsvillkor

| (10) | De ekonomiska jordbrukskommittéerna fungerar i sin tur som övergripande organisationer för producentsammanslutningar inom olika jordbrukssektorer. De har inrättats genom fransk lagstiftning (2) och lyder under bestämmelserna i artikel 552–1 och följande i den franska landsbygdslagen. |
| --- | --- |

(10)

De ekonomiska jordbrukskommittéerna fungerar i sin tur som övergripande organisationer för producentsammanslutningar inom olika jordbrukssektorer. De har inrättats genom fransk lagstiftning (2) och lyder under bestämmelserna i artikel 552–1 och följande i den franska landsbygdslagen.

| (11) | De ekonomiska kommittéerna har till uppdrag att utfärda gemensamma bestämmelser för sina medlemmar i syfte att harmonisera produktion, saluföring, priser och utsläppande på marknaden av jordbruksprodukter (3). |
| --- | --- |

(11)

De ekonomiska kommittéerna har till uppdrag att utfärda gemensamma bestämmelser för sina medlemmar i syfte att harmonisera produktion, saluföring, priser och utsläppande på marknaden av jordbruksprodukter (3).

| (12) | Även om kommittéerna har formen av privaträttsliga sammanslutningar måste de godkännas av jordbruksministeriet och övervakas noga av de offentliga myndigheterna. Bland annat deltar prefekten i den region där kommittén har sitt säte i organens alla beslutande möten och attesterar alla protokoll. |
| --- | --- |

(12)

Även om kommittéerna har formen av privaträttsliga sammanslutningar måste de godkännas av jordbruksministeriet och övervakas noga av de offentliga myndigheterna. Bland annat deltar prefekten i den region där kommittén har sitt säte i organens alla beslutande möten och attesterar alla protokoll.

| (13) | För att klara sina driftskostnader tar de ekonomiska kommittéerna ut en registreringsavgift och en fast avgift på det saluförda produktionsvärdet av producentsammanslutningarna (4). Dessa avgifter är endast obligatoriska för berörda parter om ett avtal har ingåtts mellan medlemmarna och kommittén (avtalade avgifter). |
| --- | --- |

(13)

För att klara sina driftskostnader tar de ekonomiska kommittéerna ut en registreringsavgift och en fast avgift på det saluförda produktionsvärdet av producentsammanslutningarna (4). Dessa avgifter är endast obligatoriska för berörda parter om ett avtal har ingåtts mellan medlemmarna och kommittén (avtalade avgifter).

| (14) | Dessutom får godkända ekonomiska jordbrukskommittéer utarbeta metoder för produktion och utsläppande på marknaden, och de kan begära att dessa utvidgas till att omfatta samtliga producenter inom deras respektive distrikt. Utvidgandet sker genom ett beslut av jordbruksministeriet. Ett beslut om utvidgande innebär att samtliga producenter som valt att vara självständiga måste betala avgifter till kommittéerna, så kallade avgifter för utvidgande av bestämmelser. |
| --- | --- |

(14)

Dessutom får godkända ekonomiska jordbrukskommittéer utarbeta metoder för produktion och utsläppande på marknaden, och de kan begära att dessa utvidgas till att omfatta samtliga producenter inom deras respektive distrikt. Utvidgandet sker genom ett beslut av jordbruksministeriet. Ett beslut om utvidgande innebär att samtliga producenter som valt att vara självständiga måste betala avgifter till kommittéerna, så kallade avgifter för utvidgande av bestämmelser.

1.2   Åtgärdsprogrammen

| (15) | Åtta ekonomiska jordbrukskommittéer (Rhône-Méditerranée, Grand Sud-Ouest, Korsika, Val de Loire, Nord, Nord-Est, Bretagne och Normandie) har under många år fått statliga bidrag, främst via ONIFLHOR, som de använt för att finansiera stödåtgärder som kallas åtgärdsprogram och som innefattar åtgärder på marknaderna inom och utanför gemenskapen i syfte att i synnerhet i kristider underlätta saluföringen av jordbruksprodukter skördade i Frankrike. |
| --- | --- |

(15)

Åtta ekonomiska jordbrukskommittéer (Rhône-Méditerranée, Grand Sud-Ouest, Korsika, Val de Loire, Nord, Nord-Est, Bretagne och Normandie) har under många år fått statliga bidrag, främst via ONIFLHOR, som de använt för att finansiera stödåtgärder som kallas åtgärdsprogram och som innefattar åtgärder på marknaderna inom och utanför gemenskapen i syfte att i synnerhet i kristider underlätta saluföringen av jordbruksprodukter skördade i Frankrike.

| (16) | Enligt de klagande infördes dessa arrangemang före reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker 1996. Frankrike har försäkrat att man sedan den 1 januari 2003 inte finansierat några åtgärder inom ramen för dessa arrangemang. |
| --- | --- |

(16)

Enligt de klagande infördes dessa arrangemang före reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker 1996. Frankrike har försäkrat att man sedan den 1 januari 2003 inte finansierat några åtgärder inom ramen för dessa arrangemang.

| (17) | När det gäller en mer ingående beskrivning av åtgärdernas art förklarade de franska myndigheterna i sin skrivelse av den 26 december 2002 att dessa syftade till att förebygga, eller i händelse av kriser, mildra effekterna av tillfälliga överskott på utbudssidan i förhållande till efterfrågan genom åtgärder på tre olika nivåer: exportmarknader, hemmamarknaden och bearbetning. |
| --- | --- |

(17)

När det gäller en mer ingående beskrivning av åtgärdernas art förklarade de franska myndigheterna i sin skrivelse av den 26 december 2002 att dessa syftade till att förebygga, eller i händelse av kriser, mildra effekterna av tillfälliga överskott på utbudssidan i förhållande till efterfrågan genom åtgärder på tre olika nivåer: exportmarknader, hemmamarknaden och bearbetning.

| (18) | På exportmarknaderna var målet att bibehålla de franska produkternas marknadsandelar genom att ge exportföretagen möjlighet att skaffa sig en position på strategiska marknader och bemöta priskonkurrensen. |
| --- | --- |

(18)

På exportmarknaderna var målet att bibehålla de franska produkternas marknadsandelar genom att ge exportföretagen möjlighet att skaffa sig en position på strategiska marknader och bemöta priskonkurrensen.

| (19) | På hemmamarknaden syftade de finansierade åtgärderna till att rensa marknaden antingen genom att erbjuda mer attraktiva priser, destruera en del av överskottsskörden eller genom att styra om överskottet till bearbetningsindustrin. De franska myndigheterna nämner också åtgärder för tillfällig lagring av produkter när marknaden är mättad, samt ett stöd som möjliggör för bearbetningsföretagen att sanera marknaden för färskvaror. |
| --- | --- |

(19)

På hemmamarknaden syftade de finansierade åtgärderna till att rensa marknaden antingen genom att erbjuda mer attraktiva priser, destruera en del av överskottsskörden eller genom att styra om överskottet till bearbetningsindustrin. De franska myndigheterna nämner också åtgärder för tillfällig lagring av produkter när marknaden är mättad, samt ett stöd som möjliggör för bearbetningsföretagen att sanera marknaden för färskvaror.

| (20) | De franska myndigheternas skrivelse av den 22 juli 2003 innehåller siffertabeller över belopp för statligt stöd som gått till åtgärder avseende ”bearbetning”, ”rensning”, ”kvalitet”, ”avtal”, ”exportmarknader” och ”lagring”. |
| --- | --- |

(20)

De franska myndigheternas skrivelse av den 22 juli 2003 innehåller siffertabeller över belopp för statligt stöd som gått till åtgärder avseende ”bearbetning”, ”rensning”, ”kvalitet”, ”avtal”, ”exportmarknader” och ”lagring”.

| (21) | Den dokumentation och de upplysningar kommissionen förfogar över innehåller mer detaljerade uppgifter om arten av de åtgärder som misstänks ha finansierats inom ramen för åtgärdsprogrammen, om än endast för vissa produkter. |
| --- | --- |

(21)

Den dokumentation och de upplysningar kommissionen förfogar över innehåller mer detaljerade uppgifter om arten av de åtgärder som misstänks ha finansierats inom ramen för åtgärdsprogrammen, om än endast för vissa produkter.

| (22) | När det exempelvis gäller äppelproduktionen mottog kommissionen i april 2002 en skrivelse där det talas om ett stöd till export utanför gemenskapen som ska ha beviljats under förespegling av reklambidrag. Åtgärden ska i själva verket ha bestått i att de franska myndigheterna gav köparen en rabatt per låda äpplen som köptes. Enligt andra handlingar ska den ekonomiska kommittén för frukt och grönsaker i Bassin Rhône Méditerranée (nedan kallad BRM) år 2000 ha finansierat åtgärder avseende ”produktionskostnader”, ”försäljningspris”, ”policy för bearbetning”, ”strukturell export”, ”exportfrämjande åtgärder”, ”export vid produktionstoppar”, ”framväxande marknader” samt ”främjande av hemmamarknaden”. Inom sektorn för nektariner och persikor förefaller dessa stöd ha beviljats i förhållande till produktionsvolym. |
| --- | --- |

(22)

När det exempelvis gäller äppelproduktionen mottog kommissionen i april 2002 en skrivelse där det talas om ett stöd till export utanför gemenskapen som ska ha beviljats under förespegling av reklambidrag. Åtgärden ska i själva verket ha bestått i att de franska myndigheterna gav köparen en rabatt per låda äpplen som köptes. Enligt andra handlingar ska den ekonomiska kommittén för frukt och grönsaker i Bassin Rhône Méditerranée (nedan kallad BRM) år 2000 ha finansierat åtgärder avseende ”produktionskostnader”, ”försäljningspris”, ”policy för bearbetning”, ”strukturell export”, ”exportfrämjande åtgärder”, ”export vid produktionstoppar”, ”framväxande marknader” samt ”främjande av hemmamarknaden”. Inom sektorn för nektariner och persikor förefaller dessa stöd ha beviljats i förhållande till produktionsvolym.

| (23) | Enligt vissa av de handlingar kommissionen förfogar över hade de franska myndigheterna informerats om att åtgärderna var tveksamma ur gemenskapsrättslig synpunkt. Myndigheterna beskrev själva åtgärderna som klart EU-fientliga och pekade på risken för att producenterna tvingas återbetala felaktigt utbetalade belopp (5). BRM erinrar i ett protokoll också om att de strategiska planerna bör hållas hemliga och att det krävs diskretion med tanke på planernas EU-fientliga princip (6). |
| --- | --- |

(23)

Enligt vissa av de handlingar kommissionen förfogar över hade de franska myndigheterna informerats om att åtgärderna var tveksamma ur gemenskapsrättslig synpunkt. Myndigheterna beskrev själva åtgärderna som klart EU-fientliga och pekade på risken för att producenterna tvingas återbetala felaktigt utbetalade belopp (5). BRM erinrar i ett protokoll också om att de strategiska planerna bör hållas hemliga och att det krävs diskretion med tanke på planernas EU-fientliga princip (6).

1.3   Finansieringsmekanismen

| (24) | I sin skrivelse av den 26 december 2002 förklarade Frankrike att de berörda sektorerna bidragit till finansieringen av åtgärderna med 30 eller 50 procent, medan resterande del finansierats av de offentliga myndigheterna. |
| --- | --- |

(24)

I sin skrivelse av den 26 december 2002 förklarade Frankrike att de berörda sektorerna bidragit till finansieringen av åtgärderna med 30 eller 50 procent, medan resterande del finansierats av de offentliga myndigheterna.

| (25) | FEDECOM förklarade ingående finansieringsmekanismen för åtgärdsprogrammen och den roll kommittéerna spelade. Dessa förklaringar har inte ifrågasatts av Frankrike. |
| --- | --- |

(25)

FEDECOM förklarade ingående finansieringsmekanismen för åtgärdsprogrammen och den roll kommittéerna spelade. Dessa förklaringar har inte ifrågasatts av Frankrike.

| (26) | Enligt FEDECOM avgjorde ONIFLHOR på egen hand vilka åtgärder som skulle tillämpas och de ekonomiska kommittéerna var skyldiga att tillämpa dessa åtgärder. ONIFLHOR beslutade i samband med varje åtgärdsprogram och för varje växtsort vilka åtgärder som skulle genomföras och gav den berörda nationella avdelningen i uppdrag att genomföra åtgärderna. ONIFLHOR beslutade också om vilka belopp som skulle avsättas för åtgärdsprogrammet i fråga och om de avgiftsbelopp som de ekonomiska kommittéerna skulle bidra med. |
| --- | --- |

(26)

Enligt FEDECOM avgjorde ONIFLHOR på egen hand vilka åtgärder som skulle tillämpas och de ekonomiska kommittéerna var skyldiga att tillämpa dessa åtgärder. ONIFLHOR beslutade i samband med varje åtgärdsprogram och för varje växtsort vilka åtgärder som skulle genomföras och gav den berörda nationella avdelningen i uppdrag att genomföra åtgärderna. ONIFLHOR beslutade också om vilka belopp som skulle avsättas för åtgärdsprogrammet i fråga och om de avgiftsbelopp som de ekonomiska kommittéerna skulle bidra med.

| (27) | Åtgärderna finansierades med hjälp av en driftsfond som förvaltades av de ekonomiska kommittéerna. För fonden tillämpades de principer som gäller för gemenskapsstöd enligt artikel 15 i rådets förordning (EG) 2200/96 av den 28 oktober 1996 om den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker (7), såtillvida att den delvis finansierades med statligt stöd och delvis med ekonomiska bidrag från producentsammanslutningarna (så kallade branschbidrag), beräknade i förhållande till volym och värde för saluförda frukter och grönsaker. Branschbidragen bestod inte av avgifter för utvidgande av bestämmelser. De var med andra ord inte obligatoriska enligt något ministerdekret. |
| --- | --- |

(27)

Åtgärderna finansierades med hjälp av en driftsfond som förvaltades av de ekonomiska kommittéerna. För fonden tillämpades de principer som gäller för gemenskapsstöd enligt artikel 15 i rådets förordning (EG) 2200/96 av den 28 oktober 1996 om den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker (7), såtillvida att den delvis finansierades med statligt stöd och delvis med ekonomiska bidrag från producentsammanslutningarna (så kallade branschbidrag), beräknade i förhållande till volym och värde för saluförda frukter och grönsaker. Branschbidragen bestod inte av avgifter för utvidgande av bestämmelser. De var med andra ord inte obligatoriska enligt något ministerdekret.

| (28) | Branschbidragen var ett önskemål från de ekonomiska jordbrukskommittéerna och ONIFLHOR kompletterade dem med ett statligt stöd. Producentsammanslutningarna hade emellertid möjlighet att stå utanför initiativet. Att inte betala branschbidrag var detsamma som att vägra ta emot stöd från ONIFLHOR. I det fallet frystes det statliga stödet i den ekonomiska kommittén och ONIFLHOR krävde i efterhand att det skulle återbetalas. Vissa producentsammanslutningar, exempelvis Roussillon Méditerranée, Rambertfruits och Vallée de l’Eyrieux, vägrade att betala branschbidrag och fick därför inget stöd till åtgärdsprogram. |
| --- | --- |

(28)

Branschbidragen var ett önskemål från de ekonomiska jordbrukskommittéerna och ONIFLHOR kompletterade dem med ett statligt stöd. Producentsammanslutningarna hade emellertid möjlighet att stå utanför initiativet. Att inte betala branschbidrag var detsamma som att vägra ta emot stöd från ONIFLHOR. I det fallet frystes det statliga stödet i den ekonomiska kommittén och ONIFLHOR krävde i efterhand att det skulle återbetalas. Vissa producentsammanslutningar, exempelvis Roussillon Méditerranée, Rambertfruits och Vallée de l’Eyrieux, vägrade att betala branschbidrag och fick därför inget stöd till åtgärdsprogram.

1.4   Stödbelopp

| (29) | Nedanstående tabell innehåller en sammanställning över de belopp, angivna i euro, som ONIFLHOR betalade ut för åtgärdsprogram under perioden 1992–2002 (8). Beloppen fördelar sig per år och åtgärd. För år 1992 och 1993 anges endast det totala stödbeloppet i tabellen. Frankrike har förklarat att ONIFLHOR inte har arkiverat uppgifter som gör det möjligt att lämna en detaljerad beskrivning av fördelningen för dessa år.












  (euro) |
| --- | --- |
| | Bearbetning | Rensning | Kvalitet | Avtal | Export-marknader | Lagring | Totalt |
| 1992 | | | | | | | 29 081 983,81 |
| 1993 | | | | | | | 18 639 480,39 |
| 1994 | 3 476 338,03 | 7 476 623,78 | 7 344 395,76 | 141 027,37 | 7 681 356,49 | 370 770,47 | 26 490 511,90 |
| 1995 | 6 355 889,01 | 10 693 311,73 | 3 359 858,02 | 109 049,43 | 15 738 316,68 | 745 034,23 | 37 001 459,10 |
| 1996 | 6 806 740,88 | 16 777 570,17 | 5 808 577,08 | 297 302,41 | 16 024 793,42 | 467 681,24 | 46 182 665,21 |
| 1997 | 5 727 385,57 | 9 219 002,49 | 4 197 657,27 | 210 767,17 | 12 928 391,98 | 348 239,42 | 32 631 443,91 |
| 1998 | 5 108 432,83 | 10 714 426,52 | 3 225 588,91 | 235 250,96 | 8 060 847,76 | 221 905,32 | 27 566 452,29 |
| 1999 | 13 025 113,13 | 11 885 479,12 | 5 496 144,68 | 193 162,59 | 18 580 942,06 | 1 211 975,20 | 50 392 816,78 |
| 2000 | 9 472 914,30 | 8 748 331,16 | 5 601 928,08 | 648 258,44 | 11 496 657,37 | 787 112,53 | 36 755 201,88 |
| 2001 | 7 661 016,28 | 0 | 735 689,69 | 1 121 848,94 | 2 891 108,02 | 287 509,69 | 18 763 119,48 |
| 2002 | 6 568 162,59 | 0 | 3 686 121,77 | 37 869,61 | 3 623 285,33 | 783 323,81 | 14 698 762,81 |

(29)

Nedanstående tabell innehåller en sammanställning över de belopp, angivna i euro, som ONIFLHOR betalade ut för åtgärdsprogram under perioden 1992–2002 (8). Beloppen fördelar sig per år och åtgärd. För år 1992 och 1993 anges endast det totala stödbeloppet i tabellen. Frankrike har förklarat att ONIFLHOR inte har arkiverat uppgifter som gör det möjligt att lämna en detaljerad beskrivning av fördelningen för dessa år.

(euro)

Bearbetning

Rensning

Kvalitet

Avtal

Export-marknader

Lagring

Totalt

1992

29 081 983,81

1993

18 639 480,39

1994

3 476 338,03

7 476 623,78

7 344 395,76

141 027,37

7 681 356,49

370 770,47

26 490 511,90

1995

6 355 889,01

10 693 311,73

3 359 858,02

109 049,43

15 738 316,68

745 034,23

37 001 459,10

1996

6 806 740,88

16 777 570,17

5 808 577,08

297 302,41

16 024 793,42

467 681,24

46 182 665,21

1997

5 727 385,57

9 219 002,49

4 197 657,27

210 767,17

12 928 391,98

348 239,42

32 631 443,91

1998

5 108 432,83

10 714 426,52

3 225 588,91

235 250,96

8 060 847,76

221 905,32

27 566 452,29

1999

13 025 113,13

11 885 479,12

5 496 144,68

193 162,59

18 580 942,06

1 211 975,20

50 392 816,78

2000

9 472 914,30

8 748 331,16

5 601 928,08

648 258,44

11 496 657,37

787 112,53

36 755 201,88

2001

7 661 016,28

0

735 689,69

1 121 848,94

2 891 108,02

287 509,69

18 763 119,48

2002

6 568 162,59

0

3 686 121,77

37 869,61

3 623 285,33

783 323,81

14 698 762,81

2.   Kommissionens argument vid inledandet av undersökningsförfarandet

| (30) | Kommissionen har inlett undersökningsförfarandet enligt artikel 88.2 i fördraget eftersom den hyste allvarliga tvivel angående dessa stöds förenlighet med den gemensamma marknaden och vid ett första påseende ansåg att de borde betecknas som rena driftsstöd. Denna typ av åtgärder verkade dessutom allvarligt störa mekanismerna för den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen har inlett undersökningsförfarandet enligt artikel 88.2 i fördraget eftersom den hyste allvarliga tvivel angående dessa stöds förenlighet med den gemensamma marknaden och vid ett första påseende ansåg att de borde betecknas som rena driftsstöd. Denna typ av åtgärder verkade dessutom allvarligt störa mekanismerna för den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker.

III.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (31) | De klagande har inte översänt några synpunkter inom ramen för det formella undersökningsförfarandet. |
| --- | --- |

(31)

De klagande har inte översänt några synpunkter inom ramen för det formella undersökningsförfarandet.

| (32) | FEDECOM har översänt en handling där kommittéernas sammansättning och finansieringsvillkor beskrivs, liksom den roll de spelade i samband med åtgärdsprogrammen. |
| --- | --- |

(32)

FEDECOM har översänt en handling där kommittéernas sammansättning och finansieringsvillkor beskrivs, liksom den roll de spelade i samband med åtgärdsprogrammen.

| (33) | Frankrike har inte ifrågasatt förklaringarnas riktighet. |
| --- | --- |

(33)

Frankrike har inte ifrågasatt förklaringarnas riktighet.

| (34) | På grundval av de uppgifter som lämnats (se avsnitt 1 och 3 i den handling som avses i skäl 32) hävdar FEDECOM följande: |
| --- | --- |

(34)

På grundval av de uppgifter som lämnats (se avsnitt 1 och 3 i den handling som avses i skäl 32) hävdar FEDECOM följande:

| (35) | De ekonomiska jordbrukskommittéerna har inte själva dragit nytta av de belopp de tilldelats inom ramen för åtgärdsprogrammen. Kommittéerna nöjde sig med att ta emot medlen och därefter fördela dem till mottagarna (producentsammanslutningarna och via dessa, de kommittéanslutna producenterna inom branschen). |
| --- | --- |

(35)

De ekonomiska jordbrukskommittéerna har inte själva dragit nytta av de belopp de tilldelats inom ramen för åtgärdsprogrammen. Kommittéerna nöjde sig med att ta emot medlen och därefter fördela dem till mottagarna (producentsammanslutningarna och via dessa, de kommittéanslutna producenterna inom branschen).

| (36) | Betalningen av branschbidraget var en frivillig åtgärd från producentsammanslutningarnas sida, enligt en princip som lades fram för godkännande av de berörda nationella avdelningarna som yttrade sig i ett demokratiskt förfarande. Det fanns inga skrivna bestämmelser om att producentsammanslutningarna var skyldiga att begära gemenskapsstöd. Enligt FEDECOM kan branschbidragen därför inte anses utgöra statliga medel, med tanke på deras privata och frivilliga karaktär. |
| --- | --- |

(36)

Betalningen av branschbidraget var en frivillig åtgärd från producentsammanslutningarnas sida, enligt en princip som lades fram för godkännande av de berörda nationella avdelningarna som yttrade sig i ett demokratiskt förfarande. Det fanns inga skrivna bestämmelser om att producentsammanslutningarna var skyldiga att begära gemenskapsstöd. Enligt FEDECOM kan branschbidragen därför inte anses utgöra statliga medel, med tanke på deras privata och frivilliga karaktär.

| (37) | Enligt FEDECOM utgör inte de åtgärder som genomförts inom ramen för åtgärdsprogrammen statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget, med tanke på att kriteriet om finansiering med statliga medel inte är uppfyllt i det aktuella fallet. |
| --- | --- |

(37)

Enligt FEDECOM utgör inte de åtgärder som genomförts inom ramen för åtgärdsprogrammen statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget, med tanke på att kriteriet om finansiering med statliga medel inte är uppfyllt i det aktuella fallet.

IV.   KOMMENTARER FRÅN FRANKRIKE

| (38) | Genom en skrivelse av den 4 oktober 2005 översände Frankrike sina synpunkter på kommissionens beslut om att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i fördraget avseende detta icke anmälda stöd. |
| --- | --- |

(38)

Genom en skrivelse av den 4 oktober 2005 översände Frankrike sina synpunkter på kommissionens beslut om att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i fördraget avseende detta icke anmälda stöd.

| (39) | Frankrike har inte lämnat några närmare upplysningar om arten av de åtgärder som finansierats inom ramen för åtgärdsprogrammen och har inte heller ifrågasatt kommissionens preliminära analys vad avser stödets oförenlighet med den gemensamma marknaden enligt gemenskapens lagstiftning. |
| --- | --- |

(39)

Frankrike har inte lämnat några närmare upplysningar om arten av de åtgärder som finansierats inom ramen för åtgärdsprogrammen och har inte heller ifrågasatt kommissionens preliminära analys vad avser stödets oförenlighet med den gemensamma marknaden enligt gemenskapens lagstiftning.

| (40) | När det gäller arten av de branschbidrag som har använts för att finansiera åtgärdsprogrammen, har Frankrike emellertid meddelat att dessa bidrag var de berörda sektorernas motprestation för åtgärder som finansierats inom ramen för åtgärdsprogrammen och att de inte omfattades av det utvidgande av bestämmelser som föreskrivs i artikel 18 i förordning (EG) nr 2200/96 om den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker. Enligt de franska myndigheterna handlade det om frivilliga och begränsade bidrag från de offentliga myndigheterna, vilka de ekonomiska kommittéerna fritt fick förfoga över. De hade ingen tvingande karaktär. Frankrike drog slutsatsen att dessa bidrag inte kunde anses utgöra statliga medel i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(40)

När det gäller arten av de branschbidrag som har använts för att finansiera åtgärdsprogrammen, har Frankrike emellertid meddelat att dessa bidrag var de berörda sektorernas motprestation för åtgärder som finansierats inom ramen för åtgärdsprogrammen och att de inte omfattades av det utvidgande av bestämmelser som föreskrivs i artikel 18 i förordning (EG) nr 2200/96 om den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker. Enligt de franska myndigheterna handlade det om frivilliga och begränsade bidrag från de offentliga myndigheterna, vilka de ekonomiska kommittéerna fritt fick förfoga över. De hade ingen tvingande karaktär. Frankrike drog slutsatsen att dessa bidrag inte kunde anses utgöra statliga medel i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

| (41) | Frankrike har lämnat en tabell med anslagsbeloppen till åtgärdsprogram ur ONIFLHOR:s budget för perioden 1994–2002, fördelade per produkt och åtgärd (se ovan). I beloppen ingår inte de branschbidrag som betalades av branschen. En rättelse avseende år 2002 i denna tabell översändes till kommissionen genom en skrivelse av den 28 december 2005. |
| --- | --- |

(41)

Frankrike har lämnat en tabell med anslagsbeloppen till åtgärdsprogram ur ONIFLHOR:s budget för perioden 1994–2002, fördelade per produkt och åtgärd (se ovan). I beloppen ingår inte de branschbidrag som betalades av branschen. En rättelse avseende år 2002 i denna tabell översändes till kommissionen genom en skrivelse av den 28 december 2005.

V.   BEDÖMNING

| (42) | Kommissionen konstaterar att vid den tidpunkt då stöden beviljades var artiklarna 92, 93 och 94 i fördraget (nuvarande artiklarna 87, 88 och 89) tillämpliga på produktion och handel med frukt och grönsaker, enligt artikel 31 i rådets förordning (EG) nr 1035/72 av den 18 maj 1972 om den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker (9) och enligt artikel 43 i förordning (EG) nr 2200/96. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen konstaterar att vid den tidpunkt då stöden beviljades var artiklarna 92, 93 och 94 i fördraget (nuvarande artiklarna 87, 88 och 89) tillämpliga på produktion och handel med frukt och grönsaker, enligt artikel 31 i rådets förordning (EG) nr 1035/72 av den 18 maj 1972 om den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker (9) och enligt artikel 43 i förordning (EG) nr 2200/96.

1.   Förekomst av stöd enligt artikel 87.1 i fördraget

| (43) | Enligt artikel 87.1 i fördraget är, om inte annat föreskrivs i fördraget, stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(43)

Enligt artikel 87.1 i fördraget är, om inte annat föreskrivs i fördraget, stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (44) | För att artikel 87.1 i fördraget ska kunna tillämpas måste följande fyra villkor vara uppfyllda: 1) åtgärden i fråga måste finansieras av staten eller med statliga medel, 2) den måste på ett selektivt sätt rikta sig till vissa företag eller produktionssektorer, 3) den måste ge de stödmottagande företagen en ekonomisk fördel, 4) den måste påverka handeln inom gemenskapen, och den måste snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

(44)

För att artikel 87.1 i fördraget ska kunna tillämpas måste följande fyra villkor vara uppfyllda: 1) åtgärden i fråga måste finansieras av staten eller med statliga medel, 2) den måste på ett selektivt sätt rikta sig till vissa företag eller produktionssektorer, 3) den måste ge de stödmottagande företagen en ekonomisk fördel, 4) den måste påverka handeln inom gemenskapen, och den måste snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen.

| (45) | Först och främst kan det konstateras att de åtgärder som genomförts inom ramen för åtgärdsprogrammen på ett ensidigt (selektivt) sätt har gynnat frukt- och grönsaksproducenterna i de berörda franska departementen. |
| --- | --- |

(45)

Först och främst kan det konstateras att de åtgärder som genomförts inom ramen för åtgärdsprogrammen på ett ensidigt (selektivt) sätt har gynnat frukt- och grönsaksproducenterna i de berörda franska departementen.

| (46) | När det gäller definitionen av stödmottagare är det lämpligt att beakta stödets effekter för att avgöra vilka stödmottagarna är. Stödmottagare är de som i realiteten har mottagit stödet (10) och som tack vare det har fått en förbättrad konkurrenssituation. |
| --- | --- |

(46)

När det gäller definitionen av stödmottagare är det lämpligt att beakta stödets effekter för att avgöra vilka stödmottagarna är. Stödmottagare är de som i realiteten har mottagit stödet (10) och som tack vare det har fått en förbättrad konkurrenssituation.

| (47) | I det aktuella fallet kan man av själva arten av de åtgärder som vidtagits inom ramen för åtgärdsprogrammen (se skäl 17 och följande i detta beslut) sluta sig till att de varit avsedda att underlätta avsättningen för franska produkter, genom att möjliggöra för producenterna att få ut ett försäljningspris (eller ersättning kopplad till försäljningen) som var högre än det faktiska pris köparen betalat för varan. Det visar sig alltså att producenterna är de slutliga mottagarna av dessa stöd. |
| --- | --- |

(47)

I det aktuella fallet kan man av själva arten av de åtgärder som vidtagits inom ramen för åtgärdsprogrammen (se skäl 17 och följande i detta beslut) sluta sig till att de varit avsedda att underlätta avsättningen för franska produkter, genom att möjliggöra för producenterna att få ut ett försäljningspris (eller ersättning kopplad till försäljningen) som var högre än det faktiska pris köparen betalat för varan. Det visar sig alltså att producenterna är de slutliga mottagarna av dessa stöd.

| (48) | Det följer emellertid också av FEDECOM:s förklaringar, som inte har ifrågasatts av de franska myndigheterna, att de ekonomiska jordbrukskommittéerna i ett första skede fördelade de medel som användes i samband med åtgärdsprogrammen mellan de producentsammanslutningar som hade anslutit sig till initiativet med åtgärdsprogram och betalat branschbidrag, varpå branschorganisationerna överförde stödet till producenterna. |
| --- | --- |

(48)

Det följer emellertid också av FEDECOM:s förklaringar, som inte har ifrågasatts av de franska myndigheterna, att de ekonomiska jordbrukskommittéerna i ett första skede fördelade de medel som användes i samband med åtgärdsprogrammen mellan de producentsammanslutningar som hade anslutit sig till initiativet med åtgärdsprogram och betalat branschbidrag, varpå branschorganisationerna överförde stödet till producenterna.

| (49) | Kommissionen noterar att producentsammanslutningar kan ha olika juridisk form enligt artikel L 551–1 i landsbygdslagen, beroende på att banden mellan medlemmarna i dessa sammanslutningar kan vara mer eller mindre täta. Därför kan det i vissa undantagsfall inte uteslutas att producentsammanslutningen har låtit bli att överföra stödet till sina medlemmar, med följd att producentsammanslutningen i vissa särskilda fall är stödets slutliga mottagare. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen noterar att producentsammanslutningar kan ha olika juridisk form enligt artikel L 551–1 i landsbygdslagen, beroende på att banden mellan medlemmarna i dessa sammanslutningar kan vara mer eller mindre täta. Därför kan det i vissa undantagsfall inte uteslutas att producentsammanslutningen har låtit bli att överföra stödet till sina medlemmar, med följd att producentsammanslutningen i vissa särskilda fall är stödets slutliga mottagare.

| (50) | För det andra har producenterna i fråga fått en ekonomisk fördel i form av finansiering av olika stödåtgärder på marknaden. Denna fördel har förbättrat deras konkurrenssituation. Enligt domstolens rättspraxis anses generellt att det förhållandet att ett statligt stöd förstärker ett företags konkurrensställning innebär en snedvridning av konkurrensen gentemot andra företag som inte mottar samma stöd (11). |
| --- | --- |

(50)

För det andra har producenterna i fråga fått en ekonomisk fördel i form av finansiering av olika stödåtgärder på marknaden. Denna fördel har förbättrat deras konkurrenssituation. Enligt domstolens rättspraxis anses generellt att det förhållandet att ett statligt stöd förstärker ett företags konkurrensställning innebär en snedvridning av konkurrensen gentemot andra företag som inte mottar samma stöd (11).

| (51) | För det tredje var frukt- och grönsaksmarknaden vid tidpunkten för stödets beviljande helt konkurrensutsatt och kännetecknades av en intensiv handel inom gemenskapen (12). Förekomsten av en gemensam marknadsorganisation inom sektorn visar för övrigt på betydelsen av handeln med frukt och grönsaker inom gemenskapen liksom på viljan att garantera konkurrensvillkor som inte snedvrids på den gemensamma marknaden. Åtgärderna i fråga syftade till att manipulera priser och volymer som släpptes ut på marknaden och var således av den art att de påverkade handeln och snedvred konkurrensen. När det gäller de åtgärder som riktade sig mot marknaderna utanför gemenskapen visar domstolens rättspraxis att det med tanke på det ömsesidiga beroendet mellan de marknader som gemenskapsproducenterna verkar på inte kan uteslutas att ett stöd kan snedvrida konkurrensen inom gemenskapen genom att förstärka aktörernas konkurrensställning, även om stödet gynnar produkter som ska exporteras till länder utanför gemenskapen (13). Kriterierna om påverkan på handeln och snedvridning av konkurrensen är därför helt uppfyllda. |
| --- | --- |

(51)

För det tredje var frukt- och grönsaksmarknaden vid tidpunkten för stödets beviljande helt konkurrensutsatt och kännetecknades av en intensiv handel inom gemenskapen (12). Förekomsten av en gemensam marknadsorganisation inom sektorn visar för övrigt på betydelsen av handeln med frukt och grönsaker inom gemenskapen liksom på viljan att garantera konkurrensvillkor som inte snedvrids på den gemensamma marknaden. Åtgärderna i fråga syftade till att manipulera priser och volymer som släpptes ut på marknaden och var således av den art att de påverkade handeln och snedvred konkurrensen. När det gäller de åtgärder som riktade sig mot marknaderna utanför gemenskapen visar domstolens rättspraxis att det med tanke på det ömsesidiga beroendet mellan de marknader som gemenskapsproducenterna verkar på inte kan uteslutas att ett stöd kan snedvrida konkurrensen inom gemenskapen genom att förstärka aktörernas konkurrensställning, även om stödet gynnar produkter som ska exporteras till länder utanför gemenskapen (13). Kriterierna om påverkan på handeln och snedvridning av konkurrensen är därför helt uppfyllda.

| (52) | För det fjärde är det när det gäller kriteriet om statlig finansiering med statliga medel lämpligt att genomföra en ingående analys där man bland annat tittar på den franska statens och FEDECOM:s argument avseende branschbidragens karaktär av statliga medel. |
| --- | --- |

(52)

För det fjärde är det när det gäller kriteriet om statlig finansiering med statliga medel lämpligt att genomföra en ingående analys där man bland annat tittar på den franska statens och FEDECOM:s argument avseende branschbidragens karaktär av statliga medel.

| (53) | För att en förmån ska kunna kallas statligt stöd krävs enligt domstolens rättspraxis dels att den direkt eller indirekt har beviljats med statliga medel, dels att den kan tillskrivas staten (14). |
| --- | --- |

(53)

För att en förmån ska kunna kallas statligt stöd krävs enligt domstolens rättspraxis dels att den direkt eller indirekt har beviljats med statliga medel, dels att den kan tillskrivas staten (14).

| (54) | Kommissionen konstaterar att ONIFLHOR är ett offentligt organ. Det är därför uppenbart att ONIFLHOR:s ekonomiska bidrag till åtgärdsprogrammen utgör statliga medel. De åtgärder som genomförts inom ramen för programmen kan dessutom tillskrivas staten, eftersom det var ONIFLHOR som inför varje åtgärdsprogram fastställde vilka åtgärder som skulle vidtas, gav den berörda nationella avdelningen i uppdrag att genomföra dem och beslutade om stödbelopp och branschbidragens belopp. |
| --- | --- |

(54)

Kommissionen konstaterar att ONIFLHOR är ett offentligt organ. Det är därför uppenbart att ONIFLHOR:s ekonomiska bidrag till åtgärdsprogrammen utgör statliga medel. De åtgärder som genomförts inom ramen för programmen kan dessutom tillskrivas staten, eftersom det var ONIFLHOR som inför varje åtgärdsprogram fastställde vilka åtgärder som skulle vidtas, gav den berörda nationella avdelningen i uppdrag att genomföra dem och beslutade om stödbelopp och branschbidragens belopp.

| (55) | Mot bakgrund av domstolens rättspraxis (15) anser kommissionen att det faktum att en åtgärd som kan tillskrivas staten delvis finansieras med hjälp av bidrag från de berörda företagen inte fråntar åtgärden dess karaktär av statligt stöd, med tanke på att åtgärden är avhängig stödordningens villkor och effekter. Huruvida bidragen är frivilliga eller obligatoriska har ingen betydelse för tillämpningen av denna princip. FEDECOM:s påstående att de åtgärder som genomfördes inom ramen för åtgärdsprogrammen inte utgjorde statligt stöd eftersom branschbidragen hade privat karaktär, måste således förkastas. |
| --- | --- |

(55)

Mot bakgrund av domstolens rättspraxis (15) anser kommissionen att det faktum att en åtgärd som kan tillskrivas staten delvis finansieras med hjälp av bidrag från de berörda företagen inte fråntar åtgärden dess karaktär av statligt stöd, med tanke på att åtgärden är avhängig stödordningens villkor och effekter. Huruvida bidragen är frivilliga eller obligatoriska har ingen betydelse för tillämpningen av denna princip. FEDECOM:s påstående att de åtgärder som genomfördes inom ramen för åtgärdsprogrammen inte utgjorde statligt stöd eftersom branschbidragen hade privat karaktär, måste således förkastas.

| (56) | Kommissionen kan därför konstatera att de åtgärder som genomfördes inom ramen för åtgärdsprogrammen finansierades av staten eller med hjälp av statliga medel och kunde tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen kan därför konstatera att de åtgärder som genomfördes inom ramen för åtgärdsprogrammen finansierades av staten eller med hjälp av statliga medel och kunde tillskrivas staten.

| (57) | Kommissionen har emellertid velat kontrollera att detta resonemang inte påverkas av domstolens senaste rättspraxis inom området för statliga medel som kan vara tillämplig i det aktuella fallet. Det är i sammanhanget värt att i korthet erinra om domstolens huvudresonemang i målet Pearle (16). I sin dom påpekar domstolen att medel som härrör från en obligatorisk avgift för alla företag i en viss bransch och som samlas in genom ett offentligrättsligt organ inte kan anses utgöra statliga medel om följande fyra kumulativa villkor är uppfyllda: a) de åtgärder som finansieras med hjälp av de obligatoriska avgifterna har fastställts av den berörda sektorn, b) finansieringen härrör till 100 procent från branschföretagens avgifter, c) avgifterna ska gå till finansieringen av åtgärden, utan att staten har möjlighet att ingripa genom att fastställa eller ändra användningen av dessa medel, d) de företag som betalar dessa avgifter ska också gynnas av åtgärden. |
| --- | --- |

(57)

Kommissionen har emellertid velat kontrollera att detta resonemang inte påverkas av domstolens senaste rättspraxis inom området för statliga medel som kan vara tillämplig i det aktuella fallet. Det är i sammanhanget värt att i korthet erinra om domstolens huvudresonemang i målet Pearle (16). I sin dom påpekar domstolen att medel som härrör från en obligatorisk avgift för alla företag i en viss bransch och som samlas in genom ett offentligrättsligt organ inte kan anses utgöra statliga medel om följande fyra kumulativa villkor är uppfyllda: a) de åtgärder som finansieras med hjälp av de obligatoriska avgifterna har fastställts av den berörda sektorn, b) finansieringen härrör till 100 procent från branschföretagens avgifter, c) avgifterna ska gå till finansieringen av åtgärden, utan att staten har möjlighet att ingripa genom att fastställa eller ändra användningen av dessa medel, d) de företag som betalar dessa avgifter ska också gynnas av åtgärden.

| (58) | I det ifrågavarande fallet härrörde inte finansieringen till hundra procent från branschföretagens avgifter. Det är uppenbart att kriterierna i Pearle-målet inte är uppfyllda. Det är emellertid värt att notera att domstolen i Pearle-målet hade att besluta om en annan faktisk situation och att syftet var ett annat. Domstolen ville framför allt identifiera kriterier som gjorde det möjligt att fastställa under vilka omständigheter statens roll vid inrättandet av en åtgärd som helt finansieras av den stödmottagande sektorn är så marginell att det ska anses att åtgärden i fråga inte uppfyller kriterierna i artikel 87.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(58)

I det ifrågavarande fallet härrörde inte finansieringen till hundra procent från branschföretagens avgifter. Det är uppenbart att kriterierna i Pearle-målet inte är uppfyllda. Det är emellertid värt att notera att domstolen i Pearle-målet hade att besluta om en annan faktisk situation och att syftet var ett annat. Domstolen ville framför allt identifiera kriterier som gjorde det möjligt att fastställa under vilka omständigheter statens roll vid inrättandet av en åtgärd som helt finansieras av den stödmottagande sektorn är så marginell att det ska anses att åtgärden i fråga inte uppfyller kriterierna i artikel 87.1 i fördraget.

| (59) | I det aktuella fallet är det tydligt att staten spelade en central roll i alla skeden av programmens genomförande (från valet av åtgärder till deras finansiering). De båda situationerna (det aktuella fallet och fallet med Pearle-domen) låter sig därför svårligen jämföras. |
| --- | --- |

(59)

I det aktuella fallet är det tydligt att staten spelade en central roll i alla skeden av programmens genomförande (från valet av åtgärder till deras finansiering). De båda situationerna (det aktuella fallet och fallet med Pearle-domen) låter sig därför svårligen jämföras.

| (60) | Förstainstansrätten har för övrigt nyligen beslutat om den allmänt kända roll som Frankrike har spelat i en annan stödordning inom jordbrukssektorn, där domstolen fastslog att intäkter i form av en branschavgift var statliga medel, bland annat för att den offentliga myndigheten måste anta en rättsakt för att avgifterna skulle kunna tas ut (17). |
| --- | --- |

(60)

Förstainstansrätten har för övrigt nyligen beslutat om den allmänt kända roll som Frankrike har spelat i en annan stödordning inom jordbrukssektorn, där domstolen fastslog att intäkter i form av en branschavgift var statliga medel, bland annat för att den offentliga myndigheten måste anta en rättsakt för att avgifterna skulle kunna tas ut (17).

| (61) | I det aktuella fallet ställdes producentsammanslutningarna i huvudsak inför valet att ansluta sig eller inte till statens initiativ. Om de valde att inte ansluta sig gick de miste om de medel som ONIFLHOR hade avsatt till åtgärdsprogrammen, vilket utgjorde ett starkt incitament för dem att ansluta sig till initiativet. |
| --- | --- |

(61)

I det aktuella fallet ställdes producentsammanslutningarna i huvudsak inför valet att ansluta sig eller inte till statens initiativ. Om de valde att inte ansluta sig gick de miste om de medel som ONIFLHOR hade avsatt till åtgärdsprogrammen, vilket utgjorde ett starkt incitament för dem att ansluta sig till initiativet.

| (62) | Mot bakgrund av ovanstående resonemang konstaterar kommissionen att en analys i ljuset av de fyra kriterierna i artikel 87.1 i fördraget visar att det tveklöst kan fastställas att åtgärderna inom ramen för åtgärdsprogrammen hade karaktär av statligt stöd. |
| --- | --- |

(62)

Mot bakgrund av ovanstående resonemang konstaterar kommissionen att en analys i ljuset av de fyra kriterierna i artikel 87.1 i fördraget visar att det tveklöst kan fastställas att åtgärderna inom ramen för åtgärdsprogrammen hade karaktär av statligt stöd.

2.   Stödens olaglighet

| (63) | Kommissionen konstaterar att de franska myndigheterna inte har anmält de bestämmelser som inrättar de aktuella stöden till kommissionen, vilket krävs enligt artikel 88.3 i fördraget. Åtgärderna utgör därför olagliga stöd enligt artikel 1 f i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (18). |
| --- | --- |

(63)

Kommissionen konstaterar att de franska myndigheterna inte har anmält de bestämmelser som inrättar de aktuella stöden till kommissionen, vilket krävs enligt artikel 88.3 i fördraget. Åtgärderna utgör därför olagliga stöd enligt artikel 1 f i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (18).

| (64) | Det är viktigt att notera att kommissionens granskning endast avser perioden från den 31 juli 1992 och fram till dags dato, enligt artikel 15 i förordning (EG) nr 659/1999 vari föreskrivs en preskriptionstid på tio år för att återkräva stöd. Även om kommissionen kom fram till att de ifrågavarande olagliga stöden var oförenliga skulle den inte kunna återkräva dem för den preskriberade tiden. Preskriptionstiden kan avbrytas av varje åtgärd avseende det olagliga stödet som vidtas av kommissionen. I det aktuella fallet avbröts preskriptionstiden genom en skrivelse från kommissionen till Frankrike av den 31 juli 2002. Perioden före den 31 juli 1992 har därför inte beaktats av kommissionen. |
| --- | --- |

(64)

Det är viktigt att notera att kommissionens granskning endast avser perioden från den 31 juli 1992 och fram till dags dato, enligt artikel 15 i förordning (EG) nr 659/1999 vari föreskrivs en preskriptionstid på tio år för att återkräva stöd. Även om kommissionen kom fram till att de ifrågavarande olagliga stöden var oförenliga skulle den inte kunna återkräva dem för den preskriberade tiden. Preskriptionstiden kan avbrytas av varje åtgärd avseende det olagliga stödet som vidtas av kommissionen. I det aktuella fallet avbröts preskriptionstiden genom en skrivelse från kommissionen till Frankrike av den 31 juli 2002. Perioden före den 31 juli 1992 har därför inte beaktats av kommissionen.

3.   Granskning av stödens förenlighet

| (65) | I artikel 87 i fördraget anges undantag från den allmänna principen om att statliga stöd är oförenliga med fördraget. |
| --- | --- |

(65)

I artikel 87 i fördraget anges undantag från den allmänna principen om att statliga stöd är oförenliga med fördraget.

| (66) | Kommissionen noterar först och främst att de franska myndigheterna inte har framfört några argument för att försöka visa att de granskade stöden är förenliga med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(66)

Kommissionen noterar först och främst att de franska myndigheterna inte har framfört några argument för att försöka visa att de granskade stöden är förenliga med den gemensamma marknaden.

| (67) | Det kan också tveklöst konstateras att vissa av de undantag som föreskrivs i fördraget inte är tillämpliga i det aktuella fallet, exempelvis de som anges i artikel 87.2, i första hand stöd av social karaktär, stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer samt stöd till Tysklands återförening. Samma sak gäller de undantag som föreskrivs i artikel 87.3, punkterna a, b och d i fördraget, med tanke på att stöden i fråga inte syftade till att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning, inte var avsedda att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi, och inte heller syftade till att främja kultur och bevara kulturarvet. |
| --- | --- |

(67)

Det kan också tveklöst konstateras att vissa av de undantag som föreskrivs i fördraget inte är tillämpliga i det aktuella fallet, exempelvis de som anges i artikel 87.2, i första hand stöd av social karaktär, stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer samt stöd till Tysklands återförening. Samma sak gäller de undantag som föreskrivs i artikel 87.3, punkterna a, b och d i fördraget, med tanke på att stöden i fråga inte syftade till att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning, inte var avsedda att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi, och inte heller syftade till att främja kultur och bevara kulturarvet.

| (68) | Det enda undantag som möjligen kan tillämpas i det aktuella fallet är det som föreskrivs i artikel 87.3 c i fördraget, enligt vilket stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner kan anses förenliga med den gemensamma marknaden när de inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. För att stöd ska kunna omfattas av undantaget i nämnda punkt måste de uppfylla gemenskapens bestämmelser om statliga stöd. |
| --- | --- |

(68)

Det enda undantag som möjligen kan tillämpas i det aktuella fallet är det som föreskrivs i artikel 87.3 c i fördraget, enligt vilket stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner kan anses förenliga med den gemensamma marknaden när de inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. För att stöd ska kunna omfattas av undantaget i nämnda punkt måste de uppfylla gemenskapens bestämmelser om statliga stöd.

3.1   Fastställelse av tillämpliga riktlinjer för olagliga stöd

| (69) | Enligt gemenskapens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (19) ska allt stöd som är olagligt enligt artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999 bedömas enligt de bestämmelser och riktlinjer som gällde när stödet beviljades. |
| --- | --- |

(69)

Enligt gemenskapens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (19) ska allt stöd som är olagligt enligt artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999 bedömas enligt de bestämmelser och riktlinjer som gällde när stödet beviljades.

| (70) | Stöd som beviljades mellan den 1 januari 2000 och den 31 december 2002 (det datum då stöden upphörde) ska därför granskas i ljuset av de bestämmelser som anges i riktlinjerna för statligt stöd inom jordbrukssektorn (20). Alla stöd som beviljats före detta datum ska i gengäld bedömas i ljuset av de bestämmelser och den praxis som tillämpades före den 1 januari 2000. |
| --- | --- |

(70)

Stöd som beviljades mellan den 1 januari 2000 och den 31 december 2002 (det datum då stöden upphörde) ska därför granskas i ljuset av de bestämmelser som anges i riktlinjerna för statligt stöd inom jordbrukssektorn (20). Alla stöd som beviljats före detta datum ska i gengäld bedömas i ljuset av de bestämmelser och den praxis som tillämpades före den 1 januari 2000.

3.2   Stödens oförenlighet

| (71) | Enligt de uppgifter som kommissionen förfogar över innehöll åtgärdsprogrammen åtgärder avsedda att bemöta kriser orsakade av ett utbudsöverskott av franska produkter på gemenskapsmarknaden, särskilt genom subventionering av försäljningspriser, subventionerad lagring och destruering av en del av skörden, och ekonomiska incitament för bearbetning av färskvaror. På marknaderna utanför gemenskapen har exportsubventioner likaså bidragit till att hitta avsättning för överskottet av franska produkter, subventioner som kunde stärka aktörernas konkurrensställning. Stöden förefaller ha beviljats utifrån pris och produktionsvolym. |
| --- | --- |

(71)

Enligt de uppgifter som kommissionen förfogar över innehöll åtgärdsprogrammen åtgärder avsedda att bemöta kriser orsakade av ett utbudsöverskott av franska produkter på gemenskapsmarknaden, särskilt genom subventionering av försäljningspriser, subventionerad lagring och destruering av en del av skörden, och ekonomiska incitament för bearbetning av färskvaror. På marknaderna utanför gemenskapen har exportsubventioner likaså bidragit till att hitta avsättning för överskottet av franska produkter, subventioner som kunde stärka aktörernas konkurrensställning. Stöden förefaller ha beviljats utifrån pris och produktionsvolym.

| (72) | Dessa stöd finns varken angivna i ovan nämnda riktlinjer eller i andra gemenskapsbestämmelser inom området. Det är tydligt att de utgör driftsstöd som syftat till att underlätta avsättningen av franska produkter genom att manipulera försäljningspriset och de volymer som bjöds ut på marknaderna. Sådana ingripanden är strikt förbjudna enligt gemenskapens lagstiftning om statligt stöd. |
| --- | --- |

(72)

Dessa stöd finns varken angivna i ovan nämnda riktlinjer eller i andra gemenskapsbestämmelser inom området. Det är tydligt att de utgör driftsstöd som syftat till att underlätta avsättningen av franska produkter genom att manipulera försäljningspriset och de volymer som bjöds ut på marknaderna. Sådana ingripanden är strikt förbjudna enligt gemenskapens lagstiftning om statligt stöd.

| (73) | Det är värt att erinra om att driftsstöd, det vill säga stöd avsett att befria företag från utgifter som normalt sett borde ingå i dess dagliga förvaltning eller dess vanliga verksamhet, enligt domstolens och förstainstansrättens bedömning i princip snedvrider konkurrensen eftersom de å ena sidan inte befrämjar ”utvecklingen” i någon ekonomisk sektor och å andra sidan ger sökanden en konstlad finansiell hjälp som varaktigt snedvrider konkurrensen och påverkar handeln på ett sätt som står i strid med det gemensamma intresset (21). |
| --- | --- |

(73)

Det är värt att erinra om att driftsstöd, det vill säga stöd avsett att befria företag från utgifter som normalt sett borde ingå i dess dagliga förvaltning eller dess vanliga verksamhet, enligt domstolens och förstainstansrättens bedömning i princip snedvrider konkurrensen eftersom de å ena sidan inte befrämjar ”utvecklingen” i någon ekonomisk sektor och å andra sidan ger sökanden en konstlad finansiell hjälp som varaktigt snedvrider konkurrensen och påverkar handeln på ett sätt som står i strid med det gemensamma intresset (21).

| (74) | Jordbruksmarknaderna inom EU regleras utförligt genom den gemensamma organisationen av marknaden. Den syftar bland annat till att säkerställa en lojal konkurrens mellan aktörerna i den berörda sektorn inom EU. Stödåtgärder på marknaden likt dem som har införts och finansierats av Frankrike, baserade på pris och produktionsvolym, motverkar syftet med den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker, och riskerar att allvarligt störa marknadens funktionssätt. Den relevanta marknadsorganisationen i det aktuella fallet är den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker, som för perioden 1992–2002 grundade sig på förordning (EG) nr 1035/72 respektive förordning (EG) nr 2200/96. |
| --- | --- |

(74)

Jordbruksmarknaderna inom EU regleras utförligt genom den gemensamma organisationen av marknaden. Den syftar bland annat till att säkerställa en lojal konkurrens mellan aktörerna i den berörda sektorn inom EU. Stödåtgärder på marknaden likt dem som har införts och finansierats av Frankrike, baserade på pris och produktionsvolym, motverkar syftet med den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker, och riskerar att allvarligt störa marknadens funktionssätt. Den relevanta marknadsorganisationen i det aktuella fallet är den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker, som för perioden 1992–2002 grundade sig på förordning (EG) nr 1035/72 respektive förordning (EG) nr 2200/96.

| (75) | Såsom domstolen har betonat vid ett flertal tillfällen (22) riskerar all intervention i marknadsmekanismerna av en medlemsstat, som går utöver de interventioner som särskilt föreskrivs i gemenskapsförordningen, att lägga hinder i vägen för den gemensamma marknadsorganisationens funktionssätt och skapa oberättigade fördelar för vissa grupper av producenter eller konsumenter, till skada för ekonomin i andra medlemsstater eller hos andra ekonomiska grupper i gemenskapen. I sin senaste rättspraxis (23) har domstolen än en gång särskilt påpekat att medlemsstaterna när det föreligger en gemensam organisation av marknaden inom en viss sektor inte längre genom ensidiga nationella bestämmelser kan ingripa i det system för prisbildning som regleras av den gemensamma organisationen under samma skede i produktionskedjan. |
| --- | --- |

(75)

Såsom domstolen har betonat vid ett flertal tillfällen (22) riskerar all intervention i marknadsmekanismerna av en medlemsstat, som går utöver de interventioner som särskilt föreskrivs i gemenskapsförordningen, att lägga hinder i vägen för den gemensamma marknadsorganisationens funktionssätt och skapa oberättigade fördelar för vissa grupper av producenter eller konsumenter, till skada för ekonomin i andra medlemsstater eller hos andra ekonomiska grupper i gemenskapen. I sin senaste rättspraxis (23) har domstolen än en gång särskilt påpekat att medlemsstaterna när det föreligger en gemensam organisation av marknaden inom en viss sektor inte längre genom ensidiga nationella bestämmelser kan ingripa i det system för prisbildning som regleras av den gemensamma organisationen under samma skede i produktionskedjan.

| (76) | Det är värt att notera att nationella prisstödsmekanismer av den typ det är fråga om i det aktuella fallet skadar det gemensamma prissystemet och mer generellt syftet med de mekanismer som inrättats genom gemenskapens förordningar om den gemensamma organisationen av marknaden, även när de syftar till att underlätta avsättningen av nationella produkter på marknader utanför gemenskapen. Förordningarna reglerar även avsättningen av gemenskapsprodukter på marknader utanför gemenskapen och harmoniserar i det avseendet konkurrensvillkoren mellan gemenskapens producenter. |
| --- | --- |

(76)

Det är värt att notera att nationella prisstödsmekanismer av den typ det är fråga om i det aktuella fallet skadar det gemensamma prissystemet och mer generellt syftet med de mekanismer som inrättats genom gemenskapens förordningar om den gemensamma organisationen av marknaden, även när de syftar till att underlätta avsättningen av nationella produkter på marknader utanför gemenskapen. Förordningarna reglerar även avsättningen av gemenskapsprodukter på marknader utanför gemenskapen och harmoniserar i det avseendet konkurrensvillkoren mellan gemenskapens producenter.

| (77) | Mot bakgrund av ovan redovisade överväganden drar kommissionen slutsatsen att de beskrivna stödåtgärderna inte kan omfattas av något undantag som föreskrivs i fördraget, eftersom de snedvrider konkurrensen och inte är berättigade med hänsyn till gemenskapsintresset. |
| --- | --- |

(77)

Mot bakgrund av ovan redovisade överväganden drar kommissionen slutsatsen att de beskrivna stödåtgärderna inte kan omfattas av något undantag som föreskrivs i fördraget, eftersom de snedvrider konkurrensen och inte är berättigade med hänsyn till gemenskapsintresset.

VI.   SLUTSATSER

| (78) | De statliga stöd som Frankrike har genomfört i form av åtgärdsprogram till förmån för franska frukt- och grönsaksproducenter mellan åren 1992 och 2002 är oförenliga med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(78)

De statliga stöd som Frankrike har genomfört i form av åtgärdsprogram till förmån för franska frukt- och grönsaksproducenter mellan åren 1992 och 2002 är oförenliga med den gemensamma marknaden.

| (79) | Kommissionen beklagar att Frankrike olagligen har genomfört stöden i fråga i strid med artikel 88.3 i fördraget. |
| --- | --- |

(79)

Kommissionen beklagar att Frankrike olagligen har genomfört stöden i fråga i strid med artikel 88.3 i fördraget.

| (80) | När det är fråga om olagliga stöd som är oförenliga med den gemensamma marknaden föreskrivs i artikel 14.1 i förordning (EG) nr 659/1999 att kommissionen ska besluta att den berörda medlemsstaten ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från stödmottagaren. Återbetalningen är nödvändig för att återställa den situation som rådde tidigare genom att undanröja de ekonomiska fördelar som mottagaren av det olagliga stödet otillbörligen har åtnjutit sedan den dag då detta stöd beviljades. |
| --- | --- |

(80)

När det är fråga om olagliga stöd som är oförenliga med den gemensamma marknaden föreskrivs i artikel 14.1 i förordning (EG) nr 659/1999 att kommissionen ska besluta att den berörda medlemsstaten ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från stödmottagaren. Återbetalningen är nödvändig för att återställa den situation som rådde tidigare genom att undanröja de ekonomiska fördelar som mottagaren av det olagliga stödet otillbörligen har åtnjutit sedan den dag då detta stöd beviljades.

VII.   ÅTERBETALNINGSFÖRFARANDE

| (81) | Enligt vad som anges i skäl 64 föreskrivs det i artikel 15 i förordning (EG) nr 659/1999 att en preskriptionstid på tio år ska gälla för kommissionens befogenheter att återkräva stöd. Preskriptionstiden börjar den dag då det olagliga stödet beviljades stödmottagaren, antingen som individuellt stöd eller på grundval av en stödordning. Preskriptionstiden ska emellertid avbrytas av varje åtgärd avseende det olagliga stödet som vidtas av kommissionen eller av en medlemsstat som agerar på kommissionens begäran. Med tanke på att kommissionens första åtgärd ägde rum den 31 juli 2002 kan kommissionen som längst gå tillbaka till den 31 juli 1992 för att återkräva stöd i det aktuella fallet. |
| --- | --- |

(81)

Enligt vad som anges i skäl 64 föreskrivs det i artikel 15 i förordning (EG) nr 659/1999 att en preskriptionstid på tio år ska gälla för kommissionens befogenheter att återkräva stöd. Preskriptionstiden börjar den dag då det olagliga stödet beviljades stödmottagaren, antingen som individuellt stöd eller på grundval av en stödordning. Preskriptionstiden ska emellertid avbrytas av varje åtgärd avseende det olagliga stödet som vidtas av kommissionen eller av en medlemsstat som agerar på kommissionens begäran. Med tanke på att kommissionens första åtgärd ägde rum den 31 juli 2002 kan kommissionen som längst gå tillbaka till den 31 juli 1992 för att återkräva stöd i det aktuella fallet.

| (82) | De räntesatser som ska tillämpas vid återkrav av stöd som bedömts vara oförenliga och tillämpningsföreskrifter för dessa räntesatser anges närmare i kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförandet av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (24), ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 271/2008 (25). |
| --- | --- |

(82)

De räntesatser som ska tillämpas vid återkrav av stöd som bedömts vara oförenliga och tillämpningsföreskrifter för dessa räntesatser anges närmare i kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförandet av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (24), ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 271/2008 (25).

| (83) | Stöden ska återbetalas i enlighet med de förfaranden som föreskrivs i fransk lagstiftning, förutsatt att dessa möjliggör en omedelbar och effektiv verkställighet av detta beslut. |
| --- | --- |

(83)

Stöden ska återbetalas i enlighet med de förfaranden som föreskrivs i fransk lagstiftning, förutsatt att dessa möjliggör en omedelbar och effektiv verkställighet av detta beslut.

| (84) | Stödet ska återkrävas från stödmottagarna. Enligt vad som anges ovan är stödets slutliga mottagare i princip de producenter som tillhör de yrkesorganisationer som har deltagit i åtgärdsprogrammen. I vissa särskilda fall är det emellertid möjligt att producentsammanslutningarna inte har överfört stödet till dem. Stödet ska därför återkrävas från producenterna, utom i de fall då medlemsstaten kan visa att producentsammanslutningen inte har överfört stödet till producenterna; i det fallet ska stödet återkrävas från producentsammanslutningen. |
| --- | --- |

(84)

Stödet ska återkrävas från stödmottagarna. Enligt vad som anges ovan är stödets slutliga mottagare i princip de producenter som tillhör de yrkesorganisationer som har deltagit i åtgärdsprogrammen. I vissa särskilda fall är det emellertid möjligt att producentsammanslutningarna inte har överfört stödet till dem. Stödet ska därför återkrävas från producenterna, utom i de fall då medlemsstaten kan visa att producentsammanslutningen inte har överfört stödet till producenterna; i det fallet ska stödet återkrävas från producentsammanslutningen.

| (85) | När det gäller kvantifieringen av stödet framgår det av rättspraxis att kommissionen inte är skyldig att exakt kvantifiera det stöd som ska återkrävas (26). I det aktuella fallet framgår det av själva arten av de åtgärder som vidtagits inom ramen för åtgärdsprogrammen (se särskilt skäl 17 och följande i detta beslut) att de i huvudsak hade till uppgift att möjliggöra för producenterna att få ut ett försäljningspris (eller ersättning kopplad till försäljningen) som var högre än det faktiska pris köparen hade betalat för varan. Det belopp som ska återkrävas består således i skillnaden mellan dessa båda belopp. När det gäller stödet till destruering av en del av skörden utgörs det belopp som ska återkrävas av hela det belopp som har betalats ut i utbyte mot denna destruering. I vissa fall, i synnerhet i det särskilda fallet med tillfällig lagring av produkter, har de genomförda åtgärderna även bestått i att befria stödmottagarna från kostnader som de i normala fall skulle ha haft (framför allt lagringskostnader). Stödbeloppet motsvarar då de kostnader som stödmottagarna har befriats från. |
| --- | --- |

(85)

När det gäller kvantifieringen av stödet framgår det av rättspraxis att kommissionen inte är skyldig att exakt kvantifiera det stöd som ska återkrävas (26). I det aktuella fallet framgår det av själva arten av de åtgärder som vidtagits inom ramen för åtgärdsprogrammen (se särskilt skäl 17 och följande i detta beslut) att de i huvudsak hade till uppgift att möjliggöra för producenterna att få ut ett försäljningspris (eller ersättning kopplad till försäljningen) som var högre än det faktiska pris köparen hade betalat för varan. Det belopp som ska återkrävas består således i skillnaden mellan dessa båda belopp. När det gäller stödet till destruering av en del av skörden utgörs det belopp som ska återkrävas av hela det belopp som har betalats ut i utbyte mot denna destruering. I vissa fall, i synnerhet i det särskilda fallet med tillfällig lagring av produkter, har de genomförda åtgärderna även bestått i att befria stödmottagarna från kostnader som de i normala fall skulle ha haft (framför allt lagringskostnader). Stödbeloppet motsvarar då de kostnader som stödmottagarna har befriats från.

| (86) | Frankrike är skyldigt att inom ramen för sina gemenskapsförpliktelser genomföra återkrävandet av beloppen i fråga. Om Frankrike stöter på oväntade svårigheter vid återkrävandet finns det skäl att erinra om att Frankrike kan lägga fram dessa problem för kommissionens bedömning. Kommissionen och medlemsstaten ska i ett sådant fall i enlighet med sin skyldighet till lojalt samarbete, som särskilt kommer till uttryck i artikel 10 EG, samarbeta i god tro i syfte att övervinna svårigheterna med full respekt för fördragets bestämmelser och särskilt bestämmelserna om statligt stöd. |
| --- | --- |

(86)

Frankrike är skyldigt att inom ramen för sina gemenskapsförpliktelser genomföra återkrävandet av beloppen i fråga. Om Frankrike stöter på oväntade svårigheter vid återkrävandet finns det skäl att erinra om att Frankrike kan lägga fram dessa problem för kommissionens bedömning. Kommissionen och medlemsstaten ska i ett sådant fall i enlighet med sin skyldighet till lojalt samarbete, som särskilt kommer till uttryck i artikel 10 EG, samarbeta i god tro i syfte att övervinna svårigheterna med full respekt för fördragets bestämmelser och särskilt bestämmelserna om statligt stöd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De statliga stöd som Frankrike olagligen har genomfört i strid med artikel 83.3 i fördraget i form av åtgärdsprogram till förmån för franska producenter av frukt och grönsaker mellan åren 1992 och 2002 är oförenliga med den gemensamma marknaden.

Artikel 2

1.   Frankrike ska vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att från stödmottagarna återkräva det stöd som avses i artikel 1 och som olagligen redan utbetalats till stödmottagarna.

2.   Det stöd som ska återkrävas ska innefatta ränta som löper från den dag stödet stod till stödmottagarnas förfogande till den dag det har återbetalats.

3.   Räntan bör beräknas som sammansatt ränta enligt kapitel V i förordning (EG) nr 794/2004.

4.   Återkravet ska ske utan dröjsmål och i enlighet med förfarandena i nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa detta beslut.

Artikel 3

1.   Det återkrävande av stödet som avses i artikel 1 ska vara omedelbart och effektivt.

2.   Frankrike ska inom fyra månader från delgivningen av detta beslut se till att det genomförs.

Artikel 4

1.   Frankrike ska inom två månader från delgivningen av detta beslut lämna följande uppgifter till kommissionen:

| a) | En förteckning över de stödmottagare som har tagit emot stöd inom ramen för den stödordning som avses i artikel 1 och det totala stödbelopp som var och en av dessa har mottagit. |
| --- | --- |

a)

En förteckning över de stödmottagare som har tagit emot stöd inom ramen för den stödordning som avses i artikel 1 och det totala stödbelopp som var och en av dessa har mottagit.

| b) | Det totala belopp (kapital och ränta) som ska återkrävas från stödmottagarna. |
| --- | --- |

b)

Det totala belopp (kapital och ränta) som ska återkrävas från stödmottagarna.

| c) | En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att följa detta beslut. |
| --- | --- |

c)

En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att följa detta beslut.

| d) | Dokument som visar att stödmottagarna har anmodats att betala tillbaka stödet. |
| --- | --- |

d)

Dokument som visar att stödmottagarna har anmodats att betala tillbaka stödet.

2.   Frankrike ska hålla kommissionen underrättad om utvecklingen vad gäller de nationella åtgärder som vidtagits för att genomföra detta beslut till dess att återkravet av det stöd som avses i artikel 1 har slutförts.

3.   Efter den tidsfrist på två månader som avses i punkt 1 ska Frankrike på kommissionens begäran lämna en rapport om de åtgärder som redan har vidtagits och som planeras för att följa detta beslut. Rapporten ska också innehålla detaljerade uppgifter om de stöd- och räntebelopp som redan har återkrävts från stödmottagarna.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Republiken Frankrike.

Utfärdad i Bryssel den 28 januari 2009.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 233, 22.9.2005, s. 21.

1

(2)  Särskilt lagen av den 6 oktober 1982, och senare lag nr 2001–6 av den 4 januari 2001.

2

(3)  Lag nr 99–574 av den 9 juli 1999 art. 59 III, IV (JORF, 10.7.1999).

3

(4)  Dekret nr 90–879 av den 28 september 1990, art. 4 (JORF, 30.9.1990).

4

(5)  Protokoll från mötet i den ekonomiska kommittén för frukt och grönsaker av den 11 april 2001, yttrande av jordbruksministern, bilaga nr 19.

5

(6)  Protokoll från årsstämman i producentsammanslutningen för persikor den 31 augusti 2000 i Nîmes, bilaga nr 20.

6

(7)  EGT L 297, 21.11.1996, s. 1.

7

(8)  I tabellen beaktas den rättelse som de franska myndigheterna översände genom en skrivelse av den 28 december 2005.

8

(9)  EGT L 118, 20.5.1972, s. 1.

9

(10)  Dom av den 21 mars 1991 i mål C-303/88, Italien mot kommissionen, REG 1991, s. I-1433, punkt 57.

10

(11)  Dom av den 17 september 1980 i mål 730/79, Philip Morris mot kommissionen, REG 1980, s. 2671, punkterna 11 och 12.

11

(12)  Som ett exempel uppgick handeln med grönsaker inom gemenskapen år 2000 till 6,727 miljoner ton, och handeln med frukt till 5,609 miljoner ton. Frankrike har alltid varit en av de största frukt- och grönsaksproducenterna inom EU, med 3,681 miljoner ton frukt och 7,989 miljoner ton grönsaker år 2000.

12

(13)  Dom av den 21 mars 1990 i mål C-142/87, Belgien mot kommissionen, REG 1987, s. 2589, punkt 35.

13

(14)  Dom av den 21 mars 1991 i mål C-303/88, Italien mot kommissionen, REG 1991, s. I-1433, punkt 11. Dom av den 16 maj 2002 i mål C-482/99, Frankrike mot kommissionen, REG 2002, s. I-4397, punkt 24. Dom av den 20 november 2003 i mål C-126/01, GEMO, REG 2003, s. I-13769, punkt 24.

14

(15)  Dom av den 22 mars 1977 i mål 78/76, Steinike & Weinlig, REG 1977, s. 595, och dom av den 11 november 1987 i mål 259/85, Frankrike mot kommissionen, REG 1987, s. 4393, punkt 23.

15

(16)  Dom av den 15 juli 2004 i mål C-345/02, Pearle m.fl., REG 2004, s. I-7139. Den omtvistade åtgärden var en reklamkampanj till förmån för optikerbranschen, vilken i sin helhet finansierades med hjälp av en ”obligatorisk särskild avgift” som företagen inom sektorn ålades att betala. En offentligrättslig yrkesorganisation krävde dem på avgiften. Detta organ kunde inte på något sätt fritt förfoga över de bidrag som på detta vis samlades in.

16

(17)  Dom av den 20 september 2007 i mål T-136/05, Salvat Père & Fils m.fl. mot kommissionen, REG 2007, s. II-4063.

17

(18)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

18

(19)  EGT C 119, 22.5.2002, s. 22.

19

(20)  EGT C 28, 1.2.2000, s. 2.

20

(21)  Dom av den 8 juni 1995 i mål T-459/93, Siemens mot kommissionen, REG 1995, II-1675, punkterna 48 och 77.

21

(22)  Se exempelvis dom av den 29 november 1978 i mål 83/78, Redmond (den så kallade Pigs Marketing Board-domen), REG 1978, s. 2347, punkt 60.

22

(23)  Dom av den 26 maj 2005 i mål C-283/03, Kuipers, REG 2005, s. I-3761, punkterna 42, 49 och 53.

23

(24)  EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.

24

(25)  EUT L 82, 25.3.2008, s. 1.

25

(26)  Dom av den 27 oktober 2007 i mål C-441/06, kommissionen mot Frankrike, ännu inte offentliggjord i rättsfallssamlingen, punkt 29.

26

---

Rättelser

| 26.5.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 127/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 127/21

---

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 423/2009 av den 20 maj 2009 om utfärdande av importlicenser för ris inom ramen för de tullkvoter som öppnas för delperioden maj 2009 genom förordning (EG) nr 1529/2007

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 125 av den 21 maj 2009
  )

På sidan 68 ska bilagan till förordning (EG) nr 423/2009 vara enligt följande:

”BILAGA

Kvantiteter att fördela för delperioden maj 2009 och tillgängliga kvantiteter för nästa delperiod I enlighet med förordning (EG) nr 1529/2007

| Ursprung/Produkt | Löpnummer | Tilldelningskoefficient för delperioden maj 2009 | Totala kvantiteter som är tillgängliga för delperioden september 2009 (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Stater som ingår i Cariforum (artikel 1.1 b i förordning (EG) nr 1529/2007)






  — | KN-nummer 1006, med undantag av KN-nummer 1006 10 10 |

Ursprung/Produkt

Löpnummer

Tilldelningskoefficient för delperioden maj 2009

Totala kvantiteter som är tillgängliga för delperioden september 2009 (kg)

Stater som ingår i Cariforum (artikel 1.1 b i förordning (EG) nr 1529/2007)

—

KN-nummer 1006, med undantag av KN-nummer 1006 10 10

09.4220

— (2)

130 197 633

ULT (artikel 1.2 a och b i förordning (EG) nr 1529/2007)

| — | KN-Code 1006 |
| --- | --- |

—

KN-Code 1006

| a) | Nederländska Antillerna och Aruba |
| --- | --- |

a)

Nederländska Antillerna och Aruba

09.4189

— (2)

21 500 000

| b) | Minst utvecklade ULT |
| --- | --- |

b)

Minst utvecklade ULT

09.4190

— (1)

10 000 000

---

(1)  Ingen tilldelningskoefficient för denna delperiod, eftersom ingen licensansökan har översänts till kommissionen.

1

(2)  Ansökningarna avser kvantiteter som understiger eller motsvarar de tillgängliga kvantiteterna. Alla ansökningar kan således beviljas.”

2

---