# Az Európai Unió L 100/2009

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2009.100.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 100 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 52. évfolyam2009. április 18. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2009.100.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 100

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

52. évfolyam2009. április 18.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság 315/2009/EK rendelete (2009. április 17.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 316/2009/EK rendelete (2009. április 17.) az 1782/2003/EK tanácsi rendelet IV. és IVa. címeiben meghatározott támogatási rendszereket, továbbá a pihentetett terület alapanyag-termelésre való használatát illetően ugyanezen rendelet alkalmazásának részletes szabályozásáról szóló 1973/2004/EK rendelet módosításáról | 3 |
| | * | A Bizottság 317/2009/EK rendelete (2009. április 17.) az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékek behozatalára vonatkozó kiegészítő vámok megállapításáról szóló 673/2005/EK tanácsi rendelet I. mellékletének felváltásáról | 6 |
| | * | A Bizottság 318/2009/EK rendelete (2009. április 17.) az egyedi mezőgazdasági intézkedések kisebb égei-tengeri szigetek javára történő meghatározásáról szóló 1405/2006/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1914/2006/EK rendelet módosításáról | 8 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság 315/2009/EK rendelete (2009. április 17.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

*

A Bizottság 316/2009/EK rendelete (2009. április 17.) az 1782/2003/EK tanácsi rendelet IV. és IVa. címeiben meghatározott támogatási rendszereket, továbbá a pihentetett terület alapanyag-termelésre való használatát illetően ugyanezen rendelet alkalmazásának részletes szabályozásáról szóló 1973/2004/EK rendelet módosításáról

3

*

A Bizottság 317/2009/EK rendelete (2009. április 17.) az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékek behozatalára vonatkozó kiegészítő vámok megállapításáról szóló 673/2005/EK tanácsi rendelet I. mellékletének felváltásáról

6

*

A Bizottság 318/2009/EK rendelete (2009. április 17.) az egyedi mezőgazdasági intézkedések kisebb égei-tengeri szigetek javára történő meghatározásáról szóló 1405/2006/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1914/2006/EK rendelet módosításáról

8

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Európai Központi Bank |
| | | 2009/328/EK |
| | * | Az Európai Központi Bank határozata (2009. március 19.) az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2004. február 19-i EKB/2004/2 határozat módosításáról (EKB/2009/5) | 10 |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | | Bizottság |
| | | 2009/329/EK |
| | * | A Bizottság ajánlása (2009. március 26.) a belső piaci információs rendszerre (IMI) vonatkozó adatvédelmi iránymutatásokról
  (az értesítés a C(2009) 2041. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 12 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Európai Központi Bank

2009/328/EK

*

Az Európai Központi Bank határozata (2009. március 19.) az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2004. február 19-i EKB/2004/2 határozat módosításáról (EKB/2009/5)

(EKB/2009/5)

10

AJÁNLÁSOK

Bizottság

2009/329/EK

*

A Bizottság ajánlása (2009. március 26.) a belső piaci információs rendszerre (IMI) vonatkozó adatvédelmi iránymutatásokról
  (az értesítés a C(2009) 2041. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2009) 2041. számú dokumentummal történt)

1

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 18.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 100/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 100/1

---

A BIZOTTSÁG 315/2009/EK RENDELETE

(2009. április 17.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet mellklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. április 18-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. április 17-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | JO | 93,2 |
| MA | 80,1 |
| TN | 139,0 |
| TR | 108,7 |
| ZZ | 105,3 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 55,7 |
| TR | 135,4 |
| ZZ | 115,5 |
| 0709 90 70 | JO | 220,7 |
| MA | 28,1 |
| TR | 104,8 |
| ZZ | 117,9 |
| 0805 10 20 | EG | 43,1 |
| IL | 58,1 |
| MA | 49,6 |
| TN | 64,9 |
| TR | 65,2 |
| ZZ | 56,2 |
| 0805 50 10 | TR | 57,2 |
| ZA | 73,4 |
| ZZ | 65,3 |
| 0808 10 80 | AR | 84,2 |
| BR | 75,3 |
| CA | 124,7 |
| CL | 80,2 |
| CN | 77,8 |
| MK | 22,6 |
| NZ | 111,3 |
| US | 129,3 |
| UY | 58,8 |
| ZA | 84,2 |
| ZZ | 84,8 |
| 0808 20 50 | AR | 74,6 |
| CL | 87,8 |
| CN | 64,3 |
| ZA | 96,7 |
| ZZ | 80,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

JO

93,2

MA

80,1

TN

139,0

TR

108,7

ZZ

105,3

0707 00 05

JO

155,5

MA

55,7

TR

135,4

ZZ

115,5

0709 90 70

JO

220,7

MA

28,1

TR

104,8

ZZ

117,9

0805 10 20

EG

43,1

IL

58,1

MA

49,6

TN

64,9

TR

65,2

ZZ

56,2

0805 50 10

TR

57,2

ZA

73,4

ZZ

65,3

0808 10 80

AR

84,2

BR

75,3

CA

124,7

CL

80,2

CN

77,8

MK

22,6

NZ

111,3

US

129,3

UY

58,8

ZA

84,2

ZZ

84,8

0808 20 50

AR

74,6

CL

87,8

CN

64,3

ZA

96,7

ZZ

80,9

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 18.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 100/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 100/3

---

A BIZOTTSÁG 316/2009/EK RENDELETE

(2009. április 17.)

az 1782/2003/EK tanácsi rendelet IV. és IVa. címeiben meghatározott támogatási rendszereket, továbbá a pihentetett terület alapanyag-termelésre való használatát illetően ugyanezen rendelet alkalmazásának részletes szabályozásáról szóló 1973/2004/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 142. cikke c) és e) pontjára,

mivel:

| (1) | A 73/2009/EK rendelet hatályon kívül helyezte az 1782/2003/EK tanácsi rendeletet (2), folytatva az egységes támogatási rendszer további ágazatokkal való bővítését és a támogatások függetlenítésének kiterjesztését. Ennek következtében egyes támogatási rendszerek megszűntek, ezért az 1973/2004/EK bizottsági rendeletben (3) előírt vonatkozó részletes alkalmazási szabályokra nincs többé szükség. |
| --- | --- |

(1)

A 73/2009/EK rendelet hatályon kívül helyezte az 1782/2003/EK tanácsi rendeletet (2), folytatva az egységes támogatási rendszer további ágazatokkal való bővítését és a támogatások függetlenítésének kiterjesztését. Ennek következtében egyes támogatási rendszerek megszűntek, ezért az 1973/2004/EK bizottsági rendeletben (3) előírt vonatkozó részletes alkalmazási szabályokra nincs többé szükség.

| (2) | Franciaország kontinentális részén és Olaszországban új rizstermesztési módszereket vezettek be, s ezeknél a vetés valamivel később történik. Ezért helyénvaló a vetési határidőt későbbre halasztani, hogy Olaszországban és Franciaországban alkalmazható legyen a rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás. |
| --- | --- |

(2)

Franciaország kontinentális részén és Olaszországban új rizstermesztési módszereket vezettek be, s ezeknél a vetés valamivel később történik. Ezért helyénvaló a vetési határidőt későbbre halasztani, hogy Olaszországban és Franciaországban alkalmazható legyen a rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás.

| (3) | A hatályon kívül helyezett 1782/2003/EK rendelet 71. cikke értelmében a tagállamok úgy dönthettek, hogy az egységes támogatási rendszert egy, legkésőbb 2006. december 31-ig tartó átmeneti időszakot követően alkalmazzák. Ennek következtében már nem alkalmazandók az említett rendelet 12. fejezetében megállapított, marha- és borjúhúsra vonatkozó azon támogatások, amelyeket a tagállamok csak az átmeneti időszakban alkalmazhattak. Az 1973/2004/EK rendeletnek az említett támogatásokra vonatkozó rendelkezéseit tehát indokolt elhagyni. |
| --- | --- |

(3)

A hatályon kívül helyezett 1782/2003/EK rendelet 71. cikke értelmében a tagállamok úgy dönthettek, hogy az egységes támogatási rendszert egy, legkésőbb 2006. december 31-ig tartó átmeneti időszakot követően alkalmazzák. Ennek következtében már nem alkalmazandók az említett rendelet 12. fejezetében megállapított, marha- és borjúhúsra vonatkozó azon támogatások, amelyeket a tagállamok csak az átmeneti időszakban alkalmazhattak. Az 1973/2004/EK rendeletnek az említett támogatásokra vonatkozó rendelkezéseit tehát indokolt elhagyni.

| (4) | 2009. évi módosítása óta a feltételesség, a moduláció, valamint az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat megállapító 796/2004/EK bizottsági rendelet (4) közvetlenül alkalmazandó az egységes támogatási rendszerre. Ezért az 1973/2004/EK rendeletből indokolt elhagyni a 796/2004/EK rendeletnek az egységes támogatási rendszerre való alkalmazásával kapcsolatos rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(4)

2009. évi módosítása óta a feltételesség, a moduláció, valamint az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat megállapító 796/2004/EK bizottsági rendelet (4) közvetlenül alkalmazandó az egységes támogatási rendszerre. Ezért az 1973/2004/EK rendeletből indokolt elhagyni a 796/2004/EK rendeletnek az egységes támogatási rendszerre való alkalmazásával kapcsolatos rendelkezéseket.

| (5) | A kiegészítő nemzeti közvetlen támogatások társfinanszírozása 2009-ben kizárólag Bulgáriát és Romániát érinti. Ezért indokolt aktualizálni a társfinanszírozás esetén alkalmazandó ellenőrzési szabályokat és szankciókat. |
| --- | --- |

(5)

A kiegészítő nemzeti közvetlen támogatások társfinanszírozása 2009-ben kizárólag Bulgáriát és Romániát érinti. Ezért indokolt aktualizálni a társfinanszírozás esetén alkalmazandó ellenőrzési szabályokat és szankciókat.

| (6) | A területpihentetési rendszer kizárólag a hatályon kívül helyezett 1782/2003/EK rendelet 107. cikke szerinti önkéntes területpihentetés formájában, olyan tagállamok termelőire alkalmazandó, amelyek alkalmazzák az említett rendelet 66. cikke szerinti, szántóföldi növényekre vonatkozó támogatást. A pihentetett területek nem élelmiszer-előállítása céljára történő hasznosítására vonatkozó, az 1973/2004/EK rendelet 16. fejezete szerinti rendszer kezelésének egyszerűsítése érdekében helyénvaló e rendszerből kizárni a szántóföldi növényekre vonatkozó támogatással támogatható termékek előállítása céljára hasznosított mezőgazdasági területeket. |
| --- | --- |

(6)

A területpihentetési rendszer kizárólag a hatályon kívül helyezett 1782/2003/EK rendelet 107. cikke szerinti önkéntes területpihentetés formájában, olyan tagállamok termelőire alkalmazandó, amelyek alkalmazzák az említett rendelet 66. cikke szerinti, szántóföldi növényekre vonatkozó támogatást. A pihentetett területek nem élelmiszer-előállítása céljára történő hasznosítására vonatkozó, az 1973/2004/EK rendelet 16. fejezete szerinti rendszer kezelésének egyszerűsítése érdekében helyénvaló e rendszerből kizárni a szántóföldi növényekre vonatkozó támogatással támogatható termékek előállítása céljára hasznosított mezőgazdasági területeket.

| (7) | Az 1973/2004/EK rendelet 103. cikke értelmében az 1973/2004/EK rendelet XVI. mellékletben meghatározott átlagos hozamok alapján kell kiszámítani azt az átlagos tejhozamot, amelynek alapján a 73/2009/EK rendelet 111. cikkének (2) bekezdése értelmében meghatározzák a támogatásra jogosult anyatehenek számát. A melléklet Spanyolország átlagos tejhozamát 4 650 kilogrammban határozza meg. Spanyolország ezen átlagos tejhozam aktualizálását kérte. Figyelemmel Spanyolország tejágazatának fejlődésére, nevezetesen arra, hogy a gazdaságok számát és méretét érintő szerkezetátalakítási folyamat következtében folyamatos növekedésnek indult az anyatehén-állományok hozama, indokolt a szóban forgó mellékletet aktualizálni. |
| --- | --- |

(7)

Az 1973/2004/EK rendelet 103. cikke értelmében az 1973/2004/EK rendelet XVI. mellékletben meghatározott átlagos hozamok alapján kell kiszámítani azt az átlagos tejhozamot, amelynek alapján a 73/2009/EK rendelet 111. cikkének (2) bekezdése értelmében meghatározzák a támogatásra jogosult anyatehenek számát. A melléklet Spanyolország átlagos tejhozamát 4 650 kilogrammban határozza meg. Spanyolország ezen átlagos tejhozam aktualizálását kérte. Figyelemmel Spanyolország tejágazatának fejlődésére, nevezetesen arra, hogy a gazdaságok számát és méretét érintő szerkezetátalakítási folyamat következtében folyamatos növekedésnek indult az anyatehén-állományok hozama, indokolt a szóban forgó mellékletet aktualizálni.

| (8) | A 2004. április 29-i C(2004)1439. bizottsági határozatot módosították, a 2009. évtől kezdve a Szlovák Köztársaság esetében 1 880 ezer hektárban állapítva meg az egységes támogatási rendszer hatálya alá tartozó mezőgazdasági területet. Ennek az adatnak az 1973/2004/EK rendelet XXI. mellékletében is meg kell jelennie. |
| --- | --- |

(8)

A 2004. április 29-i C(2004)1439. bizottsági határozatot módosították, a 2009. évtől kezdve a Szlovák Köztársaság esetében 1 880 ezer hektárban állapítva meg az egységes támogatási rendszer hatálya alá tartozó mezőgazdasági területet. Ennek az adatnak az 1973/2004/EK rendelet XXI. mellékletében is meg kell jelennie.

| (9) | Az 1973/2004/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

Az 1973/2004/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (10) | Az ebben a rendeletben meghatározott intézkedések összhangban vannak a Közvetlen Kifizetések Irányítóbizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az ebben a rendeletben meghatározott intézkedések összhangban vannak a Közvetlen Kifizetések Irányítóbizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1973/2004/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk h) pontját el kell hagyni. |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk h) pontját el kell hagyni.

| 2. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés első és második albekezdéséből el kell hagyni az 1. cikk h) pontjára vonatkozó hivatkozásokat; |
| --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés első és második albekezdéséből el kell hagyni az 1. cikk h) pontjára vonatkozó hivatkozásokat;

| b) | a (2) bekezdés első albekezdéséből el kell hagyni az 1. cikk h) pontjára vonatkozó hivatkozást. |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés első albekezdéséből el kell hagyni az 1. cikk h) pontjára vonatkozó hivatkozást.

| 3. | A 4. cikkből el kell hagyni az 1782/2003/EK rendelet 98. cikkére vonatkozó hivatkozást. |
| --- | --- |

3.

A 4. cikkből el kell hagyni az 1782/2003/EK rendelet 98. cikkére vonatkozó hivatkozást.

| 4. | A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „12. cikk
  Vetési időpontok
  A rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatással való támogathatósághoz a bejelentett területet legkésőbb az alábbi időpontig be kell vetni:






  a) | Spanyolország, Franciaország, Olaszország és Portugália esetében a kérdéses betakarítást megelőző június 30.; |
| --- | --- | --- |

4.

A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„12. cikk

Vetési időpontok

A rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatással való támogathatósághoz a bejelentett területet legkésőbb az alábbi időpontig be kell vetni:

a)

Spanyolország, Franciaország, Olaszország és Portugália esetében a kérdéses betakarítást megelőző június 30.;

| b) | az 1782/2003/EK rendelet 80. cikkének (2) bekezdésében említett többi termelő tagállam esetében május 31.” |
| --- | --- |

b)

az 1782/2003/EK rendelet 80. cikkének (2) bekezdésében említett többi termelő tagállam esetében május 31.”

| 5. | A „Szántóföldi növényekre vonatkozó regionális külön támogatás” című 9. fejezetet el kell hagyni. |
| --- | --- |

5.

A „Szántóföldi növényekre vonatkozó regionális külön támogatás” című 9. fejezetet el kell hagyni.

| 6. | A 13. fejezetből a „Szezonalitást csökkentő támogatás” című 2. szakaszt (96., 97. és 98. cikk), a 117. cikket, a 4. szakasz „Extenzifikációs támogatási rendszer” című 2. alszakaszát (118–119. cikk), a „Kiegészítő támogatások” című 6. szakaszt (125. cikk), valamint a 133. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

6.

A 13. fejezetből a „Szezonalitást csökkentő támogatás” című 2. szakaszt (96., 97. és 98. cikk), a 117. cikket, a 4. szakasz „Extenzifikációs támogatási rendszer” című 2. alszakaszát (118–119. cikk), a „Kiegészítő támogatások” című 6. szakaszt (125. cikk), valamint a 133. cikket el kell hagyni.

| 7. | A 126. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | a harmadik albekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- | --- | --- |

7.

A 126. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

a harmadik albekezdést el kell hagyni.

| ii. | a negyedik albekezdés helyébe az alábbi szöveg lép:
  „Az előleg nem fizethető ki azon naptári év október 16-a előtt, amelyre a támogatást igényelték.”; |
| --- | --- |

ii.

a negyedik albekezdés helyébe az alábbi szöveg lép:

„Az előleg nem fizethető ki azon naptári év október 16-a előtt, amelyre a támogatást igényelték.”;

| b) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A támogatás záró kifizetésének összege a mezőgazdasági termelőnek odaítélt támogatási összeg és a kifizetett előleg közötti különbséggel egyenlő.” |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A támogatás záró kifizetésének összege a mezőgazdasági termelőnek odaítélt támogatási összeg és a kifizetett előleg közötti különbséggel egyenlő.”

| 8. | A 127. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A kérelem benyújtása képezi azt az ügyleti tényt, amelynek időpontja meghatározza a különleges támogatás és az anyatehénre vonatkozó támogatás rendszerének hatálya alá tartozó állatok támogatási évét, valamint az állománysűrűség kiszámításához figyelembe veendő számosállategységek (SZÁE) számát.” |
| --- | --- |

8.

A 127. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A kérelem benyújtása képezi azt az ügyleti tényt, amelynek időpontja meghatározza a különleges támogatás és az anyatehénre vonatkozó támogatás rendszerének hatálya alá tartozó állatok támogatási évét, valamint az állománysűrűség kiszámításához figyelembe veendő számosállategységek (SZÁE) számát.”

| 9. | A 130. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „130. cikk
  Az egyéni tejkvóta meghatározása
  Az 1234/2007/EK tanácsi rendelet (5) 66. cikkében meghatározott hetedik időszak végéig, eltérve e rendelet 102. cikke (1) bekezdésének a) pontjától, a tagállamok úgy határozhatnak, hogy az 1234/2007/EK rendelet 65. cikkének i) és k) pontjával összhangban vagy az említett rendelet 73., 74. és 75. cikkének végrehajtása érdekében hozott nemzeti rendelkezések alapján március 31-i, illetőleg április 1-jei hatállyal egyéni referenciamennyiséget részben vagy egészében felszabadító vagy átvevő termelők esetében április 1-jén kell meghatározni az anyatehénre vonatkozó támogatással támogatható tej rendelkezésre álló maximális egyéni referenciamennyiségét, valamint az anyatehenek maximális számát. |
| --- | --- |

9.

A 130. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„130. cikk

Az egyéni tejkvóta meghatározása

Az 1234/2007/EK tanácsi rendelet (5) 66. cikkében meghatározott hetedik időszak végéig, eltérve e rendelet 102. cikke (1) bekezdésének a) pontjától, a tagállamok úgy határozhatnak, hogy az 1234/2007/EK rendelet 65. cikkének i) és k) pontjával összhangban vagy az említett rendelet 73., 74. és 75. cikkének végrehajtása érdekében hozott nemzeti rendelkezések alapján március 31-i, illetőleg április 1-jei hatállyal egyéni referenciamennyiséget részben vagy egészében felszabadító vagy átvevő termelők esetében április 1-jén kell meghatározni az anyatehénre vonatkozó támogatással támogatható tej rendelkezésre álló maximális egyéni referenciamennyiségét, valamint az anyatehenek maximális számát.

| 10. | A 131. cikk (6) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

10.

A 131. cikk (6) bekezdését el kell hagyni.

| 11. | A 14. fejezetből a 136., a 137. és a 138. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

11.

A 14. fejezetből a 136., a 137. és a 138. cikket el kell hagyni.

| 12. | A 140. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A 2009. év vonatkozásában a 796/2004/EK rendeletet kell alkalmazni a Bulgária és Románia csatlakozási okmánya VIII. melléklete I. szakaszának E. pontjával összhangban Bulgáriában és Romániában társfinanszírozott kiegészítő nemzeti közvetlen támogatásra.” |
| --- | --- |

12.

A 140. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A 2009. év vonatkozásában a 796/2004/EK rendeletet kell alkalmazni a Bulgária és Románia csatlakozási okmánya VIII. melléklete I. szakaszának E. pontjával összhangban Bulgáriában és Romániában társfinanszírozott kiegészítő nemzeti közvetlen támogatásra.”

| 13. | A 143. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az 1782/2003/EK rendelet 107. cikkének összefüggésében pihentetett területek hasznosíthatók – az említett rendelet 107. cikke (3) bekezdésének első francia bekezdésével összhangban – olyan nyersanyagok megtermelésére, amelyekből elsődlegesen nem emberi vagy állati fogyasztásra szánt termékeket állítanak elő a Közösségen belül, az ebben a fejezetben rögzített feltételek szerint.” |
| --- | --- |

13.

A 143. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az 1782/2003/EK rendelet 107. cikkének összefüggésében pihentetett területek hasznosíthatók – az említett rendelet 107. cikke (3) bekezdésének első francia bekezdésével összhangban – olyan nyersanyagok megtermelésére, amelyekből elsődlegesen nem emberi vagy állati fogyasztásra szánt termékeket állítanak elő a Közösségen belül, az ebben a fejezetben rögzített feltételek szerint.”

| 14. | A 145. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Az 1782/2003/EK rendelet IX. mellékletében felsorolt szántóföldi növények kivételével bármilyen mezőgazdasági nyersanyag termelhető az említett rendelet 107. cikkének (3) bekezdése alapján pihentetett földterületen.” |
| --- | --- |

14.

A 145. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az 1782/2003/EK rendelet IX. mellékletében felsorolt szántóföldi növények kivételével bármilyen mezőgazdasági nyersanyag termelhető az említett rendelet 107. cikkének (3) bekezdése alapján pihentetett földterületen.”

| 15. | A 146. cikk (1) bekezdése a) pontjának bevezető szövege helyébe a következő szöveg lép:
  „meghatározott mezőgazdasági nyersanyagok hasznosítását – kivéve az 1782/2003/EK rendelet IX. mellékletében felsorolt szántóföldi növényekét – az összes vonatkozó ellenőrzési intézkedés betartásával:”. |
| --- | --- |

15.

A 146. cikk (1) bekezdése a) pontjának bevezető szövege helyébe a következő szöveg lép:

„meghatározott mezőgazdasági nyersanyagok hasznosítását – kivéve az 1782/2003/EK rendelet IX. mellékletében felsorolt szántóföldi növényekét – az összes vonatkozó ellenőrzési intézkedés betartásával:”.

| 16. | A 147. cikk (5) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

16.

A 147. cikk (5) bekezdését el kell hagyni.

| 17. | A 149. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

17.

A 149. cikket el kell hagyni.

| 18. | A 158. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   Minden alapanyag esetében a biztosítékot bizonyos százalékban felszabadítják azzal a feltétellel, hogy az illetékes hatóság, amelyhez érintett begyűjtő, illetve elsődleges feldolgozó tartozik, bizonyítékkal rendelkezik arról, hogy az alapanyag szóban forgó mennyiségét a 147. cikk (2) bekezdésének f) pontjában említett felhasználásoknak megfelelően dolgozták fel, adott esetben figyelemmel a 152. cikk szerinti módosításokra.” |
| --- | --- |

18.

A 158. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Minden alapanyag esetében a biztosítékot bizonyos százalékban felszabadítják azzal a feltétellel, hogy az illetékes hatóság, amelyhez érintett begyűjtő, illetve elsődleges feldolgozó tartozik, bizonyítékkal rendelkezik arról, hogy az alapanyag szóban forgó mennyiségét a 147. cikk (2) bekezdésének f) pontjában említett felhasználásoknak megfelelően dolgozták fel, adott esetben figyelemmel a 152. cikk szerinti módosításokra.”

| 19. | A 159. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Annak kötelezettsége, hogy az alapanyag-mennyiségek feldolgozásával elsősorban a szerződésben rögzített végtermékeket állítsák elő, és hogy az alapanyagokat legkésőbb a betakarítás évét követő második év július 31-ig feldolgozzák, a 2220/85/EGK rendelet 20. cikke értelmében elsődleges követelmény.” |
| --- | --- |

19.

A 159. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Annak kötelezettsége, hogy az alapanyag-mennyiségek feldolgozásával elsősorban a szerződésben rögzített végtermékeket állítsák elő, és hogy az alapanyagokat legkésőbb a betakarítás évét követő második év július 31-ig feldolgozzák, a 2220/85/EGK rendelet 20. cikke értelmében elsődleges követelmény.”

| 20. | A XVI. mellékletben a Spanyolországra vonatkozó számadat helyébe „6 500” lép. |
| --- | --- |

20.

A XVI. mellékletben a Spanyolországra vonatkozó számadat helyébe „6 500” lép.

| 21. | A XVIII. mellékletből a „Szezonalitást csökkentő támogatás” című 2. pontot, az „Extenzifikációs támogatás” című 4. pontot és „Az állománysűrűségi mutatótól független támogatás” című 5. pontot el kell hagyni. |
| --- | --- |

21.

A XVIII. mellékletből a „Szezonalitást csökkentő támogatás” című 2. pontot, az „Extenzifikációs támogatás” című 4. pontot és „Az állománysűrűségi mutatótól független támogatás” című 5. pontot el kell hagyni.

| 22. | A XXI. mellékletben Szlovákia esetében az egységes területalapú támogatási rendszer keretén belüli mezőgazdasági területre vonatkozó számadat helyébe „1 880” lép. |
| --- | --- |

22.

A XXI. mellékletben Szlovákia esetében az egységes területalapú támogatási rendszer keretén belüli mezőgazdasági területre vonatkozó számadat helyébe „1 880” lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet a 2009. január 1-jén és azután kezdődő évekre vonatkozó támogatási kérelmekre kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. április 17-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 30., 2009.1.31., 16. o.

1

(2)  HL L 270., 2003.10.21., 1. o.

2

(3)  HL L 345., 2004.11.20., 1. o.

3

(4)  HL L 141., 2004.4.30., 18. o.

4

(5)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.”

5

---

| 18.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 100/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 100/6

---

A BIZOTTSÁG 317/2009/EK RENDELETE

(2009. április 17.)

az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékek behozatalára vonatkozó kiegészítő vámok megállapításáról szóló 673/2005/EK tanácsi rendelet I. mellékletének felváltásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékek behozatalára vonatkozó kiegészítő vámok megállapításáról szóló, 2005. április 25-i 673/2005/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikkére,

mivel:

| (1) | Miután az Egyesült Államok a folyamatos dömping- és támogatás-ellentételezésről szóló törvényt (a továbbiakban: CDSOA) nem tudta összhangba hozni a WTO-megállapodásokból eredő kötelezettségeivel, a 673/2005/EK rendelet 2005. május 1-jei hatállyal a kereskedelmi vámokat kiegészítő 15 %-os értékvámot vetett ki az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékek behozatalára. A WTO felhatalmazásával összhangban, amely szerint az Egyesült Államokkal szemben felfüggeszthető a vámkedvezmények alkalmazása, a Bizottság a CDSOA alapján évente kiigazítja a felfüggesztés mértékét az abban az időben a Közösséggel szemben alkalmazott hatálytalanítás vagy gyengítés mértékének megfelelően. |
| --- | --- |

(1)

Miután az Egyesült Államok a folyamatos dömping- és támogatás-ellentételezésről szóló törvényt (a továbbiakban: CDSOA) nem tudta összhangba hozni a WTO-megállapodásokból eredő kötelezettségeivel, a 673/2005/EK rendelet 2005. május 1-jei hatállyal a kereskedelmi vámokat kiegészítő 15 %-os értékvámot vetett ki az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékek behozatalára. A WTO felhatalmazásával összhangban, amely szerint az Egyesült Államokkal szemben felfüggeszthető a vámkedvezmények alkalmazása, a Bizottság a CDSOA alapján évente kiigazítja a felfüggesztés mértékét az abban az időben a Közösséggel szemben alkalmazott hatálytalanítás vagy gyengítés mértékének megfelelően.

| (2) | A legutóbbi olyan év CDSOA-kifizetései, amellyel kapcsolatban adatok állnak rendelkezésre, a 2008-as pénzügyi év (2007. október 1–2008. szeptember 30.) során beszedett dömpingellenes és kiegyenlítő vámok kifizetéseire vonatkoznak. Az Egyesült Államok Vámügyi és Határvédelmi Hivatala által közzétett adatok alapján a Közösséggel szembeni hatálytalanítás vagy gyengítés mértéke 16,31 millió USD. |
| --- | --- |

(2)

A legutóbbi olyan év CDSOA-kifizetései, amellyel kapcsolatban adatok állnak rendelkezésre, a 2008-as pénzügyi év (2007. október 1–2008. szeptember 30.) során beszedett dömpingellenes és kiegyenlítő vámok kifizetéseire vonatkoznak. Az Egyesült Államok Vámügyi és Határvédelmi Hivatala által közzétett adatok alapján a Közösséggel szembeni hatálytalanítás vagy gyengítés mértéke 16,31 millió USD.

| (3) | Mivel a hatálytalanítás vagy gyengítés mértéke és ennek következtében a felfüggesztés mértéke is csökkent, a 673/2005/EK rendelet II. mellékletében szereplő azon termékeket, amelyeket 2006-ban és 2007-ben vettek fel a 673/2005/EK rendelet I. mellékletében található listára, törölni kell a 673/2005/EK rendelet I. mellékletében szereplő listáról. A 673/2005/EK rendelet I. mellékletében szereplő termékek közül ezt követően négyet törölni kell az említett rendelet I. mellékletéből a lista sorrendjének megfelelően. |
| --- | --- |

(3)

Mivel a hatálytalanítás vagy gyengítés mértéke és ennek következtében a felfüggesztés mértéke is csökkent, a 673/2005/EK rendelet II. mellékletében szereplő azon termékeket, amelyeket 2006-ban és 2007-ben vettek fel a 673/2005/EK rendelet I. mellékletében található listára, törölni kell a 673/2005/EK rendelet I. mellékletében szereplő listáról. A 673/2005/EK rendelet I. mellékletében szereplő termékek közül ezt követően négyet törölni kell az említett rendelet I. mellékletéből a lista sorrendjének megfelelően.

| (4) | A módosított I. mellékletben szereplő, az Amerikai Egyesült Államokból származó termékek behozatalára kivetett, 15 %-os kiegészítő értékvám egy évre vonatkozó hatása által képviselt kereskedelmi érték nem lépi túl a 16,31 millió USD-t. |
| --- | --- |

(4)

A módosított I. mellékletben szereplő, az Amerikai Egyesült Államokból származó termékek behozatalára kivetett, 15 %-os kiegészítő értékvám egy évre vonatkozó hatása által képviselt kereskedelmi érték nem lépi túl a 16,31 millió USD-t.

| (5) | Annak érdekében, hogy ne történjen késedelem a 15 %-os kiegészítő behozatali értékvám hatálya alól kivont termékek vámkezelése során, e rendeletnek kihirdetése napján hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(5)

Annak érdekében, hogy ne történjen késedelem a 15 %-os kiegészítő behozatali értékvám hatálya alól kivont termékek vámkezelése során, e rendeletnek kihirdetése napján hatályba kell lépnie.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a kereskedelmi megtorló intézkedésekkel foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a kereskedelmi megtorló intézkedésekkel foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 673/2005/EK rendelet I. mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2009. május 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. április 17-én.

a Bizottság részéről

Catherine ASHTON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 110., 2005.4.30., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

Azokat a termékeket, amelyekre kiegészítő vámokat kell alkalmazni, a nyolcjegyű KN-kódok azonosítják. Az e kódok alá besorolt termékek leírása a legutóbb a 493/2005/EK rendelettel (1) módosított, a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) I. mellékletében található.

4820 10 50

6204 63 11

6204 69 18

6204 63 90

6104 63 00

6203 43 11

6103 43 00

6204 63 18

6203 43 19

6204 69 90

6203 43 90

0710 40 00

9003 19 30

8705 10 00

---

(1)  HL L 82., 2005.3.31., 1. o.

1

(2)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.”

2

---

| 18.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 100/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 100/8

---

A BIZOTTSÁG 318/2009/EK RENDELETE

(2009. április 17.)

az egyedi mezőgazdasági intézkedések kisebb égei-tengeri szigetek javára történő meghatározásáról szóló 1405/2006/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1914/2006/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az egyedi mezőgazdasági intézkedések kisebb égei-tengeri szigetek javára történő meghatározásáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. szeptember 18-i 1405/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikkére,

mivel:

| (1) | Szem előtt tartva az 1914/2006/EK bizottsági rendelet (2) 34. cikkének alkalmazása során szerzett tapasztalatot, indokolt pontosítani a szóban forgó cikkben előírt programmódosítási eljárásokat. A jóváhagyó határozatok késedelmes elfogadásának elkerülése érdekében indokolt előbbre hozni az éves programmódosítási kérelmek benyújtásának utolsó napját. Figyelemmel a költségvetési szabályokra, a módosítási kérelmet követő év január 1-jétől szükséges alkalmazni a jóváhagyott módosításokat. Ezenkívül indokolt részletesebben meghatározni bizonyos szabályokat azon kisebb jelentőségű módosítások vonatkozásában, amelyekről a Bizottságot csak tájékoztatás céljából kell értesíteni. |
| --- | --- |

(1)

Szem előtt tartva az 1914/2006/EK bizottsági rendelet (2) 34. cikkének alkalmazása során szerzett tapasztalatot, indokolt pontosítani a szóban forgó cikkben előírt programmódosítási eljárásokat. A jóváhagyó határozatok késedelmes elfogadásának elkerülése érdekében indokolt előbbre hozni az éves programmódosítási kérelmek benyújtásának utolsó napját. Figyelemmel a költségvetési szabályokra, a módosítási kérelmet követő év január 1-jétől szükséges alkalmazni a jóváhagyott módosításokat. Ezenkívül indokolt részletesebben meghatározni bizonyos szabályokat azon kisebb jelentőségű módosítások vonatkozásában, amelyekről a Bizottságot csak tájékoztatás céljából kell értesíteni.

| (2) | Az 1914/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

Az 1914/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a közvetlen kifizetések irányítóbizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a közvetlen kifizetések irányítóbizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1914/2006/EK rendelet 34. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„34. cikk

A program módosítása

(1)   Az 1405/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján engedélyezett program kívánt módosításait jóváhagyásra a Bizottság elé kell terjeszteni, és kellően alá kell támasztani, különösen a következők megadásával:

| a) | a program módosítását alátámasztó indokok és esetleges végrehajtási problémák; |
| --- | --- |

a)

a program módosítását alátámasztó indokok és esetleges végrehajtási problémák;

| b) | a módosítás várt hatásai; |
| --- | --- |

b)

a módosítás várt hatásai;

| c) | a kötelezettségvállalások finanszírozására és ellenőrzésére vonatkozó következmények. |
| --- | --- |

c)

a kötelezettségvállalások finanszírozására és ellenőrzésére vonatkozó következmények.

Görögország naptári évenként és programonként legfeljebb egyszer nyújt be programmódosítási kérelmeket, kivéve vis maior vagy rendkívüli körülmények fennállása esetén. E programmódosítási kérelmeknek minden évben legkésőbb augusztus 1-jéig be kell érkezniük a Bizottsághoz.

Ha a Bizottság nem emel kifogást a módosítások ellen, Görögország a módosítási kérelmet követő év január 1-jétől alkalmazza őket.

A módosítások alkalmazására korábban is sor kerülhet, ha a Bizottság még a harmadik albekezdésben említett időpont előtt írásban értesíti Görögországot, hogy a bejelentett módosítások megfelelnek a közösségi szabályozásnak.

Ha a bejelentett módosítás nem felel meg a közösségi szabályozásnak, a Bizottság tájékoztatja erről Görögországot, és a módosítás mindaddig nem alkalmazható, amíg a Bizottsághoz nem érkezik be megfelelőnek minősíthető módosítás.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a következő módosítások esetében a Bizottság értékeli Görögország javaslatait, és benyújtásuktól számítva legkésőbb négy hónapon belül határoz a jóváhagyásukról, az 1405/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban:

| a) | új intézkedések, cselekvések, termékek vagy támogatási rendszerek felvétele a programba; valamint |
| --- | --- |

a)

új intézkedések, cselekvések, termékek vagy támogatási rendszerek felvétele a programba; valamint

| b) | az egyes meglévő intézkedésekre, cselekvésekre, termékekre vagy támogatási rendszerekre vonatkozó támogatás már jóváhagyott egyedi szintjének megemelése a módosítási kérelem benyújtásakor alkalmazandó összegnek több mint 50 %-ával. |
| --- | --- |

b)

az egyes meglévő intézkedésekre, cselekvésekre, termékekre vagy támogatási rendszerekre vonatkozó támogatás már jóváhagyott egyedi szintjének megemelése a módosítási kérelem benyújtásakor alkalmazandó összegnek több mint 50 %-ával.

Az ily módon jóváhagyott módosítások a bejelentésüket követő év január 1-jétől alkalmazandók.

(3)   Görögország a következő módosításokat az (1) bekezdésben meghatározott eljárás lefolytatása nélkül végrehajthatja, feltéve, hogy a módosításokról a Bizottság értesítést kap:

| a) | az előzetes ellátási mérlegek vonatkozásában az ellátási szabályok hatálya alá tartozó termékek mennyiségének, és következésképp az egyes termékvonalak támogatására előirányzott globális támogatási összegnek a módosítása; |
| --- | --- |

a)

az előzetes ellátási mérlegek vonatkozásában az ellátási szabályok hatálya alá tartozó termékek mennyiségének, és következésképp az egyes termékvonalak támogatására előirányzott globális támogatási összegnek a módosítása;

| b) | a helyi termelés támogatása vonatkozásában az egyes intézkedésekre megítélt pénzügyi előirányzat legfeljebb 20 %-os módosítása; valamint |
| --- | --- |

b)

a helyi termelés támogatása vonatkozásában az egyes intézkedésekre megítélt pénzügyi előirányzat legfeljebb 20 %-os módosítása; valamint

| c) | a 2658/87/EGK tanácsi rendeletben (3) meghatározott, a támogatásban részesülő termékek azonosítására használt kódok és leírások módosításából eredő módosítások, amennyiben ezek a módosítások nem jelentik maguknak a termékeknek a módosítását. |
| --- | --- |

c)

a 2658/87/EGK tanácsi rendeletben (3) meghatározott, a támogatásban részesülő termékek azonosítására használt kódok és leírások módosításából eredő módosítások, amennyiben ezek a módosítások nem jelentik maguknak a termékeknek a módosítását.

Az első albekezdésben említett módosítások csak a Bizottsághoz való beérkezésük napjától kezdve hatályosak. A módosításokat magyarázatokkal és indokokkal kellően alá kell támasztani, és a következő esetek kivételével évente mindössze egyszer kerülhet rájuk sor:

| a) | vis maior és rendkívüli körülmények; |
| --- | --- |

a)

vis maior és rendkívüli körülmények;

| b) | az ellátási szabályok hatálya alá eső termékek mennyiségének módosulása; |
| --- | --- |

b)

az ellátási szabályok hatálya alá eső termékek mennyiségének módosulása;

| c) | a statisztikai nómenklatúra és a közös vámtarifa módosulása a 2658/87/EGK rendelettel összhangban; |
| --- | --- |

c)

a statisztikai nómenklatúra és a közös vámtarifa módosulása a 2658/87/EGK rendelettel összhangban;

| d) | a termeléstámogatási intézkedéseken belüli költségvetés-átcsoportosítás. Ez utóbbi módosításokat azonban legkésőbb az azon naptári évet követő év április 30-ig be kell jelenteni, amelynek előirányzata módosul. |
| --- | --- |

d)

a termeléstámogatási intézkedéseken belüli költségvetés-átcsoportosítás. Ez utóbbi módosításokat azonban legkésőbb az azon naptári évet követő év április 30-ig be kell jelenteni, amelynek előirányzata módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. április 17-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 265., 2006.9.26., 1. o.

1

(2)  HL L 365., 2006.12.21., 64. o.

2

(3)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.”

3

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Európai Központi Bank

| 18.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 100/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 100/10

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA

(2009. március 19.)

az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2004. február 19-i EKB/2004/2 határozat módosításáról

(EKB/2009/5)

(2009/328/EK)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára (a továbbiakban: „KBER Alapokmány”) és különösen annak 10.2., illetve 12.3. cikkére,

mivel:

| (1) | Az euro Szlovákia általi bevezetésével az Európai Központi Bank („EKB”) Kormányzótanácsa tagjainak száma meghaladja a 21 főt. A KBER Alapokmány 10.2. cikke alapján attól a naptól kezdődően, amikor a Kormányzótanács tagjainak a száma a 21-et meghaladja, az Igazgatóság minden egyes tagjának egy szavazata lesz, és a szavazati joggal rendelkező nemzeti központi banki elnökök száma 15 lesz. A rendelkezés szintén meghatározza a szavazati jogok rotációjára vonatkozó szabályokat. A 10.2. cikk hatodik francia bekezdése alapján a Kormányzótanács összes tagja kétharmados többségével elhatározhatja a rotációs rendszer bevezetésének elhalasztását addig a napig, amikor a nemzeti központi banki elnökök száma a 18-at meghaladja. A Kormányzótanács 2008 decemberében elhatározta a rotációs rendszer kezdetének addig a napig történő elhalasztását (1). |
| --- | --- |

(1)

Az euro Szlovákia általi bevezetésével az Európai Központi Bank („EKB”) Kormányzótanácsa tagjainak száma meghaladja a 21 főt. A KBER Alapokmány 10.2. cikke alapján attól a naptól kezdődően, amikor a Kormányzótanács tagjainak a száma a 21-et meghaladja, az Igazgatóság minden egyes tagjának egy szavazata lesz, és a szavazati joggal rendelkező nemzeti központi banki elnökök száma 15 lesz. A rendelkezés szintén meghatározza a szavazati jogok rotációjára vonatkozó szabályokat. A 10.2. cikk hatodik francia bekezdése alapján a Kormányzótanács összes tagja kétharmados többségével elhatározhatja a rotációs rendszer bevezetésének elhalasztását addig a napig, amikor a nemzeti központi banki elnökök száma a 18-at meghaladja. A Kormányzótanács 2008 decemberében elhatározta a rotációs rendszer kezdetének addig a napig történő elhalasztását (1).

| (2) | A KBER Alapokmánya 10.2. cikkének hatodik francia bekezdése alapján a Kormányzótanácsnak összes tagja kétharmados többségével kell meghoznia a rotációs rendszer végrehajtásához szükséges összes intézkedést. Ezek az intézkedések magukban foglalják i. a rotációs rátát, azaz az azonos időben szavazati jogukat elvesztő, illetve szavazati joghoz jutó, nemzeti központi banki elnökök számát; ii. a rotációs időszakot, azaz azon időszak hosszát, amelynek során a szavazati joggal rendelkező, nemzeti központi banki elnökök összetétele nem változik; iii. azt, hogy a nemzeti központi banki elnököket miként rendelik csoportjukba; és iv. a kétcsoportos rendszerről a háromcsoportos rendszerre történő átmenetet. A Kormányzótanács elhatározta ezen intézkedések meghozatalát, ami igényli az Európai Központi Bank eljárási szabályzatáról szóló, 2004. február 19-i EKB/2004/2 határozat (2) módosítását, mely módosításnak attól az időponttól kell érvényesülnie, amikor a nemzeti központi bankok elnökeinek száma a 18-at meghaladja. |
| --- | --- |

(2)

A KBER Alapokmánya 10.2. cikkének hatodik francia bekezdése alapján a Kormányzótanácsnak összes tagja kétharmados többségével kell meghoznia a rotációs rendszer végrehajtásához szükséges összes intézkedést. Ezek az intézkedések magukban foglalják i. a rotációs rátát, azaz az azonos időben szavazati jogukat elvesztő, illetve szavazati joghoz jutó, nemzeti központi banki elnökök számát; ii. a rotációs időszakot, azaz azon időszak hosszát, amelynek során a szavazati joggal rendelkező, nemzeti központi banki elnökök összetétele nem változik; iii. azt, hogy a nemzeti központi banki elnököket miként rendelik csoportjukba; és iv. a kétcsoportos rendszerről a háromcsoportos rendszerre történő átmenetet. A Kormányzótanács elhatározta ezen intézkedések meghozatalát, ami igényli az Európai Központi Bank eljárási szabályzatáról szóló, 2004. február 19-i EKB/2004/2 határozat (2) módosítását, mely módosításnak attól az időponttól kell érvényesülnie, amikor a nemzeti központi bankok elnökeinek száma a 18-at meghaladja.

| (3) | A rotációs rendszer végrehajtása tiszteletben tartja a nemzeti központi bankok elnökeivel szembeni egyenlő elbánás, az átláthatóság és az egyszerűség elveit, |
| --- | --- |

(3)

A rotációs rendszer végrehajtása tiszteletben tartja a nemzeti központi bankok elnökeivel szembeni egyenlő elbánás, az átláthatóság és az egyszerűség elveit,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának módosításai

Az EKB/2004/2 határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A szöveg a következő 3a. cikkel egészül ki:
  „3a. cikk
  Rotációs rendszer
  (1)   A nemzeti központi bankok elnökeit az Alapokmány 10.2. cikkének első és második francia bekezdésében meghatározottak szerint csoportokba sorolják.
  (2)   A nemzeti központi bankok elnökeit mindegyik csoportba – uniós konvenciót követve – az adott nemzeti központi bankok listájának megfelelően sorolják be, amely lista a tagállamok nevének nemzeti nyelv szerinti betűrendbe állításával jön létre. Az egyes csoportokon belül a szavazati jogok rotációja ezt a sorrendet követi. A rotáció a lista valamely véletlenszerűen kiválasztott eleménél kezdődik.
  (3)   Az egyes csoportokon belül a szavazati jogok rotációjára – a rotációs rendszer végrehajtása első hónapjának első napjától kezdődően – havonta sor kerül.
  (4)   Az első csoportban a havonta rotálódó szavazati jogok száma egy; a második és a harmadik csoportban a havonta rotálódó szavazati jogok száma egyenlő a csoportba tartozó nemzeti központi banki elnökök és a csoporthoz tartozó szavazati jogok számának különbségével, melyből kettőt még le kell vonni.
  (5)   Amennyiben a csoportok összetételét az Alapokmány 10.2. cikkének ötödik francia bekezdésével összhangban kiigazítják, az egyes csoportokon belüli szavazati jogok rotációja továbbra is követi a (2) bekezdésben meghatározott listát. Attól a naptól kezdődően, amikor a nemzeti központi banki elnökök száma eléri a 22-t, a harmadik csoportban a rotáció a lista egy véletlenszerűen kiválasztott eleménél kezdődik. A Kormányzótanács elhatározhatja a második és harmadik csoporton belüli rotációs sorrend megváltoztatását annak elkerülése érdekében, hogy bizonyos nemzeti központi banki elnökök az év azonos időszakaiban mindig szavazati jog nélkül maradjanak.
  (6)   Az EKB a honlapján előre nyilvánosságra hozza a Kormányzótanács szavazati joggal rendelkező tagjainak listáját.
  (7)   Az egyes tagállamok nemzeti központi bankjának a monetáris pénzügyi intézmények teljes aggregált mérlegében való részesedését azon legutolsó naptári év havi átlagadatainak éves átlaga alapján kell kiszámítani, amelyre adatok rendelkezésre állnak. Ha a piaci áron számított aggregált bruttó hazai termék az Alapokmány 29.3. cikkével összhangban kiigazításra kerül, illetve minden alkalommal, ha egy ország tagállammá, nemzeti központi bankja pedig a Központi Bankok Európai Rendszerének tagjává válik, az eurót már bevezetett tagállamok pénzügyi intézményeinek teljes aggregált mérlegét újra kell számítani azon legutolsó naptári évre vonatkozó adatok alapján, amelyre adatok rendelkezésre állnak.” |
| --- | --- |

1.

A szöveg a következő 3a. cikkel egészül ki:

„3a. cikk

Rotációs rendszer

(1)   A nemzeti központi bankok elnökeit az Alapokmány 10.2. cikkének első és második francia bekezdésében meghatározottak szerint csoportokba sorolják.

(2)   A nemzeti központi bankok elnökeit mindegyik csoportba – uniós konvenciót követve – az adott nemzeti központi bankok listájának megfelelően sorolják be, amely lista a tagállamok nevének nemzeti nyelv szerinti betűrendbe állításával jön létre. Az egyes csoportokon belül a szavazati jogok rotációja ezt a sorrendet követi. A rotáció a lista valamely véletlenszerűen kiválasztott eleménél kezdődik.

(3)   Az egyes csoportokon belül a szavazati jogok rotációjára – a rotációs rendszer végrehajtása első hónapjának első napjától kezdődően – havonta sor kerül.

(4)   Az első csoportban a havonta rotálódó szavazati jogok száma egy; a második és a harmadik csoportban a havonta rotálódó szavazati jogok száma egyenlő a csoportba tartozó nemzeti központi banki elnökök és a csoporthoz tartozó szavazati jogok számának különbségével, melyből kettőt még le kell vonni.

(5)   Amennyiben a csoportok összetételét az Alapokmány 10.2. cikkének ötödik francia bekezdésével összhangban kiigazítják, az egyes csoportokon belüli szavazati jogok rotációja továbbra is követi a (2) bekezdésben meghatározott listát. Attól a naptól kezdődően, amikor a nemzeti központi banki elnökök száma eléri a 22-t, a harmadik csoportban a rotáció a lista egy véletlenszerűen kiválasztott eleménél kezdődik. A Kormányzótanács elhatározhatja a második és harmadik csoporton belüli rotációs sorrend megváltoztatását annak elkerülése érdekében, hogy bizonyos nemzeti központi banki elnökök az év azonos időszakaiban mindig szavazati jog nélkül maradjanak.

(6)   Az EKB a honlapján előre nyilvánosságra hozza a Kormányzótanács szavazati joggal rendelkező tagjainak listáját.

(7)   Az egyes tagállamok nemzeti központi bankjának a monetáris pénzügyi intézmények teljes aggregált mérlegében való részesedését azon legutolsó naptári év havi átlagadatainak éves átlaga alapján kell kiszámítani, amelyre adatok rendelkezésre állnak. Ha a piaci áron számított aggregált bruttó hazai termék az Alapokmány 29.3. cikkével összhangban kiigazításra kerül, illetve minden alkalommal, ha egy ország tagállammá, nemzeti központi bankja pedig a Központi Bankok Európai Rendszerének tagjává válik, az eurót már bevezetett tagállamok pénzügyi intézményeinek teljes aggregált mérlegét újra kell számítani azon legutolsó naptári évre vonatkozó adatok alapján, amelyre adatok rendelkezésre állnak.”

| 2. | A 4.1. cikk első mondata helyébe a következő mondat lép:
  „A Kormányzótanács határozatképességéhez szavazati joggal rendelkező tagjai kétharmadának jelenléte szükséges.” |
| --- | --- |

2.

A 4.1. cikk első mondata helyébe a következő mondat lép:

„A Kormányzótanács határozatképességéhez szavazati joggal rendelkező tagjai kétharmadának jelenléte szükséges.”

| 3. | A 4.7. cikk az alábbi mondattal egészül ki:
  „Az írásbeli eljárás keretében hozott határozatokat a Kormányzótanácsnak a jóváhagyás időpontjában szavazati joggal rendelkező tagjai hagyják jóvá.” |
| --- | --- |

3.

A 4.7. cikk az alábbi mondattal egészül ki:

„Az írásbeli eljárás keretében hozott határozatokat a Kormányzótanácsnak a jóváhagyás időpontjában szavazati joggal rendelkező tagjai hagyják jóvá.”

| 4. | Az 5.1. cikk negyedik mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „Egy napirendi pontot a Kormányzótanács legalább három, szavazati joggal rendelkező tagjának kérésére törölni kell, ha a kapcsolódó dokumentumokat nem küldték meg időben a Kormányzótanács tagjai részére.” |
| --- | --- |

4.

Az 5.1. cikk negyedik mondata helyébe a következő szöveg lép:

„Egy napirendi pontot a Kormányzótanács legalább három, szavazati joggal rendelkező tagjának kérésére törölni kell, ha a kapcsolódó dokumentumokat nem küldték meg időben a Kormányzótanács tagjai részére.”

| 5. | Az 5.2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „A Kormányzótanács ülésének jegyzőkönyvét a következő ülésen (vagy amennyiben korábban szükséges, írásbeli eljárás keretében) hagyják jóvá a Kormányzótanács azon tagjai, akik a jegyzőkönyvben említett ülésen szavazati joggal rendelkeztek, és azt az elnök írja alá.” |
| --- | --- |

5.

Az 5.2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„A Kormányzótanács ülésének jegyzőkönyvét a következő ülésen (vagy amennyiben korábban szükséges, írásbeli eljárás keretében) hagyják jóvá a Kormányzótanács azon tagjai, akik a jegyzőkönyvben említett ülésen szavazati joggal rendelkeztek, és azt az elnök írja alá.”

2. cikk

Záró rendelkezés

Ez a határozat azon a napon lép hatályba, amikor az EKB Kormányzótanácsában a nemzeti központi banki elnökök száma a 18-at meghaladja.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2009. március 19-én.

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Az Európai Központi Bank 2008. december 18-i EKB/2008/29 határozata a rotációs rendszer az Európai Központi Bank Kormányzótanácsában való bevezetésének elhalasztásáról HL L 3., 2009.1.7., 4. o.

1

(2)  HL L 80., 2004.3.18., 33. o.

2

---

AJÁNLÁSOK

Bizottság

| 18.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 100/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 100/12

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2009. március 26.)

a belső piaci információs rendszerre (IMI) vonatkozó adatvédelmi iránymutatásokról

(az értesítés a C(2009) 2041. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/329/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 211. cikke második francia bekezdésére,

az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A páneurópai e-kormányzati szolgáltatásoknak közigazgatási szervek, üzleti vállalkozások és polgárok részére történő interoperábilis nyújtásáról (IDABC) szóló 2004. április 21-i 2004/387/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (1), különösen annak 4. cikke rendelkezik a közös érdekű projektek végrehajtásáról a közigazgatás minden szintjén, valamint a közigazgatási intézmények, közösségi intézmények és adott esetben más szervezetek között folytatott hatékony, eredményes és biztonságos információcsere lehetővé tétele érdekében. |
| --- | --- |

(1)

A páneurópai e-kormányzati szolgáltatásoknak közigazgatási szervek, üzleti vállalkozások és polgárok részére történő interoperábilis nyújtásáról (IDABC) szóló 2004. április 21-i 2004/387/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (1), különösen annak 4. cikke rendelkezik a közös érdekű projektek végrehajtásáról a közigazgatás minden szintjén, valamint a közigazgatási intézmények, közösségi intézmények és adott esetben más szervezetek között folytatott hatékony, eredményes és biztonságos információcsere lehetővé tétele érdekében.

| (2) | 2006. március 17-én a belső piaci tanácsadó bizottság (2) tagállami képviselői jóváhagyták a belső piaci információs rendszer (a továbbiakban IMI) globális végrehajtási tervét, és annak a tagállamok közigazgatási rendszerei közötti kommunikáció javítását célzó kidolgozását. |
| --- | --- |

(2)

2006. március 17-én a belső piaci tanácsadó bizottság (2) tagállami képviselői jóváhagyták a belső piaci információs rendszer (a továbbiakban IMI) globális végrehajtási tervét, és annak a tagállamok közigazgatási rendszerei közötti kommunikáció javítását célzó kidolgozását.

| (3) | Az említett jóváhagyáson túlmenően a Bizottság a 2006. augusztus 14-i C(2006) 3606., 2007. július 25-i C(2007) 3514. és a 2008. május 14-i C(2008) 1881. határozataiban döntött a belső piaci információs rendszer létrehozásáról és finanszírozásáról. |
| --- | --- |

(3)

Az említett jóváhagyáson túlmenően a Bizottság a 2006. augusztus 14-i C(2006) 3606., 2007. július 25-i C(2007) 3514. és a 2008. május 14-i C(2008) 1881. határozataiban döntött a belső piaci információs rendszer létrehozásáról és finanszírozásáról.

| (4) | A belső piaci információs rendszer célja a tagállamok közigazgatásai közötti információcserét igénylő közösségi jogi aktusok támogatása a belső piac terén, beleértve a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (3) és a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (4). |
| --- | --- |

(4)

A belső piaci információs rendszer célja a tagállamok közigazgatásai közötti információcserét igénylő közösségi jogi aktusok támogatása a belső piac terén, beleértve a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (3) és a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (4).

| (5) | A tagállamok, valamint a tagállamok és a Bizottság közötti, elektronikus úton történő információcserének a személyes adatok védelme tekintetében meg kell felelnie a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5), valamint a személyes adatok közösségi intézmények és szervezetek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) előírásainak. |
| --- | --- |

(5)

A tagállamok, valamint a tagállamok és a Bizottság közötti, elektronikus úton történő információcserének a személyes adatok védelme tekintetében meg kell felelnie a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5), valamint a személyes adatok közösségi intézmények és szervezetek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) előírásainak.

| (6) | Az adatvédelemhez való jog az Európai Unió Alapjogi Chartája, különösen annak 8. cikke által elismert alapvető jogok közé tartozik; az információs rendszereknek, mint pl. az IMI, gondoskodniuk kell arról, hogy a Bizottság és a tagállamok között egyértelmű legyen az adatvédelmi szabályokra vonatkozó különböző felelősségek és kötelezettségek megosztása, továbbá hogy az adatalanyok számára egyszerű és könnyen hozzáférhető mechanizmusokat biztosítsanak jogaik érvényesítésére. |
| --- | --- |

(6)

Az adatvédelemhez való jog az Európai Unió Alapjogi Chartája, különösen annak 8. cikke által elismert alapvető jogok közé tartozik; az információs rendszereknek, mint pl. az IMI, gondoskodniuk kell arról, hogy a Bizottság és a tagállamok között egyértelmű legyen az adatvédelmi szabályokra vonatkozó különböző felelősségek és kötelezettségek megosztása, továbbá hogy az adatalanyok számára egyszerű és könnyen hozzáférhető mechanizmusokat biztosítsanak jogaik érvényesítésére.

| (7) | A belső piaci információs rendszernek (IMI) a személyes adatok védelme tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2007. december 12-i bizottsági határozat (2008/49/EK) meghatározta az IMI szereplőinek és az IMI felhasználóinak funkcióit (7), jogait és kötelességeit. A bizottsági határozat figyelembe vette a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport véleményét (8). |
| --- | --- |

(7)

A belső piaci információs rendszernek (IMI) a személyes adatok védelme tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2007. december 12-i bizottsági határozat (2008/49/EK) meghatározta az IMI szereplőinek és az IMI felhasználóinak funkcióit (7), jogait és kötelességeit. A bizottsági határozat figyelembe vette a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport véleményét (8).

| (8) | Az említett határozat elfogadásán túlmenően az európai adatvédelmi biztos véleményt (9) fogadott el, amelyben jogi eszköz, lehetőleg tanácsi és parlamenti rendelet elfogadását kérte, tekintettel arra, hogy az IMI alkalmazási területét várhatóan fokozatosan a belső piaci jogszabályok további, bonyolultabb területeire is kiterjesztik, amelynek következtében nő a résztvevő hatóságok és az adatcserék száma. Az európai adatvédelmi biztos és a Bizottság szolgálatai számos megbeszélés és egy levélváltás (10) után megállapodtak egy fokozatos megközelítés alkalmazásában, amelynek első lépése az adatvédelmi iránymutatásoknak az európai adatvédelmi biztossal folytatott szoros konzultáció során történő elfogadása. |
| --- | --- |

(8)

Az említett határozat elfogadásán túlmenően az európai adatvédelmi biztos véleményt (9) fogadott el, amelyben jogi eszköz, lehetőleg tanácsi és parlamenti rendelet elfogadását kérte, tekintettel arra, hogy az IMI alkalmazási területét várhatóan fokozatosan a belső piaci jogszabályok további, bonyolultabb területeire is kiterjesztik, amelynek következtében nő a résztvevő hatóságok és az adatcserék száma. Az európai adatvédelmi biztos és a Bizottság szolgálatai számos megbeszélés és egy levélváltás (10) után megállapodtak egy fokozatos megközelítés alkalmazásában, amelynek első lépése az adatvédelmi iránymutatásoknak az európai adatvédelmi biztossal folytatott szoros konzultáció során történő elfogadása.

| (9) | Ezek az iránymutatások a 2008/49/EK határozatot egészítik ki, és figyelembe veszik mind a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport, mind az európai adatvédelmi biztos véleményét. |
| --- | --- |

(9)

Ezek az iránymutatások a 2008/49/EK határozatot egészítik ki, és figyelembe veszik mind a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport, mind az európai adatvédelmi biztos véleményét.

AJÁNLJA, HOGY A TAGÁLLAMOK:

| (1) | Tegyenek lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy az IMI szereplői és felhasználói alkalmazzák a mellékletben található iránymutatásokat. |
| --- | --- |

(1)

Tegyenek lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy az IMI szereplői és felhasználói alkalmazzák a mellékletben található iránymutatásokat.

| (2) | Ösztönözzék a nemzeti IMI-koordinátorokat a nemzeti adatvédelmi hatóságokkal történő kapcsolatfelvételre az iránymutatások nemzeti jog szerinti legmegfelelőbb alkalmazásával kapcsolatos tájékoztatás és segítségnyújtás érdekében. |
| --- | --- |

(2)

Ösztönözzék a nemzeti IMI-koordinátorokat a nemzeti adatvédelmi hatóságokkal történő kapcsolatfelvételre az iránymutatások nemzeti jog szerinti legmegfelelőbb alkalmazásával kapcsolatos tájékoztatás és segítségnyújtás érdekében.

| (3) | Az ajánlás elfogadásától számított kilenc hónapon belül a nemzeti IMI-koordinátorok segítségével adjanak visszajelzést az Európai Bizottság számára a mellékletben található iránymutatások alkalmazásáról. Ezt a visszajelzést az Európai Bizottság a javaslat elfogadásától számított egy éven belül elkészített jelentésében fogja figyelembe venni, amelyben értékelni fogja az IMI adatvédelmi helyzetét, valamint az esetleges jövőbeni intézkedések tartalmát és időszerűségét, beleértve egy jogi eszköz elfogadásának lehetőségét is. |
| --- | --- |

(3)

Az ajánlás elfogadásától számított kilenc hónapon belül a nemzeti IMI-koordinátorok segítségével adjanak visszajelzést az Európai Bizottság számára a mellékletben található iránymutatások alkalmazásáról. Ezt a visszajelzést az Európai Bizottság a javaslat elfogadásától számított egy éven belül elkészített jelentésében fogja figyelembe venni, amelyben értékelni fogja az IMI adatvédelmi helyzetét, valamint az esetleges jövőbeni intézkedések tartalmát és időszerűségét, beleértve egy jogi eszköz elfogadásának lehetőségét is.

Kelt Brüsszelben, 2009. március 26-án.

a Bizottság részéről

Charlie McCREEVY

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 144., 2004.4.30. 62. o.

1

(2)  A Bizottság 93/72/EGK határozatával létrehozott bizottság (HL L 26., 1993.2.3., 18. o.).

2

(3)  HL L 255., 2005.9.30., 22. o.

3

(4)  HL L 376., 2006.12.27., 36. o.

4

(5)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

5

(6)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

6

(7)  HL L 13., 2008.1.16., 18. o.

7

(8)  01911/07/EN vélemény, WP 140.

8

(9)  Az európai adatvédelmi biztos véleménye (2008. február 22.) a belső piaci információs rendszernek (IMI) a személyes adatok védelme tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2007. december 12-i 2008/49/EK bizottsági határozatról (HL C 270., 2008.10.25., 1. o.)

9

(10)  http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/edps/site/mySite/pid/87

10

---

MELLÉKLET

IRÁNYMUTATÁS AZ ADATVÉDELMI SZABÁLYOKNAK AZ IMI-RENDSZERBEN TÖRTÉNŐ VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓAN

1.   IMI – A KÖZIGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS ESZKÖZE

Az IMI az Európai Bizottság által a tagállamokkal közösen kidolgozott, az interneten keresztül elérhető szoftveralkalmazás. Fő célja a tagállamok segítése a kölcsönös segítségnyújtásról és közigazgatási együttműködésről rendelkező uniós jogszabályok gyakorlati végrehajtásában. Az IMI nem az információk hosszú távú tárolására szolgáló adatbázis, hanem egy olyan centralizált mechanizmus, ami az EGT-tagállamok nemzeti hatóságai számára teszi lehetővé az információcserét, az adatok korlátozott idejű megőrzése mellett.

IMI bejelentkezési oldal

Image

Az IMI jelenleg a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv szerinti információk cseréjét támogatja, és 2009 végétől a szolgáltatási irányelv szerinti információk cseréjét is támogatni fogja. A tervek szerint a jövőben a rendszer a belső piac további jogszabályi területei alá tartozó információk cseréjét is támogathatja. Az említett jogszabályi területek mindenkori aktualizált jegyzéke a 2008/49/EK rendelet mellékletében található. A mellékletet rendszeres időközönként aktualizálják. Az IMI nem használható a mellékletben nem felsorolt jogszabályi területekkel kapcsolatos információcserére.

Az alkalmazásnak a szakmai képesítésekkel foglalkozó illetékes hatóságok által használt nézete

Image

A nemzeti hatóságok közötti együttműködés létfontosságú a belső piac megfelelő működéséhez. Az európai polgárok csak a közigazgatási együttműködéshez kapcsolódó gyakorlati intézkedések megléte mellett tudják kihasználni alapvető belső piaci jogaikat, mint például egy másik tagállamban történő letelepedés szabadsága vagy határokon átívelő szolgáltatások nyújtása.

Néhány példa:

Egy Berlinben élő német orvosnő egy francia állampolgárral házasodik össze, és úgy dönt, új életet kezd Párizsban. A német orvosnő Franciaországban is gyakorolni szeretné a hivatását, ezért a képesítéseit és okleveleit benyújtja a franciaországi orvosi kamarának. Az iratokat feldolgozó személynek kétsége merül fel az egyik oklevél hitelességével kapcsolatban, és az IMI használatával ellenőrizteti azt a berlini illetékes hatósággal.

Egy Franciaországban bejegyzett, Franciaországban működő ipari takarító vállalat a határon túl, Spanyolország katalán régiójában is nyújt tisztítási szolgáltatásokat. Egy spanyolországi civil szervezet panaszt nyújt be a katalán környezetvédelmi minisztériumhoz azt állítva, hogy a francia cég nem rendelkezik megfelelően képzett munkaerővel bizonyos tisztítószerek kezeléséhez. A katalán illetékes hatóság az IMI használatával ellenőrzi, hogy a tisztítási vállalat jogszerűen működik-e Franciaországban.

Az Európai Unión belüli közigazgatási együttműködés nem könnyű feladat. Meg kell küzdeni a nyelvi korlátokkal (az EU 23 hivatalos nyelvvel rendelkezik), a határokon átívelő együttműködés igazgatási eljárásainak hiányával, az eltérő igazgatási struktúrákkal és kultúrákkal, valamint a másik tagállambeli partnerek nem egyértelmű azonosíthatóságával.

Bár a tagállamok feladata a belső piaci jogszabályok eredményes végrehajtása saját területükön belül, a Bizottság úgy véli, hogy a tagállamoknak szükségük van az együttműködést szolgáló eszközökre. Az IMI-rendszert ennek szem előtt tartásával tervezték, a következő célokra: a megfelelő illetékes hatóság azonosítása egy másik tagállamban (keresési funkció), az információcsere kezelése egyszerű és egységesített eljárások alapján, valamint a nyelvi korlátok elhárítása előre meghatározott és előre lefordított kérdéssorok alapján.

Két, információcserét folytató illetékes hatóság kérdéseit saját nyelvükön bemutató képernyőképek

Image

Image

2.   AZ IRÁNYMUTATÁSOK ÉRVÉNYESSÉGI TERÜLETE ÉS CÉLJA

Az IMI felhasználói szakértők a saját hatáskörükbe tartozó területeken, legyenek azok egy szakmára vonatkozó szabályok vagy a szolgáltatásnyújtásra vonatkozó előírások. Azonban ők nem adatvédelmi szakértők, és nem biztos, hogy mindig tisztában vannak a saját nemzeti adatvédelmi jogszabályaik által előírt adatvédelmi követelményekkel.

Ezért célszerű az IMI felhasználóit olyan iránymutatásokkal ellátni, amelyek az IMI működését adatvédelmi szempontból is bemutatják, valamint tájékoztatást adnak a rendszerbe épített biztosítékokról és a rendszer használatából eredő lehetséges kockázatokról (1).

Ezek az iránymutatások nem kívánnak kimerítő áttekintést nyújtani az IMI-vel kapcsolatos adatvédelmi kérdésekről, hanem inkább felhasználóbarát magyarázatnak, az IMI minden felhasználója által érthető jogszabályi megfelelőségi kereteknek tekinthetők. Szükség esetén az IMI felhasználói további iránymutatásokat és segítséget kérhetnek a tagállamokban működő adatvédelmi hatóságoktól. A hatóságok jegyzéke, azok elérhetősége és honlapjaik címe a következő webhelyen érhetők el:

http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/nationalcomm/index_en.htm

3.   ADATVÉDELMI SZEMPONTOKKAL ÖSSZEEGYEZTETHETŐ KÖRNYEZET

Az IMI kifejlesztése során szem előtt tartották az adatvédelmi jogszabályok által támasztott követelményeket, ezért a rendszer az alapoktól kezdve összeegyeztethető az adatvédelmi szempontokkal.

Az IMI felhasználói biztosak lehetnek abban, hogy az IMI adatvédelmi szempontból megbízható szoftver, és ezt néhány egyszerű példával illusztráljuk:

| a) | Az IMI-t csak az Európai Gazdasági Térség (az EU tagállamai, valamint Norvégia, Izland és Liechtenstein) illetékes hatóságai használják, és nem történik személyes adatok kiadása az EGT területén kívülre. |
| --- | --- |

a)

Az IMI-t csak az Európai Gazdasági Térség (az EU tagállamai, valamint Norvégia, Izland és Liechtenstein) illetékes hatóságai használják, és nem történik személyes adatok kiadása az EGT területén kívülre.

| b) | Az Európai Bizottság és az IMI-koordinátorok (2) nem férnek hozzá a rendszerben szereplő szakemberek vagy szolgáltatók személyes adataihoz. |
| --- | --- |

b)

Az Európai Bizottság és az IMI-koordinátorok (2) nem férnek hozzá a rendszerben szereplő szakemberek vagy szolgáltatók személyes adataihoz.

| c) | Csak az információkérésben részt vevő illetékes hatóságok jogosultak megtekinteni a szolgáltató személyes adatait (3). A védelem fontosságát az is jelzi, hogy a kérés címzettje csak akkor láthatja a szolgáltató személyes adatait, ha a kérést hivatalosan is befogadta.

  Példa egy kérésre, a címzett általi befogadás előtt |
| --- | --- |

c)

Csak az információkérésben részt vevő illetékes hatóságok jogosultak megtekinteni a szolgáltató személyes adatait (3). A védelem fontosságát az is jelzi, hogy a kérés címzettje csak akkor láthatja a szolgáltató személyes adatait, ha a kérést hivatalosan is befogadta.

Példa egy kérésre, a címzett általi befogadás előtt

Image

| d) | A kérésekkel kapcsolatos személyes adatok a kérés lezárása után hat hónappal automatikusan törlődnek a rendszerből, illetve ez előbb is megtörténhet a közreműködő illetékes hatóságok kérésére (részletekért lásd a megőrzési időszakkal foglalkozó 12. fejezetet). |
| --- | --- |

d)

A kérésekkel kapcsolatos személyes adatok a kérés lezárása után hat hónappal automatikusan törlődnek a rendszerből, illetve ez előbb is megtörténhet a közreműködő illetékes hatóságok kérésére (részletekért lásd a megőrzési időszakkal foglalkozó 12. fejezetet).

4.   KI KICSODA AZ IMI-BEN? A KÖZÖS IRÁNYÍTÁS KÉRDÉSE

Az IMI jó példája a közös feldolgozási műveleteknek és a közös irányításnak. Például míg csak a tagállamok illetékes hatóságai cserélnek személyes adatokat, az adatok tárolása a kiszolgáló számítógépeken az Európai Bizottság felelőssége. Bár az Európai Bizottság nem rendelkezik jogosultságokkal a személyes adatok megtekintéséhez, a rendszer üzemeltetőjeként jár el, aki elvégzi az adatok fizikai törlésének vagy helyesbítésének feldolgozását.

Más szóval a Bizottság és a tagállamok közti felelősségek megosztása eredményeképpen:

| a) | minden illetékes hatóság és minden IMI-koordinátor adatkezelőnek minősül saját adatfeldolgozási tevékenységeik tekintetében; |
| --- | --- |

a)

minden illetékes hatóság és minden IMI-koordinátor adatkezelőnek minősül saját adatfeldolgozási tevékenységeik tekintetében;

| b) | a Bizottság a rendszernek nem felhasználója, hanem üzemeltetője, és elsősorban a rendszer karbantartásáért és biztonságáért felelős (4); |
| --- | --- |

b)

a Bizottság a rendszernek nem felhasználója, hanem üzemeltetője, és elsősorban a rendszer karbantartásáért és biztonságáért felelős (4);

| c) | az IMI szereplői megosztott felelősséggel rendelkeznek az értesítési kötelezettségre, hozzáférési jogosultságokra, kifogásokra és helyesbítésekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

c)

az IMI szereplői megosztott felelősséggel rendelkeznek az értesítési kötelezettségre, hozzáférési jogosultságokra, kifogásokra és helyesbítésekre vonatkozóan.

A közös irányítás olyan bonyolult megvalósításai esetén, mint az IMI, a jogszabályi megfelelés szempontjából leghatékonyabb megoldás az adatvédelemnek az alapoktól történő rendszerbe ágyazása (lásd a 13. „Az adatvédelmi hatóságokkal és az európai adatvédelmi biztossal folytatott együttműködés” fejezet „Folyamatban lévő munkák” szakaszát), és az ezen iránymutatások szerinti jogszabályi megfelelőségi keretek meghatározása. A kereteknek történő megfelelésért az IMI minden szereplője és felhasználója felelős.

5.   AZ IMI SZEREPLŐI ÉS FELHASZNÁLÓI

Az IMI-t használó minden szereplőt az IMI-koordinátorok hitelesítenek. A szereplőket, felhasználókat, funkcióikat, jogaikat és kötelezettségeiket a 2008/49/EK rendelet 6–12. cikke írja le részletesen. Ezért az iránymutatás nem ismétli meg az abban foglaltakat.

Fontos megérteni, hogy az IMI egy nagyon rugalmas rendszer, ahol a tagállamok számos különböző módon oszthatják meg a felelősségeket és funkciókat az illetékes hatóságok és a koordinátorok között annak érdekében, hogy az minél jobban illeszkedjen az adott igazgatási struktúrához és a közigazgatási együttműködés által lefedett jogszabályi területekhez.

Azt is fontos szem előtt tartani, hogy az egyes tagállamok IMI-felhasználói számos más feldolgozási műveletért felelősek. Az IMI adatvédelmi megfelelőségének nem szabad szükségtelenül bonyolultnak lennie, és nem támaszthat túlzó adminisztratív terheket. Ezenkívül nem kell szükségszerűen mindenre egységes megoldást kínálnia.

A legtöbb esetben az illetékes hatóságoknak egyszerűen csak a saját tagállamuk adatvédelmi törvényei, és adatkezelőként a saját szükségleteik alapján rájuk vonatkozó rendes szabályok és gyakorlat alapján kell elvégezniük a feldolgozási műveleteket az IMI-rendszerben.

Ezen túlmenően célszerű kihasználni az IMI-rendszeren belül biztosított, az adatvédelmi szabályokkal összeegyeztethető környezetet. Például ha az információcserét már nem kell tovább az IMI-rendszerben tartani, még a hathónapos megőrzési időszak lejárta előtt célszerű a kezelt személyes adatok törlését kérni az IMI-ből.

6.   A SZEMÉLYES INFORMÁCIÓK IMI-RENDSZEREN KERESZTÜLI CSERÉJÉNEK JOGALAPJA

Az IMI szereplőinek és felhasználóinak az IMI működtetésével összefüggő, a személyes adatok védelmével kapcsolatos funkcióit, jogait és kötelességeit a Bizottság 2008/49/EK határozata szabályozza.

Nem minden, az IMI-ben kezelt adat minősül személyes adatnak. Például a rendszeren keresztül kezelt információk jogi személyekre is vonatkozhatnak (5), vagy a kérdés és a válasz nem egy adott magánszemélyre vonatkozik (pl. általános kérdés arra vonatkozóan, hogy egy adott szakmát szabályoznak-e egy bizonyos tagállamban).

Sok esetben azonban az információcsere magánszemélyekre vonatkozik, ezért jogalapra van szükség a személyes adatok feldolgozásához. Az IMI használata gyakran az adatalany személy érdekében történik. Mindazonáltal, még ha az információcsere nem is szükségszerűen az adatalany személy érdekében történik, az adatok IMI-rendszerben történő kicserélése engedélyezett az illetékes hatóságok számára, feltéve, hogy az adatcserének konkrét jogalapja van.

A személyes adatok feldolgozásának jogalapjait a 95/46/EK irányelv 7. cikke sorolja fel. Ezek közül az IMI-rendszerre vonatkozóan a 7. cikk c) és e) pontja a leglényegesebb.

I.   Jogi kötelezettségnek teljesítése (7. cikk c) pont)

Általános alapelvként az EU tagállamainak kötelessége egymással és a közösségi intézményekkel együttműködni. A közigazgatási együttműködésre vonatkozó kötelezettséget kifejezetten és konkrétan említi a 2005/36/EK irányelv (szakmai képesítések elismerése) és a 2006/123/EK (szolgáltatási irányelv).

A szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv 56. cikke a következőképpen rendelkezik:

„(1)   A fogadó tagállam és a saját tagállam illetékes hatóságai szorosan együttműködnek és kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak ezen irányelv alkalmazásának megkönnyítése érdekében. Gondoskodnak az egymásnak szolgáltatott adatok bizalmas kezeléséről.

(2)   A fogadó tagállam és a saját tagállam illetékes hatóságai – a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv (...) előírt személyesadat-védelmi jogi rendelkezéseket tiszteletben tartva – adatokat szolgáltatnak egymásnak azokról a fegyelmi eljárásokról, büntetőjogi szankciókról, vagy bármely egyéb jelentős súlyú, konkrét körülményekről, amelyek az ezen irányelv alapján gyakorolt tevékenységek tekintetében várhatóan következményekkel járhatnak [HL L 201., 2002.7.31., 37. o.].”

A szolgáltatási irányelv 28. cikke értelmében:

„(1)   A tagállamok egymásnak kölcsönösen segítséget nyújtanak, és a hatékony együttműködés érdekében intézkedéseket hoznak a szolgáltatók és az általuk nyújtott szolgáltatások felügyeletének biztosítására.(...)

(6)   A tagállamok a lehető legrövidebb határidőn belül, elektronikus úton továbbítják a más tagállamok vagy a Bizottság által kért információkat.”

A szolgáltatási irányelv 34. cikke értelmében:

„1.   A Bizottság a tagállamokkal együttműködve a tagállamok közötti adatcsere céljából elektronikus rendszert hoz létre, figyelembe véve a meglévő információs rendszereket.”

II.   Közérdekből elvégzendő feladat végrehajtása vagy az adatkezelőre, illetve az adatokról tudomást szerző harmadik félre ruházott hivatali hatáskör gyakorlása (7. cikk e) pont).

Az IMI szereplői és felhasználói közérdekű feladatokat látnak el vagy a rájuk ruházott hatósági jogköröket gyakorolják. Az IMI-rendszerben történő minden regisztrációt az IMI-koordinátor érvényesít miután meggyőződött arról, hogy a szóban forgó illetékes hatóság vagy közérdekű feladatot lát el (például orvosi vagy állatorvosi testület, amely arról gondoskodik, hogy tagjai betartsák az etikai vagy egészségügyi szabályokat) vagy a rá ruházott hivatalos hatósági jogköröket gyakorolja (pl. oktatási minisztériumok, amelyek arról gondoskodnak, hogy a középfokú oktatásban dolgozó tanárok megfelelő képesítéssel rendelkezzenek).

Az előzőek alapján az IMI a szakmai képesítések elismeréséről szóló és a szolgáltatási irányelv szerint használható személyes adatok cseréjére, az említett irányelvek rendelkezései szerinti célokra. Más belső piaci jogszabályokkal kapcsolatos információk cseréje nem végezhető az IMI-ben. Amennyiben az IMI alkalmazási területét a későbbiekben más további jogszabályokra is kibővítik, a 2008/49/EK határozat melléklete ki fog egészülni a vonatkozó közösségi jogszabályokkal.

7.   AZ ALKALMAZANDÓ JOG ÉS A MEGFELELŐ FELÜGYELET KÉRDÉSE

Az alkalmazandó adatvédelmi jogszabályok az adott IMI-szereplő vagy -felhasználó személyétől függenek. Az Európai Bizottságra például a 45/2001/EK adatvédelmi rendelet vonatkozik. Nemzeti felhasználókra (pl. illetékes hatóságokra) a nemzeti adatvédelmi jogszabályok vonatkoznak, amelyeknek összhangban kell lenniük a 95/46/EK irányelvvel (adatvédelmi irányelv).

Az Európai Unió szilárd adatvédelmi keretekkel rendelkezik, amelyeket az említett irányelv és a 45/2001/EK rendelet (6) határoznak meg. Az adatvédelmi irányelv némi rugalmasságot biztosít a tagállamok számára. Az IMI nemzeti koordinátorai számára ezért javasolt ezeket az iránymutatásokat saját adatvédelmi hatóságaikkal megvitatni, például a magánszemélyekkel kapcsolatban nyújtandó információk tartalmára (ezzel kapcsolatban lásd a 9. fejezetet), illetve bizonyos adatfeldolgozási műveleteknek az adatvédelmi hatóságok felé történő jelentési kötelezettségére vonatkozóan.

6

Az 95/46/EK irányelv egy kettős céllal rendelkező belső piaci irányelv. A nemzeti adatvédelmi jogszabályok harmonizációja egyrészt magas szintű adatvédelmet, másrészt az egyének alapvető jogainak védelmét, egyúttal a személyes adatok tagállamok közti szabad áramlását hivatott szolgálni. Ezért a nemzeti sajátosságok nem befolyásolhatják jelentősen és gyakorlati módon az IMI használatát, és a más közösségi jogszabályok által előírt információcserét.

Az EU adatvédelemre vonatkozó jogi kereteinek egyik leglényegesebb tulajdonsága, hogy azt nyilvános és független adatvédelmi hatóságok felügyelik. Ennek eredményeképpen a polgárok panaszt nyújthatnak be az említett hatóságoknak az adatvédelmi problémák gyors, peren kívüli rendezése érdekében. A személyes adatok feldolgozását nemzeti szinten a nemzeti adatvédelmi hatóságok felügyelik, míg a személyes adatok európai intézmények általi feldolgozásának felügyeletét az európai adatvédelmi biztos végzi. Ebből következik, hogy az Európai Bizottság az európai adatvédelmi biztos, míg az IMI más felhasználói a résztvevő nemzeti adatvédelmi hatóságok felügyelete alatt állnak. A panaszok, illetve az adatalanyok kéréseinek kezelési módjával kapcsolatban lásd a hozzáférési jogosultságokkal és helyesbítésekkel foglalkozó 10. fejezetet, illetve az adatvédelmi hatóságokkal és az európai adatvédelmi biztossal folytatott együttműködés kérdésével foglalkozó 13. fejezetet.

8.   AZ INFORMÁCIÓCSERÉRE VONATKOZÓ ADATVÉDELMI ALAPELVEK

A közösségi jogszabályok szerint személyes adatok feldolgozása csak bizonyos feltételek mellett (lásd 6. fejezet „A személyes információk IMI rendszeren keresztüli cseréjének jogalapja”) és az adatvédelmi irányelv ún. „adatminőségre vonatkozó” alapelveivel összhangban történhet (lásd az irányelv 6. cikkét).

Az adatkezelők csak jogszerű és konkrét célból gyűjthetnek személyes adatokat, valamint azokat csak az adatgyűjtéskor meghatározott célokra dolgozhatják fel. Jó példa a nem összeegyeztethető célokra, ha az illetékes hatóság magáncégeknek marketingcélból adná el azokat a címeket, amelyeket a migráns szakemberek ügyeinek a szolgáltatási irányelv alapján történő kezelése során gyűjtött össze.

Ezen túlmenően a személyes adatok feldolgozásának arányosnak (megfelelőnek, relevánsnak és nem túlzott mértékűnek) kell lennie az adatgyűjtés célja szempontjából, valamint az adatfeldolgozónak ésszerű intézkedéseket kell tennie az adatok naprakészen tartása, valamint azok megsemmisítése vagy anonimmá tétele érdekében, miután az adatalany azonosítása a továbbiakban szükségtelenné válik. Az adatminőségre vonatkozó alapelvek jó információkezelési alapelvek, mivel egy jó információs rendszer nem tárol konkrét ok nélkül több gigabájtnyi olyan adatot, ami gyorsan elavul és megbízhatatlanná válik. Egy jó elektronikus információs rendszer csak az előre meghatározott célokhoz szükséges adatokat gyűjti össze, és ezeket az adatokat naprakészen tartja, hogy azok teljes mértékben megbízhatóak legyenek.

Az említett adatminőségi alapelveknek az IMI-rendszer működésére történő alkalmazásával a következő ajánlásokat fogalmazhatjuk meg:

| 1. | Az IMI használatának szigorúan a vonatkozó jogszabályokban meghatározott célokra kell korlátozódnia (pl. indokolt kétség, vagy a vonatkozó jogszabályokban meghatározott bármely egyéb indok). Ezért annak ellenére, hogy az IMI várhatóan az illetékes hatóságok közötti információcsere rutinszerűen használt eszköze lesz, teljes mértékben világossá kell tenni, hogy az IMI-t nem lehet szisztematikusan a migráns szakemberek vagy szolgáltatók háttérellenőrzésére felhasználni. |
| --- | --- |

1.

Az IMI használatának szigorúan a vonatkozó jogszabályokban meghatározott célokra kell korlátozódnia (pl. indokolt kétség, vagy a vonatkozó jogszabályokban meghatározott bármely egyéb indok). Ezért annak ellenére, hogy az IMI várhatóan az illetékes hatóságok közötti információcsere rutinszerűen használt eszköze lesz, teljes mértékben világossá kell tenni, hogy az IMI-t nem lehet szisztematikusan a migráns szakemberek vagy szolgáltatók háttérellenőrzésére felhasználni.

| 2. | A kérelmező illetékes hatóságnak csak azokat a személyes adatokat kell megadnia, amelyekre a válaszadó illetékes hatóságnak szüksége van a kérdéses személy egyértelmű azonosításához, vagy a kérdések megválaszolásához. Például ha egy migráns szakembert neve és szakmai nyilvántartási száma alapján azonosítani lehet, nincs szükség személyi azonosító számának megadására is. |
| --- | --- |

2.

A kérelmező illetékes hatóságnak csak azokat a személyes adatokat kell megadnia, amelyekre a válaszadó illetékes hatóságnak szüksége van a kérdéses személy egyértelmű azonosításához, vagy a kérdések megválaszolásához. Például ha egy migráns szakembert neve és szakmai nyilvántartási száma alapján azonosítani lehet, nincs szükség személyi azonosító számának megadására is.

| 3. | Az IMI felhasználóinak körültekintően kell megválasztaniuk a feltett kérdéseket, és nem szabad a kifejezetten szükségesnél több tájékoztatást kérniük. Ez nem pusztán az adatminőségi alapelvek betartása, hanem az igazgatási terheket is csökkenti. Az átláthatóság céljából az előre meghatározott kérdéscsoportokat az IMI honlapján (7) közzétették.

  Mik azok az érzékeny adatok
   (8)
  ?

  Olyan adatok, amelyekből következtetni lehet a faji vagy etnikai hovatartozásra, a politikai véleményre, a vallási vagy világnézeti meggyőződésre, a szakszervezeti tagságra, az egészségi állapotra vagy a szexuális életre, szabálysértésekre, büntetőítéletekre vagy biztonsági intézkedésekre. Egyes tagállamok a közigazgatási szankciókkal vagy polgári ügyekben hozott határozatokkal kapcsolatos információkat is érzékeny adatokként kezelhetik. |
| --- | --- |

3.

Az IMI felhasználóinak körültekintően kell megválasztaniuk a feltett kérdéseket, és nem szabad a kifejezetten szükségesnél több tájékoztatást kérniük. Ez nem pusztán az adatminőségi alapelvek betartása, hanem az igazgatási terheket is csökkenti. Az átláthatóság céljából az előre meghatározott kérdéscsoportokat az IMI honlapján (7) közzétették.

7

Mik azok az érzékeny adatok
   (8)
  ?

Mik azok az érzékeny adatok

8

?

Olyan adatok, amelyekből következtetni lehet a faji vagy etnikai hovatartozásra, a politikai véleményre, a vallási vagy világnézeti meggyőződésre, a szakszervezeti tagságra, az egészségi állapotra vagy a szexuális életre, szabálysértésekre, büntetőítéletekre vagy biztonsági intézkedésekre. Egyes tagállamok a közigazgatási szankciókkal vagy polgári ügyekben hozott határozatokkal kapcsolatos információkat is érzékeny adatokként kezelhetik.

| 4. | Az illetékes hatóságoknak különösen ügyelniük kell azokra az esetekre, ahol az információcsere érzékeny adatokra vonatkozik. Az érzékeny adatok cseréje csak igen korlátozott körülmények között lehetséges. Az érzékeny adatoknak az IMI-rendszerben történő feldolgozására vonatkozó legfontosabb követelmények a következők:






  a) | Az érzékeny adatok feldolgozása jogi követelések megállapításához, gyakorlásához vagy védelméhez szükséges (lásd az adatvédelmi irányelv 8. cikke (2) bekezdésének e) pontját és a nemzeti jogszabályok megfelelő rendelkezéseit).
  Ez olyan, az IMI-rendszeren keresztül bonyolított adatcserére is vonatkozik, ahol egy migráns szakember vagy szolgáltató szakmája gyakorlásával vagy másik tagállamban történő letelepedésével kapcsolatos jogát kívánja gyakorolni. Az illetékes hatóságoknak minden esetben körültekintően kell megvizsgálniuk, hogy ténylegesen szükség van-e érzékeny adatokra az említett jogok megadásához.
  Az IMI-n belül kezelt érzékeny adatok bizonyos fajtáira vonatkozóan a tagállamok egyedi rendelkezéseket fogadtak el a szakmai képesítések elismeréséről szóló és a szolgáltatási irányelvben.






  1. | A szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv 56. cikkének (2) bekezdése szerint „A fogadó tagállam és a saját tagállam illetékes hatóságai – (...) a személyesadat-védelmi jogi rendelkezéseket tiszteletben tartva – adatokat szolgáltatnak egymásnak azokról a fegyelmi eljárásokról, büntetőjogi szankciókról, vagy bármely egyéb jelentős súlyú, konkrét körülményekről, amelyek az ezen irányelv alapján gyakorolt tevékenységek tekintetében várhatóan következményekkel járhatnak.” |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Az illetékes hatóságoknak különösen ügyelniük kell azokra az esetekre, ahol az információcsere érzékeny adatokra vonatkozik. Az érzékeny adatok cseréje csak igen korlátozott körülmények között lehetséges. Az érzékeny adatoknak az IMI-rendszerben történő feldolgozására vonatkozó legfontosabb követelmények a következők:

érzékeny adatokra

a)

Az érzékeny adatok feldolgozása jogi követelések megállapításához, gyakorlásához vagy védelméhez szükséges (lásd az adatvédelmi irányelv 8. cikke (2) bekezdésének e) pontját és a nemzeti jogszabályok megfelelő rendelkezéseit).

Ez olyan, az IMI-rendszeren keresztül bonyolított adatcserére is vonatkozik, ahol egy migráns szakember vagy szolgáltató szakmája gyakorlásával vagy másik tagállamban történő letelepedésével kapcsolatos jogát kívánja gyakorolni. Az illetékes hatóságoknak minden esetben körültekintően kell megvizsgálniuk, hogy ténylegesen szükség van-e érzékeny adatokra az említett jogok megadásához.

Az IMI-n belül kezelt érzékeny adatok bizonyos fajtáira vonatkozóan a tagállamok egyedi rendelkezéseket fogadtak el a szakmai képesítések elismeréséről szóló és a szolgáltatási irányelvben.

1.

A szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv 56. cikkének (2) bekezdése szerint „A fogadó tagállam és a saját tagállam illetékes hatóságai – (...) a személyesadat-védelmi jogi rendelkezéseket tiszteletben tartva – adatokat szolgáltatnak egymásnak azokról a fegyelmi eljárásokról, büntetőjogi szankciókról, vagy bármely egyéb jelentős súlyú, konkrét körülményekről, amelyek az ezen irányelv alapján gyakorolt tevékenységek tekintetében várhatóan következményekkel járhatnak.”

| 2. | A szolgáltatási irányelv 33. cikke továbbá különleges szabályokat irányoz elő a migráns szolgáltató jó hírnevére vonatkozó információk cseréjére: „A tagállamok egy másik tagállam illetékes hatóságának kérelmére – nemzeti jogukkal összhangban – tájékoztatást nyújtanak (...) közigazgatási vagy fegyelmi intézkedések, büntetőjogi szankciók, valamint csaláshoz köthető fizetésképtelenséggel vagy csőddel kapcsolatos határozatok tekintetében (...).” |
| --- | --- |

2.

A szolgáltatási irányelv 33. cikke továbbá különleges szabályokat irányoz elő a migráns szolgáltató jó hírnevére vonatkozó információk cseréjére: „A tagállamok egy másik tagállam illetékes hatóságának kérelmére – nemzeti jogukkal összhangban – tájékoztatást nyújtanak (...) közigazgatási vagy fegyelmi intézkedések, büntetőjogi szankciók, valamint csaláshoz köthető fizetésképtelenséggel vagy csőddel kapcsolatos határozatok tekintetében (...).”

„A tagállamok egy másik tagállam illetékes hatóságának kérelmére – nemzeti jogukkal összhangban – tájékoztatást nyújtanak (...) közigazgatási vagy fegyelmi intézkedések, büntetőjogi szankciók, valamint csaláshoz köthető fizetésképtelenséggel vagy csőddel kapcsolatos határozatok tekintetében (...).”

| b) | Az adatalany kifejezett beleegyezését adja. Amennyiben a közigazgatási együttműködés az adatalany érdekében történik, valószínűleg nem okoz nehézséget az adatalany kifejezett beleegyezését megszerezni a személyes adatok feldolgozásához. |
| --- | --- |

b)

Az adatalany kifejezett beleegyezését adja. Amennyiben a közigazgatási együttműködés az adatalany érdekében történik, valószínűleg nem okoz nehézséget az adatalany kifejezett beleegyezését megszerezni a személyes adatok feldolgozásához.

| 5. | Különösen elővigyázatosnak kell lenni a bűnügyi nyilvántartások adataival kapcsolatban, amelyeknek pontossága és naprakész jellege elsődleges fontosságú. Ezért az adatvédelmi irányelv és rendelet ezen ajánlásban említett egyéb alapelveinek (9) tiszteletben tartásán kívül az ilyen információfajtákat csak akkor lehet kérelmezni, ha ezt a vonatkozó közösségi jogszabályok engedélyezik és az adatok elengedhetetlenek ahhoz, hogy a kéréshez közvetlenül kapcsolódó esetben döntést lehessen hozni. Más megfogalmazásban a feldolgozásnak közvetlenül kapcsolódnia kell a szakmai tevékenység vagy szolgáltatásnyújtás gyakorlásához, és szükségesnek kell lennie a vonatkozó irányelv rendelkezéseinek történő megfelelés ellenőrzéséhez. Az IMI felhasználóinak mindig szem előtt kell tartaniuk, hogy sok esetben a döntéshozatalhoz szükséges információknak nem kell konkrétan a migráns szakember vagy szolgáltató bűnügyi nyilvántartási adataira hivatkozniuk.
  Az IMI kérdéssoraiban valójában csak néhány kérdés vonatkozik a bűnügyi nyilvántartásra vagy más érzékeny adatokra (10). Az említett korlátozott eseteken kívül csak olyan kivételes esetekben kerülhet sor érzékeny adatok cseréjére, amikor az eset konkrét körülményei olyanok, hogy az érzékeny adatok közvetlenül a szóban forgó tevékenység végzésével kapcsolatosak, és azok teljes mértékben szükségesek a jogi követelés megállapításához.
  Az illetékes hatóságok nem használhatják az IMI rendszert a migráns szakemberek bűnügyi nyilvántartási adatainak rutinszerű ellenőrzésére, mivel ez nem egyeztethető össze az IMI létrehozásának céljával. A szabálysértésekkel és fegyelmi eljárásokra vonatkozó kéréseknek az érintett szakmához vagy szolgáltatáshoz kell kapcsolódniuk, nem pedig a migráns szakember származási országában esetlegesen elkövetett más szabálysértésekhez és fegyelmi eljárásokhoz. Például annak meghatározása érdekében, hogy egy orvos jogszerűen bejegyzett és elismert tagja-e az orvosi kamarának, a kérelmező illetékes hatóságnak nem szükséges tudnia, hogy az adott orvos a bűnügyi nyilvántartás szerint elkövetett-e közúti szabálysértést, mivel egy ilyen szabálysértés nem akadályozza meg orvosi tevékenységét a hazájában. |
| --- | --- |

5.

Különösen elővigyázatosnak kell lenni a bűnügyi nyilvántartások adataival kapcsolatban, amelyeknek pontossága és naprakész jellege elsődleges fontosságú. Ezért az adatvédelmi irányelv és rendelet ezen ajánlásban említett egyéb alapelveinek (9) tiszteletben tartásán kívül az ilyen információfajtákat csak akkor lehet kérelmezni, ha ezt a vonatkozó közösségi jogszabályok engedélyezik és az adatok elengedhetetlenek ahhoz, hogy a kéréshez közvetlenül kapcsolódó esetben döntést lehessen hozni. Más megfogalmazásban a feldolgozásnak közvetlenül kapcsolódnia kell a szakmai tevékenység vagy szolgáltatásnyújtás gyakorlásához, és szükségesnek kell lennie a vonatkozó irányelv rendelkezéseinek történő megfelelés ellenőrzéséhez. Az IMI felhasználóinak mindig szem előtt kell tartaniuk, hogy sok esetben a döntéshozatalhoz szükséges információknak nem kell konkrétan a migráns szakember vagy szolgáltató bűnügyi nyilvántartási adataira hivatkozniuk.

9

és

Az IMI kérdéssoraiban valójában csak néhány kérdés vonatkozik a bűnügyi nyilvántartásra vagy más érzékeny adatokra (10). Az említett korlátozott eseteken kívül csak olyan kivételes esetekben kerülhet sor érzékeny adatok cseréjére, amikor az eset konkrét körülményei olyanok, hogy az érzékeny adatok közvetlenül a szóban forgó tevékenység végzésével kapcsolatosak, és azok teljes mértékben szükségesek a jogi követelés megállapításához.

10

Az illetékes hatóságok nem használhatják az IMI rendszert a migráns szakemberek bűnügyi nyilvántartási adatainak rutinszerű ellenőrzésére, mivel ez nem egyeztethető össze az IMI létrehozásának céljával. A szabálysértésekkel és fegyelmi eljárásokra vonatkozó kéréseknek az érintett szakmához vagy szolgáltatáshoz kell kapcsolódniuk, nem pedig a migráns szakember származási országában esetlegesen elkövetett más szabálysértésekhez és fegyelmi eljárásokhoz. Például annak meghatározása érdekében, hogy egy orvos jogszerűen bejegyzett és elismert tagja-e az orvosi kamarának, a kérelmező illetékes hatóságnak nem szükséges tudnia, hogy az adott orvos a bűnügyi nyilvántartás szerint elkövetett-e közúti szabálysértést, mivel egy ilyen szabálysértés nem akadályozza meg orvosi tevékenységét a hazájában.

Az IMI-n kívüli további feldolgozás és tárolás

Az IMI-n kívüli további feldolgozás és tárolás

Az IMI használata gyakran a tagállamban végzett további feldolgozási műveletekhez adja meg a bemeneti adatokat (például egy szolgáltatásnyújtással vagy egy tevékenység végzésével kapcsolatos engedély ügyintézése). Ezért szokványosnak tekinthető, hogy az illetékes hatóságok további feldolgozást végeznek az említett célból beszerzett adatokon. Az IMI-rendszeren keresztül beszerzett, és a rendszeren kívül tovább feldolgozott adatokra egyaránt a nemzeti adatvédelmi jogszabályok vonatkoznak. Ezért a következők betartásáról kell gondoskodni:

| — | A további feldolgozás összeegyeztethető az adatgyűjtés és az IMI-rendszerben történő adatcsere céljával. |
| --- | --- |

—

A további feldolgozás összeegyeztethető az adatgyűjtés és az IMI-rendszerben történő adatcsere céljával.

| — | A további feldolgozás szükséges és arányos (megfelelő, releváns és nem túlzott mértékű) az IMI-ben történő adatgyűjtés célja szempontjából. |
| --- | --- |

—

A további feldolgozás szükséges és arányos (megfelelő, releváns és nem túlzott mértékű) az IMI-ben történő adatgyűjtés célja szempontjából.

| — | Ésszerű intézkedéseket tesznek az adatok naprakészen tartása érdekében, valamint azokat törlik, ha már nincs tovább szükség rájuk. |
| --- | --- |

—

Ésszerű intézkedéseket tesznek az adatok naprakészen tartása érdekében, valamint azokat törlik, ha már nincs tovább szükség rájuk.

| — | Amikor az IMI-ből harmadik fél számára történő közlés céljából nyernek ki információt, az adatalanyt értesíteni kell az adatgyűjtés ezen körülményéről, ezzel biztosítva a tisztességes adatfeldolgozást, kivéve ha az értesítés lehetetlennek bizonyul vagy aránytalanul nagy erőfeszítést igényel, illetve ha a közlést jogszabály kifejezetten előírja (lásd a 95/46/EK adatvédelmi irányelv 11. cikkének (2) bekezdését). Figyelembe véve, hogy előállhat olyan eset, amikor a közlést csak az egyik érintett tagállam jogszabályai írják elő, és ezt nem ismerik széles körben, a Bizottság azt javasolja, hogy tegyenek erőfeszítést a tájékoztatásra vonatkozóan még akkor is, ha a közlést jogszabály kifejezetten előírja. |
| --- | --- |

—

Amikor az IMI-ből harmadik fél számára történő közlés céljából nyernek ki információt, az adatalanyt értesíteni kell az adatgyűjtés ezen körülményéről, ezzel biztosítva a tisztességes adatfeldolgozást, kivéve ha az értesítés lehetetlennek bizonyul vagy aránytalanul nagy erőfeszítést igényel, illetve ha a közlést jogszabály kifejezetten előírja (lásd a 95/46/EK adatvédelmi irányelv 11. cikkének (2) bekezdését). Figyelembe véve, hogy előállhat olyan eset, amikor a közlést csak az egyik érintett tagállam jogszabályai írják elő, és ezt nem ismerik széles körben, a Bizottság azt javasolja, hogy tegyenek erőfeszítést a tájékoztatásra vonatkozóan még akkor is, ha a közlést jogszabály kifejezetten előírja.

9.   AZ ADATOK ÉRINTETTJEINEK TÁJÉKOZTATÁSA

Az adatvédelmi rendszerek egyik pillére az, hogy az adatkezelők tájékoztatást nyújtanak az érintettek számára azon feldolgozási műveletekről, amelyeket személyes adataikon el szándékoznak végezni.

Az adatvédelmi irányelv 10. cikke úgy rendelkezik, hogy az adatgyűjtés időpontjában legalább az adatkezelő személyéről, az adatfeldolgozás céljáról, az adatok címzettjeiről, illetve a címzettek kategóriáiról, a kérdések megválaszolásának kötelező vagy önkéntes jellegéről, továbbá a válaszadás elmulasztásának lehetséges következményeiről, valamint a betekintési jogról és az érintettre vonatkozó adatok helyesbítéséhez való jogról kell tájékoztatni az érintettet.

Ezért magánszemélyek személyes adatainak gyűjtése során az illetékes hatóságnak tájékoztatnia kell az adatalanyt adatainak az IMI-rendszerben történő – egy másik tagállam hatóságainak az adatalany saját kérésének feldolgozásával kapcsolatos kérdésére válaszoló – rögzítéséről, és szükség szerint az adatalany a kérésben közreműködő bármely hatóságtól kérheti az adatokba történő betekintést és az elküldött adatok helyesbítését (további részletekért lásd a hozzáférési jogosultságokkal és helyesbítésekkel foglalkozó 10. fejezetet).

Minden hatóság saját maga dönti el, hogyan végzi el az érintettek tájékoztatását. A legtöbb (ha nem mindegyik) illetékes hatóság fog az IMI rendszerben történő információcserén kívüli feldolgozási műveleteket is végezni, ezért az adatalanyok tájékoztatásának módja adott esetben megegyezhet azzal, amelyet a nemzeti jogszabályok szerinti egyéb feldolgozási műveletekkel kapcsolatos hasonló tájékoztatáshoz alkalmaznak (pl. poszterek, az érintettekkel folytatott levelezésben, illetve internetes honlapokon).

Az adatvédelmi irányelv tájékoztatással kapcsolatos rendelkezései

Az adatvédelmi irányelv tájékoztatással kapcsolatos rendelkezései

Az adatvédelmi irányelv 10. cikke tartalmazza azon minimális információk felsorolását, amelyekről tájékoztatni kell az érintetteket, kivéve, ha azok már rendelkeznek ezen információkkal:

| a) | Az adatkezelő vagy adatkezelők személye (az adatgyűjtést végző illetékes hatóság és más tagállamok hasonló hatóságai); |
| --- | --- |

a)

Az adatkezelő vagy adatkezelők személye (az adatgyűjtést végző illetékes hatóság és más tagállamok hasonló hatóságai);

| b) | Az adatfeldolgozás célja (a migráns szakember vagy szolgáltató kéréséhez kapcsolódóan más hatóságokkal folytatott levelezés); |
| --- | --- |

b)

Az adatfeldolgozás célja (a migráns szakember vagy szolgáltató kéréséhez kapcsolódóan más hatóságokkal folytatott levelezés);

| c) | Minden olyan további adat, amely a tisztességes adatfeldolgozás biztosításához szükséges, vagy amelynek megadását a nemzeti jogszabályok írják elő, mint például:






  1. | az adatok címzettjei vagy a címzettek kategóriái; |
| --- | --- | --- |

c)

Minden olyan további adat, amely a tisztességes adatfeldolgozás biztosításához szükséges, vagy amelynek megadását a nemzeti jogszabályok írják elő, mint például:

1.

az adatok címzettjei vagy a címzettek kategóriái;

| 2. | betekintési jog és az érintettre vonatkozó adatok helyesbítéséhez való jog, e jogok gyakorlati alkalmazásának módja, és a jogok alkalmazása alóli kivételek a nemzeti jogszabályok szerint; |
| --- | --- |

2.

betekintési jog és az érintettre vonatkozó adatok helyesbítéséhez való jog, e jogok gyakorlati alkalmazásának módja, és a jogok alkalmazása alóli kivételek a nemzeti jogszabályok szerint;

| 3. | jogorvoslat (pl. bírósági eljáráshoz és kártérítéshez való jog); |
| --- | --- |

3.

jogorvoslat (pl. bírósági eljáráshoz és kártérítéshez való jog);

| 4. | tárolási és megőrzési időszak; |
| --- | --- |

4.

tárolási és megőrzési időszak;

| 5. | biztonsági intézkedések; |
| --- | --- |

5.

biztonsági intézkedések;

| 6. | hivatkozások a vonatkozó dokumentumokra és weboldalakra, köztük a Bizottság IMI weboldalára. |
| --- | --- |

6.

hivatkozások a vonatkozó dokumentumokra és weboldalakra, köztük a Bizottság IMI weboldalára.

Az adatvédelmi irányelv két olyan esetet sorol fel, amelyben tájékoztatni kell az érintetteket: amikor az adatokat közvetlenül az érintettektől gyűjtik össze, illetve amikor az adatokat valaki mástól szerzik be. Ez utóbbi esetre vonatkozóan az irányelv 11. cikke mérlegelési lehetőséget enged, amely szerint a tájékoztatás nem szükséges, különösen, ha az aránytalanul nagy erőfeszítést igényel, illetve ha a rögzítést vagy a közlést jogszabály kifejezetten előírja (ahogy azt az IMI-ben történő információcserére vonatkozóan teszi), bár az irányelv úgy folytatja, hogy ezekben az esetekben „a tagállamoknak garantálniuk kell a megfelelő biztosítékokat”.

Ezért az illetékes hatóságoknak az érintettek tájékoztatását a vonatkozó nemzeti adatvédelmi jogszabályokhoz kell igazítaniuk, lehetőleg a nemzeti IMI-koordinátorokkal és a nemzeti adatvédelmi hatóságokkal folytatott konzultáció eredményeképpen. Többszintű megközelítés alkalmazása javasolt, ahol az adatgyűjtés során alapvető információkat adnak (pl. az illetékes hatóságoknak benyújtott igénylőlapokon), és feltüntetik, hogy az érintettek hol kaphatnak igény szerint részletesebb tájékoztatást.

A második, részletesebb tájékoztatási szinten az érintettek tájékoztatásának hatékony eszközei lehetnek az adatvédelmi politikák és a weboldalakon megjelenő adatvédelmi nyilatkozatok.

Amennyiben az illetékes hatóságok már rendelkeznek ilyen adatvédelmi nyilatkozatokkal, azokat ki kell egészíteniük vagy aktualizálniuk kell annak érdekében, hogy kiterjedjenek a személyes adatok IMI-rendszerben történő cseréjére is. Ellenkező esetben az illetékes hatóságoknak el kell dönteniük, hogy az IMI használata és a személyes adatgyűjtés mértéke indokolttá teszi-e egy online adatvédelmi nyilatkozat kialakítását.

Azokban az esetekben, ahol az IMI-t csak elszórtan használják, elegendő lehet az érintetteket röviden tájékoztatni az IMI-ről az adatgyűjtés során, majd szükség szerint később bővebb tájékoztatást nyújtani. Amennyiben az illetékes hatóság nem biztosít az IMI-vel kapcsolatos konkrét adatvédelmi nyilatkozatot az adatalany számára, az illetékes hatóságnak világosan jeleznie kell, hogy az érintettek hol kaphatnak átfogó tájékoztatást, például a nemzeti IMI-koordinátor honlapján vagy a Bizottság IMI-honlapján.

A Bizottság IMI-honlapjának adatvédelmi része (11) tartalmazza a Bizottság IMI adatvédelmi nyilatkozatát. Az oldalon ezenkívül további információk találhatók az érintettek számára jogaik gyakorlásával kapcsolatban, és arra vonatkozóan, hogy szükség szerint melyik nemzeti illetékes hatósághoz vagy adatvédelmi hatósághoz fordulhatnak segítségért:

11

Kifejezetten ajánlott, hogy az IMI azon fontos szereplői, akik nagy mennyiségű kérést dolgoznak fel, saját honlapjaikon közzétegyék adatvédelmi nyilatkozataikat. Ezeknek az adatvédelmi nyilatkozatoknak hivatkozást kell tartalmazniuk a Bizottság IMI honlapjának adatvédelmi részére. A többi, kevés kérést feldolgozó illetékes hatóság számára elegendő a Bizottság IMI honlapjára hivatkozniuk.

A nemzeti IMI-koordinátoroknak segítséget kell nyújtaniuk az illetékes hatóságok számára. Ez magában foglalhatja adatvédelmi nyilatkozatminták elkészítését, amelyeket a nemzeti illetékes hatóságok sablonként használhatnak fel. Ezenkívül a nemzeti koordinátor egységes, nemzeti adatvédelmi nyilatkozatot is készíthet és közzétehet az interneten, amelyre az egyes illetékes hatóságok egyszerűen csak hivatkoznának az érintettekkel folytatott ügyintézés során (pl. az érintetteknek adott igénylőlapokon és más dokumentumokban).

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ADATVÉDELMI NYILATKOZATA

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ADATVÉDELMI NYILATKOZATA

Belső Piaci Információs Rendszer (IMI)

Belső Piaci Információs Rendszer (IMI)

1.   Az IMI célja és szereplői

Az IMI célja és szereplői

Az IMI célja, hogy a belső piac megfelelő működésének, valamint a személyek és szolgáltatások szabad mozgásának biztosítása érdekében elősegítse a tagállamok közötti közigazgatási együttműködést és kölcsönös segítségnyújtást. A rendszer alapja az EGT-tagállamok nemzeti hatóságai közötti adatcserét – köztük személyes adatok cseréjét – biztosító eszköz.

Ez az adatvédelmi nyilatkozat a rendszernek az Európai Bizottság felelősségi körébe tartozó elemeire vonatkozik. Vonatkozik ennek megfelelően a nemzeti IMI-koordinátoroknál kijelölt „első felhasználók” személyes adatainak összegyűjtésére, regisztrációjára, tárolására és törlésére, valamint más felhasználók és az információcsere tárgyát képező személyek személyes adatainak tárolására és törlésére. Nem vonatkozik viszont a más felhasználók és az információcsere tárgyát képező személyek személyes adatainak összegyűjtésére, előhívására és megtekintésére. Az adatvédelmi nyilatkozat nem vonatkozik azokra az adatfeldolgozási tevékenységekre sem, amelyek a tagállamok felelősségi körébe tartoznak.

2.   Az irányadó jog

Az irányadó jog

Az Európai Bizottság felelősségi körébe tartozó adatkezelési tevékenységekre a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet az irányadó.

Az IMI-rendszer tekintetében ugyancsak alkalmazandó a Bizottság 2007. december 12-i határozata a belső piaci információs rendszernek (IMI) a személyes adatok védelme tekintetében történő végrehajtásáról.

3.   Milyen adatokat kezel a Bizottság az IMI-rendszerben?

Milyen adatokat kezel a Bizottság az IMI-rendszerben?

A Bizottság gyűjti össze a nemzeti IMI-koordinátoroknál kijelölt első felhasználók elérhetőségi adatait, azaz e személyek nevét, munkahelyi telefonszámát, faxszámát és e-mail címét. Ezeket a személyes adatokat, valamint a delegált IMI-koordinátoroknál és az illetékes hatóságoknál kijelölt felhasználók személyes adatait a Bizottság szerverén tárolják.

Az információcsere tárgyát képező személyek személyes adatait műszaki okokból ugyancsak a Bizottság szerverén tárolják.

4.   Mi az IMI keretében végzett adatkezelés célja?

Mi az IMI keretében végzett adatkezelés célja?

A nemzeti IMI-koordinátorok elérhetőségi adataira az IMI beindításával és működtetésével összefüggésben van szükség. Ezek az adatok teszik lehetővé azt, hogy a Bizottság hatékonyan együttműködhessen a tagállamokkal az IMI irányításában.

A nemzeti hatóságok közötti információcsere tárgyát képező személyek személyes adatainak időszakos tárolása tekintetében az IMI-ben végzett adatkezelés célja a tagállamok illetékes hatóságai közötti együttműködés javítása és elősegítése a belső piac megteremtését célzó közösségi jogszabályok alapján azokban az esetekben, amikor valamely tagállamtól további információra van szükség határon átnyúló ideiglenes szolgáltatásnyújtással vagy a szolgáltató más tagállamban történő letelepedésével kapcsolatban.

5.   Ki férhet hozzá az adatokhoz?

Ki férhet hozzá az adatokhoz?

A Bizottság helyi adatkezelői hozzáférhetnek a nemzeti IMI-koordinátorok helyi adatkezelőinek személyes adataihoz a 2008/49/EK határozat 12. cikkének (7) bekezdése szabta korlátokon belül. A Bizottság alkalmazottai nem férhetnek hozzá az információ tárgyát képező személyek személyes adataihoz.

6.   Mennyi ideig tárolja a Bizottság a személyes adatokat?

Mennyi ideig tárolja a Bizottság a személyes adatokat?

Az illetékes hatóságoknál és a koordinátoroknál kijelölt felhasználók személyes adatait addig tárolja a Bizottság, amíg az illető személyek IMI-felhasználók maradnak.

Az illetékes hatóságok által kicserélt és az IMI-ben feldolgozott személyes adatokat a Bizottság az információcsere hivatalos lezárását követően hat hónappal automatikusan törli. Statisztikai okokból az információcserével kapcsolatos adatok továbbra is az IMI-rendszerben maradnak, de a személyes adatokat a rendszer anonimizálja. Az információcserében részt vett illetékes hatóságok az adott információcsere lezárását követően bármikor utasíthatják a Bizottságot, hogy meghatározott személyes adatokat töröljön a rendszerből. Az utasításnak a Bizottság az információcserében érintett másik illetékes hatóság beleegyezése esetén 10 napon belül eleget tesz.

7.   Biztonsági intézkedések az illetéktelen hozzáférés megakadályozására

Biztonsági intézkedések az illetéktelen hozzáférés megakadályozására

Az IMI-rendszert számos technikai intézkedés védi az illetéktelen behatolástól. Az adatbázishoz való különböző szintű hozzáférést egyrészt hagyományos jelszavas beléptetési rendszer, másrészt a lakossági internetes banki szolgáltatásoknál gyakran alkalmazott kódhoz hasonló digitális kód biztosítja. Az IMI-ben tárolt személyes adatokhoz csak az 5. pontban meghatározott személyek férhetnek hozzá. A rendszer védelmét ezenfelül biztonságos internetprotokoll (https) is biztosítja.

8.   Hozzáférés saját személyes adataihoz

Hozzáférés saját személyes adataihoz

Nemzeti koordinátorként saját személyes adataihoz a 10. pontban található címen keresztül férhet hozzá.

9.   Kiegészítő információk

Kiegészítő információk

Az Adatvédelmi nyilatkozaton kívül a „fontos jogi nyilatkozat” (http://europa.eu/geninfo/legal_notices_hu.htm) is alkalmazandó.

Ha Ön szerint személyes adatai bekerültek a belső piaci információs rendszerbe, Önnek jogában áll azokhoz hozzáférni, személyes adatait töröltetni, illetve azok helyesbítését kérni. Ebből a célból forduljon ahhoz az igazgatási/szakmai szervezethez, mellyel korábban kapcsolatban állt, vagy a kérés kezelésében részt vevő többi IMI-felhasználó valamelyikéhez. Ha a tőlük kapott választ nem tartja kielégítőnek, kapcsolatba léphet egy másik IMI-felhasználóval, illetve panaszt tehet a kérés kezelésében részt vevő IMI-felhasználók valamelyikének adatvédelmi hatóságánál, amelynek munkatársai térítésmentesen segítenek Önnek. Az adatvédelmi hatóságok listája a következő internetcímen érhető el:

http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/nationalcomm/index_en.htm

Felhívjuk figyelmét, hogy egyes esetekben a tagállami jogszabályok kivételeket fogalmazhatnak meg a személyes adatokhoz való hozzáférés jogának tekintetében.

10.   Kapcsolat

Kapcsolat

Az IMI-rendszert az Európai Bizottság Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóságának E.3-as csoportja irányítja. A rendszer irányításáért a csoport vezetője, Nicholas Leapman felel. Kapcsolattartási cím:

| European Commission |
| --- |
| Internal Market and Services Directorate General |
| Unit E.3 |
| B-1049 Brussels |
| markt-imi-dataprotection@ec.europa.eu |

European Commission

Internal Market and Services Directorate General

Unit E.3

B-1049 Brussels

markt-imi-dataprotection@ec.europa.eu

A Bizottság felelősségi körében végrehajtott adatkezelési műveletekkel kapcsolatos esetleges panaszokkal az európai adatvédelmi biztoshoz fordulhat:

| European Data Protection Supervisor (EDPS) |
| --- |
| 60, Rue Wiertz (MO 63) |
| B-1047 Brussels |
| Tel. +32 2 283 19 00 |
| Fax: +32 2 283 19 50 |
| edps@edps.europa.eu |

European Data Protection Supervisor (EDPS)

60, Rue Wiertz (MO 63)

B-1047 Brussels

Tel. +32 2 283 19 00

Fax: +32 2 283 19 50

edps@edps.europa.eu

10.   AZ ADATOKHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉSHEZ ÉS A HELYESBÍTÉSÜKHÖZ VALÓ JOG

A rendszer érintettek általi átláthatósága alapvető fontosságú. Ennek megvalósításához először tájékoztatni kell az érintetteket az előző fejezetben tárgyalt információkról, és ezután hozzáférést kell biztosítani saját személyes adataikhoz, és adott esetben biztosítani kell a jogot azok törléséhez vagy helyesbítéséhez, illetve zárolásához, ha azok pontatlanok vagy jogszerűtlenül kerültek feldolgozásra.

és

Az IMI-rendszerben számos szereplő és felhasználó végez közös feldolgozási és közös adatkezelési műveleteket, és ennek komplexitása miatt egyszerű megközelítésre van szükség az érintettek felé. Az érintettek nem ismerik a közös feldolgozási műveletek technikai részleteit és az IMI működését, és nem is kell azt ismerniük.

Ezért világos és egyszerű megközelítést kell alkalmazni: az adatalany és a többi érintett fél közötti megállapodás szerinti indokolt kivételeken kívül általános szabályként az adatalany az információkérésben részt vevő bármely illetékes hatóságtól kérheti hozzáférési, helyesbítési és törlési jogainak gyakorlását. Egyetlen illetékes hatóság sem tagadhatja meg a hozzáférési, helyesbítési és törlési jogok gyakorlását arra hivatkozva, hogy nem ő vitte fel az adatokat a rendszerbe, vagy hogy az érintettnek egy másik illetékes hatósághoz kell fordulnia. A kérést fogadó illetékes hatóság megvizsgálja azt, és a kérés megalapozottságától, valamint a saját nemzeti adatvédelmi jogszabályok rendelkezéseitől függően jóváhagyja vagy elutasítja. Ha szükséges és helyénvaló, az illetékes hatóság döntése meghozatala előtt más illetékes hatóságokkal is felveheti a kapcsolatot. Az illetékes hatóságok közötti nézeteltérés esetén a hatékony és gyors megoldás érdekében be kell vonni a megfelelő adatvédelmi hatóságokat is.

Amennyiben az adatalany nem elégedett a meghozott döntéssel, az információcserében résztvevő másik illetékes hatósághoz is fordulhat, vagy felveheti a kapcsolatot a számára leginkább megfelelő illetékes hatóság nemzeti adatvédelmi hatóságával: ez lehet például a letelepedés szerinti ország hatósága, az adatalany saját nemzeti adatvédelmi hatósága, vagy annak az országnak a hatósága, ahol az adatalany dolgozik. Ha szükséges és helyénvaló, az adatvédelmi hatóságoknak együtt kell működniük egymással a panasz kezelésében (lásd az adatvédelmi irányelv 28. cikkét).

Hangsúlyozni kell, hogy amennyiben indokolt, az érintetteknek mindig jogukban áll jogi eljárást indítani jogorvoslati célból (lásd az adatvédelmi irányelv 22. és 23. cikkét, valamint a nemzeti jogszabályok vonatkozó rendelkezéseit).

Az adatvédelmi irányelv 12. cikkének c) pontja úgy rendelkezik, hogy az adatkezelő elvégzi az adatokról tudomást szerző harmadik felek értesítését minden helyesbítésről, törlésről vagy zárolásról, hacsak ez lehetetlennek nem bizonyul, vagy aránytalanul nagy erőfeszítést nem igényel. Ez az IMI-rendszeren kívül feldolgozott információkra is vonatkozik.

A 29. cikk által létrehozott munkacsoport és az európai adatvédelmi biztos ajánlásain túlmenően a Bizottság jelenleg egy olyan szolgáltatást fejleszt az IMI-rendszeren belül (az adatok illetékes hatóságok által kért korai törlésére szolgáló eljáráshoz hasonlóan, lásd a 12. fejezetet), amely lehetővé teszi az adatok online helyesbítését és az résztvevő illetékes hatóságok automatikus értesítését. Ez műszakilag bonyolult feladat, ezért az említett funkció megvalósításáig az illetékes hatóságoknak az ilyen jellegű kéréseikkel közvetlenül az Európai Bizottság IMI-adatkezelőjéhez kell fordulniuk (lásd az Európai Bizottság előző fejezetben bemutatott adatvédelmi nyilatkozatát).

Az adatvédelmi irányelv és az azt végrehajtó nemzeti jogszabályok az érintettek számára jogot biztosítanak a rájuk vonatkozó adatok feldolgozása elleni tiltakozásra, és ha a tiltakozás indokolt, a feldolgozást le kell állítani. Amennyiben a rá vonatkozó adatok feldolgozása ellen tiltakozó adatalany Önhöz fordul, vegye fel a kapcsolatot a nemzeti adatvédelmi hatósággal a tiltakozási jog adott tagállamban történő érvényesítésével kapcsolatos további információkért.

11.   ADATBIZTONSÁG

Az IMI biztonságát számos szervezeti és technikai intézkedés biztosítja, amelyek egyes számítógépes banki rendszerekben alkalmazott megoldásokra hasonlítanak. Az IMI-vel történő internetes kommunikációt biztonságos internetprotokoll (https) is biztosítja. Az IMI védelmére szolgáló technikai intézkedéseknek az Európai Unió egészén belül átjárhatóknak kell lenniük. A rendszer technikai védelmét a kor műszaki színvonalát és a megvalósítási költségeket figyelembe véve tovább fogják fejleszteni (lásd a 95/46/EK irányelv 17. cikkét és a 45/2001/EK rendelet 22. cikkét).

Ha többet szeretne tudni az Európai Bizottság informatikai rendszereinek biztonságára vonatkozó szabályokról, olvassa el a C(2006) 3602. bizottsági határozatot az IMI honlapjának adatvédelmi részén:

http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/data_protection_en.html

12.   ADATMEGŐRZÉSI IDŐSZAK

Az adatmegőrzési időszakra vonatkozó szabályokat a 2008/49/EK határozat 4. és 5. cikke határozza meg.

Általános szabályként az információcserékben található személyes adatokat az információcsere hivatalos lezárását követően hat hónappal automatikusan törlik. A Bizottság jelenleg olyan módosításokat hajt végre a rendszerben (emlékeztetők és sürgősségi listák), amelyek a kérések lehető leghamarabb történő hivatalos lezárását célozzák.

Ezenkívül fennáll az a lehetőség, hogy egy illetékes hatóság a személyes adatok törlését a hathónapos időszak letelte előtt kérje. Amennyiben a másik illetékes hatóság ezzel egyetért, a Bizottság tíz munkanapon belül teljesíti a kérést.

Az illetékes hatóságoknak szem előtt kell tartaniuk, hogy a személyes adatok törlésére vonatkozó kéréseket online, a megfelelő lezárt kéréshez történő hozzáféréssel, és ott a „Személyes adatok eltávolításának kérelmezése” gombra kattintva hozhatják létre.

Személyes adatok korai eltávolításának kérelmezése az illetékes hatóság által

Személyes adatok korai eltávolításának kérelmezése az illetékes hatóság által

Image

Személyes adatok korai eltávolításának kérelmezése egy illetékes hatóságtól

Személyes adatok korai eltávolításának kérelmezése egy illetékes hatóságtól

Image

A Bizottság ezenkívül további fejlesztéseket hajt végre a rendszerben, mint például automatikus emlékeztetők küldése a válaszok elfogadására vagy a kérések hivatalos lezárására, ha arra kielégítő választ kaptak.

Fontos tovább szem előtt tartani, hogy a nemzeti adatvédelmi szabályok vonatkoznak a személyes adatok illetékes hatóságok általi, az IMI-rendszeren kívül történő tárolására.

13.   EGYÜTTMŰKÖDÉS AZ ADATVÉDELMI HATÓSÁGOKKAL ÉS AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOSSAL

Adatvédelmi rendszerünk megfelelő működésének legfőbb garanciája a nemzeti adatvédelmi hatóságok hálózata és az európai adatvédelmi biztos. Az illetékes hatóságok bármikor hozzájuk fordulhatnak tanácsért, ha az itt meghatározott iránymutatásokon kívül eső bonyolult problémával találkoznak. Az nemzeti IMI-koordinátorokat felkérik, hogy ebből a tevékenységből minél hangsúlyosabban vegyék ki a részüket. Az adatvédelmi hatóságok kapcsolattartó személyeinek felsorolása az IMI honlapjának adatvédelmi részén található.

Az illetékes hatóságoknak szem előtt kell tartaniuk, hogy az IMI-ben történő részvételük előtt lehet, hogy értesíteniük kell a megfelelő nemzeti adatvédelmi hatóságokat. Egyes tagállamokban előzetes engedélyeztetésre is szükség lehet. Az IMI-koordinátoroknak szükség szerint aktív koordináló szerepet kell játszaniuk az adatvédelmi hatóságokkal történő kapcsolatfelvételben.

Folyamatban lévő munkák

Folyamatban lévő munkák

Az IMI következő verziója az alábbi, az adatvédelmi szabályokkal összeegyeztethető fejlesztésekkel bővül 2009 folyamán:

| a) | Amennyiben az információcsere érzékeny adatokra vonatkozik (pl. egészségügyi adatok, bűnügyi nyilvántartás vagy fegyelmi eljárások), a rendszer emlékeztető üzenetet jelenít meg a kicserélt információk érzékeny jellegére vonatkozóan, és figyelmeztet, hogy az ügyintéző csak akkor kérheti ezeket az információkat, ha az mindenképpen szükséges, és közvetlenül kapcsolódik a szakmai tevékenység vagy szolgáltatásnyújtás gyakorlásához. |
| --- | --- |

a)

Amennyiben az információcsere érzékeny adatokra vonatkozik (pl. egészségügyi adatok, bűnügyi nyilvántartás vagy fegyelmi eljárások), a rendszer emlékeztető üzenetet jelenít meg a kicserélt információk érzékeny jellegére vonatkozóan, és figyelmeztet, hogy az ügyintéző csak akkor kérheti ezeket az információkat, ha az mindenképpen szükséges, és közvetlenül kapcsolódik a szakmai tevékenység vagy szolgáltatásnyújtás gyakorlásához.

| b) | Online eljárást hoznak létre (az adatok illetékes hatóságok által kért korai törlésére szolgáló eljáráshoz hasonlóan) a jogszerűtlenül feldolgozott vagy pontatlan adatok helyesbítésére, törlésére vagy zárolására. |
| --- | --- |

b)

Online eljárást hoznak létre (az adatok illetékes hatóságok által kért korai törlésére szolgáló eljáráshoz hasonlóan) a jogszerűtlenül feldolgozott vagy pontatlan adatok helyesbítésére, törlésére vagy zárolására.

| c) | Automatikus emlékeztetők és sürgősségi listák figyelmeztetnek majd a válasz elfogadására annak érdekében, hogy a kérések ne legyenek a szükségesnél hosszabb ideig nyitottak. |
| --- | --- |

c)

Automatikus emlékeztetők és sürgősségi listák figyelmeztetnek majd a válasz elfogadására annak érdekében, hogy a kérések ne legyenek a szükségesnél hosszabb ideig nyitottak.

| d) | Megfelelő intézkedések a szolgáltatási irányelv hatálya alá tartozó új információcserék, mint például riasztási mechanizmusok és eseti eltérések kezelése érdekében. Általános szabályként ezek az intézkedések az általános információcserére vonatkozó megközelítést követik, például: emlékeztetők az információcserék érzékeny jellegéről, emlékeztetők a riasztások lehető leghamarabb történő lezáráshoz, valamint az érintetteknek az információcseréről, az adatokhoz történő hozzáférési, illetve adott esetben zárolási, törlési vagy helyesbítési jogairól történő tájékoztatása. Elképzelhető, hogy további adatvédelmi biztosítékokra is szükség lesz. Ezeket az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultáció során határozzák meg. |
| --- | --- |

d)

Megfelelő intézkedések a szolgáltatási irányelv hatálya alá tartozó új információcserék, mint például riasztási mechanizmusok és eseti eltérések kezelése érdekében. Általános szabályként ezek az intézkedések az általános információcserére vonatkozó megközelítést követik, például: emlékeztetők az információcserék érzékeny jellegéről, emlékeztetők a riasztások lehető leghamarabb történő lezáráshoz, valamint az érintetteknek az információcseréről, az adatokhoz történő hozzáférési, illetve adott esetben zárolási, törlési vagy helyesbítési jogairól történő tájékoztatása. Elképzelhető, hogy további adatvédelmi biztosítékokra is szükség lesz. Ezeket az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultáció során határozzák meg.

14.   FELÜLVIZSGÁLATRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉS

Az IMI egy úttörő jellegű információs rendszer, amely még mindig fejlesztés alatt áll. A Bizottság folyamatosan kikéri a koordinátorok és illetékes hatóságok véleményét a rendszer javításához, ezért valószínűleg a következő hónapok során változtatásokat hajt végre. Ezek között lesznek adatvédelmi következménnyel is járó változtatások.

Ezért ezek az iránymutatások nem tekinthetők véglegesnek, azokat az IMI- rendszerrel végzett napi munka során szerzett tapasztalatok fényében aktualizálni kell. A javaslat elfogadását követő egy éven belül a Bizottság jelentést készít, amelyben értékeli a helyzetet, beleértve egy másik jogi intézkedés elfogadásának lehetőségét is.

---

(1)  A tagállamoknak fontolóra kell venniük az adatvédelmi szempontoknak az IMI-vel kapcsolatos képzésekbe történő bevonását.

1

(2)  Lásd a 2008/49/EK határozat 12. cikkét.

2

(3)  Az illetékes hatóságokhoz felügyeleti célból más hatóságok is „kapcsolódhatnak” (pl. egy regionális hatóság egy szövetségi hatósághoz kapcsolódhat). Ezek a „kapcsolt hatóságok” ezáltal megismerhetik a kérések számát és jellegét, de nem férhetnek hozzá a szolgáltatók és migráns szakemberek személyes adataihoz.

3

(4)  A 2008/49/EK határozat 10. cikkének (3) bekezdése szerint a Bizottság csak meghatározott esetekben vehet részt az információcserében, amennyiben a vonatkozó közösségi jogi aktus előírja a tagállamok és a Bizottság közötti információcserét. Ezekben az esetekben a Bizottság ugyanolyan kötelezettségekkel rendelkezik, mint egy illetékes hatóság. Például értesítenie kell az adatok jogosultjait, és kérésükre hozzáférést kell biztosítania az adataikhoz.

4

(5)  Bár egyes tagállamokban, például Olaszországban, Luxemburgban, Ausztriában és Dániában az adatvédelmi jogszabályok hatálya bizonyos mértékig a jogi személyekre is kiterjed.

5

(6)  A 95/46/EK irányelv a tagállamokra, míg a 45/2001/EK rendelet az európai intézményekre vonatkozik.

6

(7)  http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/docs/questions_and_data_fields_en.pdf

7

(8)  Jogi fogalommeghatározásért lásd a 95/46/EK irányelv 8. cikkét és a 45/2001/EK rendelet 10. cikkét.

8

(9)  Pl. az adatalanyok megfelelő tájékoztatása, a feldolgozás arányossága és az adatgyűjtés céljával összeegyeztethetetlen további feldolgozás tilalma.

9

(10)  A kérdések listája az IMI honlapján érhető el:

10

http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/docs/questions_and_data_fields_en.pdf

(11)  Az IMI-honlap adatvédelmi része tartalmazza az összes, IMI-specifikus adatvédelmi dokumentumot, valamint hivatkozásokat az összes uniós szintű adatvédelmi jogalkotási dokumentumra:

11

http://ec.europa.eu/internal_market_/imi-net/data_protection_en.html

---