# Euroopan unionin L 97/2009

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2009.097.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 97 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 52. vuosikerta16. huhtikuu 2009 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2009.097.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 97

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

52. vuosikerta16. huhtikuu 2009

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | | Komission asetus (EY) N:o 305/2009, annettu 15 päivänä huhtikuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 306/2009, annettu 15 päivänä huhtikuuta 2009, asetuksessa (EY) N:o 945/2008 markkinointivuodeksi 2008/2009 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta | 3 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 307/2009, annettu 15 päivänä huhtikuuta 2009, vilja-alalla 16 päivästä huhtikuuta 2009 alkaen kannettavien tuontitullien vahvistamisesta | 5 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 308/2009, annettu 15 päivänä huhtikuuta 2009, jätteiden siirrosta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1013/2006 liitteiden IIIA ja VI mukauttamisesta tieteen ja tekniikan kehitykseen (
  1
  ) | 8 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 309/2009, annettu 15 päivänä huhtikuuta 2009, kiinteään hintaan tehtävien rasvattoman maitojauheen interventio-ostojen lopettamisesta 31 päivään elokuuta 2009 asti | 12 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 310/2009, annettu 15 päivänä huhtikuuta 2009, tarjouskilpailumenettelyllä toteutettavien rasvattoman maitojauheen ostojen aloittamisesta 31 päivänä elokuuta 2009 päättyväksi kaudeksi | 13 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

Komission asetus (EY) N:o 305/2009, annettu 15 päivänä huhtikuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

Komission asetus (EY) N:o 306/2009, annettu 15 päivänä huhtikuuta 2009, asetuksessa (EY) N:o 945/2008 markkinointivuodeksi 2008/2009 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

3

Komission asetus (EY) N:o 307/2009, annettu 15 päivänä huhtikuuta 2009, vilja-alalla 16 päivästä huhtikuuta 2009 alkaen kannettavien tuontitullien vahvistamisesta

5

*

Komission asetus (EY) N:o 308/2009, annettu 15 päivänä huhtikuuta 2009, jätteiden siirrosta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1013/2006 liitteiden IIIA ja VI mukauttamisesta tieteen ja tekniikan kehitykseen (
  1
  )

1

8

Komission asetus (EY) N:o 309/2009, annettu 15 päivänä huhtikuuta 2009, kiinteään hintaan tehtävien rasvattoman maitojauheen interventio-ostojen lopettamisesta 31 päivään elokuuta 2009 asti

12

Komission asetus (EY) N:o 310/2009, annettu 15 päivänä huhtikuuta 2009, tarjouskilpailumenettelyllä toteutettavien rasvattoman maitojauheen ostojen aloittamisesta 31 päivänä elokuuta 2009 päättyväksi kaudeksi

13

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Komissio |
| | | 2009/325/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 26 päivänä marraskuuta 2008, valtiontuki C 3/08 (ex NN 102/05) – Tšekki – julkisen palvelun korvauksista Etelä-Määrin linja-autoyhtiöille
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 7032)

   (
  1
  ) | 14 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

2009/325/EY

*

Komission päätös, tehty 26 päivänä marraskuuta 2008, valtiontuki C 3/08 (ex NN 102/05) – Tšekki – julkisen palvelun korvauksista Etelä-Määrin linja-autoyhtiöille
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 7032)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 7032)

1

14

| | | III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN VI OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET |
| | * | Neuvoston puitepäätös 2009/299/YOS, tehty 26 päivänä helmikuuta 2009, puitepäätösten 2002/584/YOS, 2005/214/YOS, 2006/783/YOS, 2008/909/YOS ja 2008/947/YOS muuttamisesta henkilöiden prosessuaalisten oikeuksien parantamiseksi sekä vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisen edistämiseksi sellaisten päätösten osalta, jotka on tehty vastaajan ollessa poissa oikeudenkäynnistä – 8 artiklan 3 kohtaa koskeva lausuma | 26 |

III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN VI OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

*

Neuvoston puitepäätös 2009/299/YOS, tehty 26 päivänä helmikuuta 2009, puitepäätösten 2002/584/YOS, 2005/214/YOS, 2006/783/YOS, 2008/909/YOS ja 2008/947/YOS muuttamisesta henkilöiden prosessuaalisten oikeuksien parantamiseksi sekä vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisen edistämiseksi sellaisten päätösten osalta, jotka on tehty vastaajan ollessa poissa oikeudenkäynnistä – 8 artiklan 3 kohtaa koskeva lausuma

26

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaistaan neuvoston asetus (EY) N:o 261/2008, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2008, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen kompressorien tuonnissa (EUVL L 81, 20.3.2008) | 27 |

Oikaisuja

*

Oikaistaan neuvoston asetus (EY) N:o 261/2008, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2008, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen kompressorien tuonnissa (EUVL L 81, 20.3.2008)

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 16.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 97/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 97/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 305/2009,

annettu 15 päivänä huhtikuuta 2009,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 16 päivänä huhtikuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä huhtikuuta 2009.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | JO | 93,2 |
| MA | 78,8 |
| TN | 137,2 |
| TR | 109,4 |
| ZZ | 104,7 |
| 0707 00 05 | MA | 51,1 |
| TR | 150,4 |
| ZZ | 100,8 |
| 0709 90 70 | MA | 54,2 |
| TR | 102,2 |
| ZZ | 78,2 |
| 0805 10 20 | EG | 45,2 |
| IL | 62,1 |
| MA | 40,2 |
| TN | 47,5 |
| TR | 69,3 |
| ZZ | 52,9 |
| 0805 50 10 | TR | 47,7 |
| ZZ | 47,7 |
| 0808 10 80 | AR | 85,8 |
| BR | 74,3 |
| CA | 89,6 |
| CL | 73,7 |
| CN | 80,7 |
| MK | 22,1 |
| NZ | 117,5 |
| US | 130,0 |
| UY | 40,3 |
| ZA | 83,1 |
| ZZ | 79,7 |
| 0808 20 50 | AR | 74,1 |
| CL | 106,4 |
| CN | 64,3 |
| ZA | 93,2 |
| ZZ | 84,5 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

JO

93,2

MA

78,8

TN

137,2

TR

109,4

ZZ

104,7

0707 00 05

MA

51,1

TR

150,4

ZZ

100,8

0709 90 70

MA

54,2

TR

102,2

ZZ

78,2

0805 10 20

EG

45,2

IL

62,1

MA

40,2

TN

47,5

TR

69,3

ZZ

52,9

0805 50 10

TR

47,7

ZZ

47,7

0808 10 80

AR

85,8

BR

74,3

CA

89,6

CL

73,7

CN

80,7

MK

22,1

NZ

117,5

US

130,0

UY

40,3

ZA

83,1

ZZ

79,7

0808 20 50

AR

74,1

CL

106,4

CN

64,3

ZA

93,2

ZZ

84,5

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 16.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 97/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 97/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 306/2009,

annettu 15 päivänä huhtikuuta 2009,

asetuksessa (EY) N:o 945/2008 markkinointivuodeksi 2008/2009 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 318/2006 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 30 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 951/2006 (2) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan toisen virkkeen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2008/2009 on vahvistettu komission asetuksessa (EY) N:o 945/2008 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EY) N:o 253/2009 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2008/2009 on vahvistettu komission asetuksessa (EY) N:o 945/2008 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EY) N:o 253/2009 (4).

| (2) | Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti, |
| --- | --- |

(2)

Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 951/2006 36 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden asetuksessa (EY) N:o 945/2008 markkinointivuodeksi 2008/2009 vahvistetut edustavat hinnat ja tuonnissa sovellettavat lisätullit ja esitetään ne tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 16 päivänä huhtikuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä huhtikuuta 2009.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUVL L 258, 26.9.2008, s. 56.

3

(4)  EUVL L 80, 26.3.2009, s. 3.

4

---

LIITE

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja CN-koodiin 1702 90 95 kuuluvien tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien muutetut määrät, joita sovelletaan 16 päivästä huhtikuuta 2009

| (EUR) |
| --- |
| CN-koodi | Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta | Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta |
| 1701 11 10 (1) | 25,96 | 3,50 |
| 1701 11 90 (1) | 25,96 | 8,55 |
| 1701 12 10 (1) | 25,96 | 3,36 |
| 1701 12 90 (1) | 25,96 | 8,12 |
| 1701 91 00 (2) | 29,52 | 10,47 |
| 1701 99 10 (2) | 29,52 | 5,95 |
| 1701 99 90 (2) | 29,52 | 5,95 |
| 1702 90 95 (3) | 0,30 | 0,35 |

(EUR)

CN-koodi

Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta

Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta

1701 11 10 (1)

25,96

3,50

1701 11 90 (1)

25,96

8,55

1701 12 10 (1)

25,96

3,36

1701 12 90 (1)

25,96

8,12

1701 91 00 (2)

29,52

10,47

1701 99 10 (2)

29,52

5,95

1701 99 90 (2)

29,52

5,95

1702 90 95 (3)

0,30

0,35

---

(1)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa III kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(2)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa II kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(3)  Vahvistetaan yhden prosentin sakkaroosipitoisuudelle.

---

| 16.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 97/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 97/5

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 307/2009,

annettu 15 päivänä huhtikuuta 2009,

vilja-alalla 16 päivästä huhtikuuta 2009 alkaen kannettavien tuontitullien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 28 päivänä kesäkuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1249/96 (2) ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa säädetään, että CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002, ex 1005 (hybridisiemeniä lukuun ottamatta) ja ex 1007 (kylvämiseen tarkoitettua hybridiä lukuun ottamatta) kuuluvien tuotteiden tuontitulli on sama kuin näiden tuotteiden tuontihetkellä voimassa oleva interventiohinta, jota korotetaan 55 prosentilla ja josta vähennetään kyseiseen lähetykseen sovellettava cif-tuontihinta. Tuontitulli ei kuitenkaan voi olla suurempi kuin yhteisen tullitariffin tullit. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa säädetään, että CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002, ex 1005 (hybridisiemeniä lukuun ottamatta) ja ex 1007 (kylvämiseen tarkoitettua hybridiä lukuun ottamatta) kuuluvien tuotteiden tuontitulli on sama kuin näiden tuotteiden tuontihetkellä voimassa oleva interventiohinta, jota korotetaan 55 prosentilla ja josta vähennetään kyseiseen lähetykseen sovellettava cif-tuontihinta. Tuontitulli ei kuitenkaan voi olla suurempi kuin yhteisen tullitariffin tullit.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 2 kohdassa säädetään, että mainitun artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuontitullin laskemista varten kyseisille tuotteille vahvistetaan säännöllisesti edustavat cif-tuontihinnat. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 2 kohdassa säädetään, että mainitun artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuontitullin laskemista varten kyseisille tuotteille vahvistetaan säännöllisesti edustavat cif-tuontihinnat.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdan mukaan CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99, (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 kuuluvien tuotteiden tuontitullin laskemisessa käytetään mainitun asetuksen 4 artiklan mukaisesti määriteltyä päivittäistä edustavaa cif-tuontihintaa. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdan mukaan CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99, (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 kuuluvien tuotteiden tuontitullin laskemisessa käytetään mainitun asetuksen 4 artiklan mukaisesti määriteltyä päivittäistä edustavaa cif-tuontihintaa.

| (4) | Tuontitullit olisi vahvistettava 16 päivästä huhtikuuta 2009 alkavalle ajanjaksolle, ja niitä olisi sovellettava kunnes uusi vahvistus tulee voimaan, |
| --- | --- |

(4)

Tuontitullit olisi vahvistettava 16 päivästä huhtikuuta 2009 alkavalle ajanjaksolle, ja niitä olisi sovellettava kunnes uusi vahvistus tulee voimaan,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut vilja-alan tuontitullit vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä I liitteessä II lueteltujen tekijöiden perusteella 16 päivästä huhtikuuta 2009.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 16 päivänä huhtikuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä huhtikuuta 2009.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EYVL L 161, 29.6.1996, s. 125.

2

---

LIITE I

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin 16 päivästä huhtikuuta 2009 alkaen sovellettavat tuontitullit

| CN-koodi | Tavaran kuvaus | Tuontitulli (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durum VEHNÄ, korkealaatuinen | 0,00 |
| keskilaatuinen | 0,00 |
| heikkolaatuinen | 0,00 |
| 1001 90 91 | Tavallinen VEHNÄ, siemenvilja | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Tavallinen VEHNÄ, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUIS | 40,96 |
| 1005 10 90 | MAISSI, siemenvilja, muu kuin hybridi | 16,50 |
| 1005 90 00 | MAISSI, muu kuin siemenvilja (2) | 16,50 |
| 1007 00 90 | DURRA, muu kuin kylvämiseen tarkoitettu hybridi | 40,96 |

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Tuontitulli (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durum VEHNÄ, korkealaatuinen

0,00

keskilaatuinen

0,00

heikkolaatuinen

0,00

1001 90 91

Tavallinen VEHNÄ, siemenvilja

0,00

ex 1001 90 99

Tavallinen VEHNÄ, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja

0,00

1002 00 00

RUIS

40,96

1005 10 90

MAISSI, siemenvilja, muu kuin hybridi

16,50

1005 90 00

MAISSI, muu kuin siemenvilja (2)

16,50

1007 00 90

DURRA, muu kuin kylvämiseen tarkoitettu hybridi

40,96

---

(1)  Atlantin valtameren tai Suezin kanavan kautta yhteisöön saapuvan tavaran tuojaan voidaan soveltaa asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti seuraavia tullinalennuksia:

| — | 3 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä,

| — | 2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Tanskassa, Virossa, Irlannissa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Pyreneiden niemimaan Atlantin puoleisella rannikolla. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Tanskassa, Virossa, Irlannissa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Pyreneiden niemimaan Atlantin puoleisella rannikolla.

(2)  Tuojaan voidaan soveltaa kiinteämääräistä alennusta 24 euroa tonnilta, jos asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät.

---

LIITE II

Liitteessä I vahvistettujen tullien laskemista koskevat tekijät

31.3.2009-14.4.2009

| 1. | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Tavallinen vehnä (1) | Maissi | Durumvehnä, korkealaatuinen | Durumvehnä, keskilaatuinen (2) | Durumvehnä, heikkolaatuinen (3) | Ohra |
| Pörssi | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteeraus | 193,53 | 117,77 | — | — | — | — |
| FOB-hinta USA | — | — | 198,92 | 188,92 | 168,92 | 104,60 |
| Palkkio Meksikon-lahdella | — | 12,55 | — | — | — | — |
| Palkkio Suurilla järvillä | 19,32 | — | — | — | — | — |

1.

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:

(EUR/t)

Tavallinen vehnä (1)

Maissi

Durumvehnä, korkealaatuinen

Durumvehnä, keskilaatuinen (2)

Durumvehnä, heikkolaatuinen (3)

Ohra

Pörssi

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteeraus

193,53

117,77

—

—

—

—

FOB-hinta USA

—

—

198,92

188,92

168,92

104,60

Palkkio Meksikon-lahdella

—

12,55

—

—

—

—

Palkkio Suurilla järvillä

19,32

—

—

—

—

—

| 2. | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:






  Rahtikustannukset: Meksikonlahti–Rotterdam | 14,48 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Rahtikustannukset: Suuret järvet–Rotterdam: | 15,75 EUR/t |

2.

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:

Rahtikustannukset: Meksikonlahti–Rotterdam

14,48 EUR/t

Rahtikustannukset: Suuret järvet–Rotterdam:

15,75 EUR/t

---

(1)  Sisältää palkkion 14 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

(2)  Alennus 10 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

(3)  Alennus 30 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

---

| 16.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 97/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 97/8

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 308/2009,

annettu 15 päivänä huhtikuuta 2009,

jätteiden siirrosta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1013/2006 liitteiden IIIA ja VI mukauttamisesta tieteen ja tekniikan kehitykseen

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon jätteiden siirrosta 14 päivänä kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1013/2006 (1) ja erityisesti sen 58 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Vaarallisten jätteiden maan rajan ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvontaa koskevan Baselin yleissopimuksen 27 päivästä marraskuuta1 päivään joulukuuta 2006 järjestetyn sopimuspuolten konferenssin kahdeksannessa kokouksessa saavutettu yhteisymmärrys edellyttää jätteiden siirrosta annetun asetuksen (EY) N:o 1013/2006 liitteen VI muuttamista. Muutos koskee kilogramman ja litran korvaamista tonnilla (Mg) jätteen kokonaismäärän osalta, jota ennakkohyväksyntä koskee, ja se on johdonmukainen saman asetuksen liitteissä IA, IB ja VII käytettyjen yksikköjen kanssa. |
| --- | --- |

(1)

Vaarallisten jätteiden maan rajan ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvontaa koskevan Baselin yleissopimuksen 27 päivästä marraskuuta1 päivään joulukuuta 2006 järjestetyn sopimuspuolten konferenssin kahdeksannessa kokouksessa saavutettu yhteisymmärrys edellyttää jätteiden siirrosta annetun asetuksen (EY) N:o 1013/2006 liitteen VI muuttamista. Muutos koskee kilogramman ja litran korvaamista tonnilla (Mg) jätteen kokonaismäärän osalta, jota ennakkohyväksyntä koskee, ja se on johdonmukainen saman asetuksen liitteissä IA, IB ja VII käytettyjen yksikköjen kanssa.

| (2) | Lisäksi jäsenvaltiot ovat asetuksen (EY) N:o 1013/2006 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti esittäneet 29 päivänä helmikuuta 2008, 10 päivänä maaliskuuta 2008, 17 päivänä maaliskuuta 2008 ja 29 päivänä huhtikuuta 2008 komissiolle pyynnöt kahden tai useamman jätetyypin seosten, jotka on lueteltu liitteessä III, lisäämiseksi väliaikaisesti liitteeseen IIIA. |
| --- | --- |

(2)

Lisäksi jäsenvaltiot ovat asetuksen (EY) N:o 1013/2006 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti esittäneet 29 päivänä helmikuuta 2008, 10 päivänä maaliskuuta 2008, 17 päivänä maaliskuuta 2008 ja 29 päivänä huhtikuuta 2008 komissiolle pyynnöt kahden tai useamman jätetyypin seosten, jotka on lueteltu liitteessä III, lisäämiseksi väliaikaisesti liitteeseen IIIA.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1013/2006 54 artiklan mukaisesti nimetyt yhteyshenkilöt sopivat saman asetuksen 57 artiklan mukaisesti pidetyssä kokouksessa, että kunkin seoksen lisäämistä liitteeseen IIIA koskevan pyynnön mukana toimitetaan tiettyjä tietoja kyseisten seosten arvioinnin mahdollistamiseksi. Nämä tiedot on arvioitu asetuksen (EY) N:o 1013/2006 mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1013/2006 54 artiklan mukaisesti nimetyt yhteyshenkilöt sopivat saman asetuksen 57 artiklan mukaisesti pidetyssä kokouksessa, että kunkin seoksen lisäämistä liitteeseen IIIA koskevan pyynnön mukana toimitetaan tiettyjä tietoja kyseisten seosten arvioinnin mahdollistamiseksi. Nämä tiedot on arvioitu asetuksen (EY) N:o 1013/2006 mukaisesti.

| (4) | Ympäristön kannalta järkevän jätehuollon käsite sisältää sellaisen tekniikan ja teknologian käytön, jolla voidaan vähentää ympäristöhaittoja turvautumalla prosesseihin ja materiaaleihin, joista syntyy vähemmän potentiaalisesti vahingollisia aineita, keräämällä tällaiset aineet päästöistä ennen päästämistä ympäristöön tai käyttämällä ja kierrättämällä tuotantojäämiä. Maiden, joihin sovelletaan OECD-päätöstä, on varmistettava, että niiden hyödyntämislaitokset käyttävät uudenaikaista tekniikkaa jätteen hyödyntämisessä. Kehittyneet hyödyntämismenetelmät ovat ratkaisevan tärkeitä silloin, kun jäteseokset sisältävät sekakoosteista jätettä, kuten jalometallien ja kuparin käsittelyssä muodostunutta kuonaa. Ei ole varmaa, täyttävätkö maat, joihin ei sovelleta OECD-päätöstä, nämä vaatimukset. Sen vuoksi jalometallien ja kuparin käsittelyssä muodostunutta kuonaa sisältäviä jäteseoksia, jotka luokitellaan liitteessä IIIA (OECD:n luokituksen mukaiseen) nimikkeeseen GB040, ei tulisi soveltaa maihin, joihin ei sovelleta OECD-päätöstä. |
| --- | --- |

(4)

Ympäristön kannalta järkevän jätehuollon käsite sisältää sellaisen tekniikan ja teknologian käytön, jolla voidaan vähentää ympäristöhaittoja turvautumalla prosesseihin ja materiaaleihin, joista syntyy vähemmän potentiaalisesti vahingollisia aineita, keräämällä tällaiset aineet päästöistä ennen päästämistä ympäristöön tai käyttämällä ja kierrättämällä tuotantojäämiä. Maiden, joihin sovelletaan OECD-päätöstä, on varmistettava, että niiden hyödyntämislaitokset käyttävät uudenaikaista tekniikkaa jätteen hyödyntämisessä. Kehittyneet hyödyntämismenetelmät ovat ratkaisevan tärkeitä silloin, kun jäteseokset sisältävät sekakoosteista jätettä, kuten jalometallien ja kuparin käsittelyssä muodostunutta kuonaa. Ei ole varmaa, täyttävätkö maat, joihin ei sovelleta OECD-päätöstä, nämä vaatimukset. Sen vuoksi jalometallien ja kuparin käsittelyssä muodostunutta kuonaa sisältäviä jäteseoksia, jotka luokitellaan liitteessä IIIA (OECD:n luokituksen mukaiseen) nimikkeeseen GB040, ei tulisi soveltaa maihin, joihin ei sovelleta OECD-päätöstä.

| (5) | Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 1013/2006 liitteitä IIIA ja VI olisi muutettava. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 1013/2006 liitteitä IIIA ja VI olisi muutettava.

| (6) | Saattaa olla aiheellista tarkistaa liitteessä IIIA olevaa jäteseosten luetteloa erityisesti niiden kohtien osalta, joita ei sovelleta maihin, joihin ei sovelleta OECD-päätöstä, ottaen huomioon kyseisistä maista saadut tiedot niiden teknisistä valmiuksista hyödyntää jätettä sekä ympäristön kannalta järkevän jätehuollon vaatimukset. |
| --- | --- |

(6)

Saattaa olla aiheellista tarkistaa liitteessä IIIA olevaa jäteseosten luetteloa erityisesti niiden kohtien osalta, joita ei sovelleta maihin, joihin ei sovelleta OECD-päätöstä, ottaen huomioon kyseisistä maista saadut tiedot niiden teknisistä valmiuksista hyödyntää jätettä sekä ympäristön kannalta järkevän jätehuollon vaatimukset.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/12/EY (2) 18 artiklassa perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/12/EY (2) 18 artiklassa perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1013/2006 liitteet IIIA ja VI tämän asetuksen liitteessä olevalla tekstillä.

2 artikla

Liitettä IIIA olisi tarvittaessa tarkistettava 12 kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, jotta voidaan erityisesti ottaa huomioon maiden, joihin ei sovelleta OECD-päätöstä, toimittamat tiedot, jotka liittyvät niiden teknisiin valmiuksiin hyödyntää jätettä, sekä todisteet siitä, että niiden jätehuollossa noudatetaan vastaavia edellytyksiä kuin maissa, joihin OECD-päätöstä sovelletaan.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä huhtikuuta 2009.

Komission puolesta

Stavros DIMAS

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 190, 12.7.2006, s. 1.

1

(2)  EUVL L 114, 27.4.2006, s. 9.

2

---

LIITE

| 1) | Korvataan asetuksen (EY) N:o 1013/2006 liite IIIA seuraavasti:

  ”LIITE IIIA

  KAHDEN TAI USEAMMAN LIITTEESSÄ III LUETELLUN JÄTTEEN SEOKSET, JOTKA EIVÄT KUULU MIHINKÄÄN YKSITTÄISEEN 3 ARTIKLAN 2 KOHDASSA TARKOITETTUUN NIMIKKEESEEN







  1. | Riippumatta siitä, onko seokset sisällytetty tähän luetteloon vai ei, niihin voidaan olla soveltamatta 18 artiklassa säädettyjä tietojen toimittamista koskevia yleisiä vaatimuksia, jos ne ovat siinä määrin muiden aineiden saastuttamia, että






  a) | jätteisiin liittyvä riski on kasvanut sellaiseksi, että niihin on aiheellista soveltaa kirjallista ennakkoilmoitus- ja hyväksyntämenettelyä, kun otetaan huomioon direktiivin 91/689/ETY liitteessä III luetellut vaaralliset ominaisuudet; tai |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1013/2006 liite IIIA seuraavasti:

”LIITE IIIA

KAHDEN TAI USEAMMAN LIITTEESSÄ III LUETELLUN JÄTTEEN SEOKSET, JOTKA EIVÄT KUULU MIHINKÄÄN YKSITTÄISEEN 3 ARTIKLAN 2 KOHDASSA TARKOITETTUUN NIMIKKEESEEN

1.

Riippumatta siitä, onko seokset sisällytetty tähän luetteloon vai ei, niihin voidaan olla soveltamatta 18 artiklassa säädettyjä tietojen toimittamista koskevia yleisiä vaatimuksia, jos ne ovat siinä määrin muiden aineiden saastuttamia, että

a)

jätteisiin liittyvä riski on kasvanut sellaiseksi, että niihin on aiheellista soveltaa kirjallista ennakkoilmoitus- ja hyväksyntämenettelyä, kun otetaan huomioon direktiivin 91/689/ETY liitteessä III luetellut vaaralliset ominaisuudet; tai

| b) | jätteen hyödyntäminen ympäristön kannalta järkevällä tavalla on mahdotonta. |
| --- | --- |

b)

jätteen hyödyntäminen ympäristön kannalta järkevällä tavalla on mahdotonta.

| 2. | Seuraavat jäteseokset sisällytetään tähän liitteeseen:






  a) | Baselin yleissopimuksen mukaisiin nimikkeisiin B1010 ja B1050 luokitellut jäteseokset; |
| --- | --- | --- |

2.

Seuraavat jäteseokset sisällytetään tähän liitteeseen:

a)

Baselin yleissopimuksen mukaisiin nimikkeisiin B1010 ja B1050 luokitellut jäteseokset;

| b) | Baselin yleissopimuksen mukaisiin nimikkeisiin B1010 ja B1070 luokitellut jäteseokset; |
| --- | --- |

b)

Baselin yleissopimuksen mukaisiin nimikkeisiin B1010 ja B1070 luokitellut jäteseokset;

| c) | OECD:n luokituksen mukaiseen nimikkeeseen GB040 ja Baselin yleissopimuksen mukaiseen nimikkeeseen B1100 luokitellut jäteseokset rajoitettuina seuraaviin: kovasinkki, sinkkiä sisältävät kuonat, alumiiniskimmausjäte suolakuonaa lukuun ottamatta sekä kuparinsulatuksessa käytettävien tulenkestävien vuorausten jätteet, upokkaat mukaan luettuina; |
| --- | --- |

c)

OECD:n luokituksen mukaiseen nimikkeeseen GB040 ja Baselin yleissopimuksen mukaiseen nimikkeeseen B1100 luokitellut jäteseokset rajoitettuina seuraaviin: kovasinkki, sinkkiä sisältävät kuonat, alumiiniskimmausjäte suolakuonaa lukuun ottamatta sekä kuparinsulatuksessa käytettävien tulenkestävien vuorausten jätteet, upokkaat mukaan luettuina;

| d) | OECD:n luokituksen mukaiseen nimikkeeseen GB040, Baselin yleissopimuksen mukaiseen nimikkeeseen B1070 ja Baselin yleissopimuksen mukaiseen nimikkeeseen B1100 luokitellut jäteseokset rajoitettuina seuraaviin: kuparinsulatuksessa käytettävien tulenkestävien vuorausten jätteet, upokkaat mukaan luettuina. |
| --- | --- |

d)

OECD:n luokituksen mukaiseen nimikkeeseen GB040, Baselin yleissopimuksen mukaiseen nimikkeeseen B1070 ja Baselin yleissopimuksen mukaiseen nimikkeeseen B1100 luokitellut jäteseokset rajoitettuina seuraaviin: kuparinsulatuksessa käytettävien tulenkestävien vuorausten jätteet, upokkaat mukaan luettuina.

Edellä c ja d alakohdassa tarkoitettuja nimikkeitä ei sovelleta sellaisiin maihin suuntautuvaan vientiin, joihin ei sovelleta OECD-päätöstä.”

| 2) | Korvataan asetuksen (EY) N:o 1013/2006 liite VI seuraavasti:

  ”LIITE VI

  ENNALTA HYVÄKSYTTYJEN LAITOSTEN KÄYTTÖÖN TARKOITETTU LOMAKE (14 ARTIKLA)














  Toimivaltainen viranomainen | Hyödyntämislaitos | Jätetunniste | Voimassaoloaika | Kokonaismäärä, jota ennakkohyväksyntä koskee |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hyödyntämislaitoksen nimi ja rekisteröintinumero | Osoite | Hyödyntämistoimi
  (+ R-koodi) | Käytetyt tekniikat | (Koodi) | Alkamispäivä | Päättymispäivä | (Tonnia (Mg))” |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

2)

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1013/2006 liite VI seuraavasti:

”LIITE VI

ENNALTA HYVÄKSYTTYJEN LAITOSTEN KÄYTTÖÖN TARKOITETTU LOMAKE (14 ARTIKLA)

Toimivaltainen viranomainen

Hyödyntämislaitos

Jätetunniste

Voimassaoloaika

Kokonaismäärä, jota ennakkohyväksyntä koskee

Hyödyntämislaitoksen nimi ja rekisteröintinumero

Osoite

Hyödyntämistoimi

(+ R-koodi)

Käytetyt tekniikat

(Koodi)

Alkamispäivä

Päättymispäivä

(Tonnia (Mg))”

---

| 16.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 97/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 97/12

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 309/2009,

annettu 15 päivänä huhtikuuta 2009,

kiinteään hintaan tehtävien rasvattoman maitojauheen interventio-ostojen lopettamisesta 31 päivään elokuuta 2009 asti

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä rasvattoman maitojauheen markkinoilla toteutettavien interventiotoimenpiteiden osalta 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 214/2001 (2) ja erityisesti sen 9 a artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Jäsenvaltioiden asetuksen (EY) N:o 214/2001 9 a artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti 15 päivänä huhtikuuta 2009 toimittamien ilmoitusten perusteella interventioon 1 päivästä maaliskuuta 2009 alkaen tarjotun rasvattoman maitojauheen kokonaismäärä on ylittänyt asetuksen (EY) N:o 1234/2007 13 artiklassa vahvistetun 109 000 tonnin rajan. Sen vuoksi kiinteään hintaan tehtävät rasvattoman maitojauheen interventio-ostot olisi lopetettava 31 päivään elokuuta 2009 asti ja vahvistettava yhtenäinen prosenttimäärä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten 14 päivänä huhtikuuta 2009 vastaanottamille määrille, ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten 15 päivänä huhtikuuta 2009 ja sen jälkeen saamat tarjoukset olisi hylättävä. |
| --- | --- |

(1)

Jäsenvaltioiden asetuksen (EY) N:o 214/2001 9 a artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti 15 päivänä huhtikuuta 2009 toimittamien ilmoitusten perusteella interventioon 1 päivästä maaliskuuta 2009 alkaen tarjotun rasvattoman maitojauheen kokonaismäärä on ylittänyt asetuksen (EY) N:o 1234/2007 13 artiklassa vahvistetun 109 000 tonnin rajan. Sen vuoksi kiinteään hintaan tehtävät rasvattoman maitojauheen interventio-ostot olisi lopetettava 31 päivään elokuuta 2009 asti ja vahvistettava yhtenäinen prosenttimäärä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten 14 päivänä huhtikuuta 2009 vastaanottamille määrille, ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten 15 päivänä huhtikuuta 2009 ja sen jälkeen saamat tarjoukset olisi hylättävä.

| (2) | Rasvaton maitojauhe on asetuksen (EY) N:o 214/2001 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti pakattava 25 nettokilogramman säkkeihin. Sen vuoksi rasvattoman maitojauheen määrät, jotka on kerrottu yhtenäisellä prosenttimäärällä, olisi pyöristettävä lähimpään 25 kilogrammaan. |
| --- | --- |

(2)

Rasvaton maitojauhe on asetuksen (EY) N:o 214/2001 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti pakattava 25 nettokilogramman säkkeihin. Sen vuoksi rasvattoman maitojauheen määrät, jotka on kerrottu yhtenäisellä prosenttimäärällä, olisi pyöristettävä lähimpään 25 kilogrammaan.

| (3) | Interventioelinten olisi ilmoitettava myyjille yhtenäisestä prosenttimäärästä ja kiinteään hintaan tehtävien ostojen lopettamisesta nopeasti näiden tietojen julkaisemisen jälkeen. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(3)

Interventioelinten olisi ilmoitettava myyjille yhtenäisestä prosenttimäärästä ja kiinteään hintaan tehtävien ostojen lopettamisesta nopeasti näiden tietojen julkaisemisen jälkeen. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Lopetetaan kiinteään hintaan tehtävät rasvattoman maitojauheen interventio-ostot 31 päivään elokuuta 2009 asti.

Hyväksytään interventioon tarjottavaa rasvatonta maitojauhetta koskevien, jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kultakin myyjältä asetuksen (EY) N:o 214/2001 9 a artiklan 2 kohdan mukaisesti 14 päivänä huhtikuuta 2009 saamien tarjousten kokonaismäärä kerrottuna yhtenäisellä prosenttimäärällä, joka on 64,2749 prosenttia, ja sen jälkeen pyöristettynä lähimpään 25 kilogrammaan.

Hylätään jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten 15 päivänä huhtikuuta 2009 ja sen jälkeen vastaanottamat tarjoukset.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä huhtikuuta 2009.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EYVL L 37, 7.2.2001, s. 100.

2

---

| 16.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 97/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 97/13

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 310/2009,

annettu 15 päivänä huhtikuuta 2009,

tarjouskilpailumenettelyllä toteutettavien rasvattoman maitojauheen ostojen aloittamisesta 31 päivänä elokuuta 2009 päättyväksi kaudeksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan ja 18 artiklan 2 kohdan e alakohdan yhdessä 4 artiklan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksella (EY) N:o 309/2009 (2) lopetettiin 15 päivänä huhtikuuta 2009 rasvattoman maitojauheen interventio-ostot kiinteään hintaan 1 päivän maaliskuuta ja 31 päivän elokuuta 2009 välisenä aikana, koska tarjotut määrät ylittivät asetuksen (EY) N:o 1234/2007 13 artiklan 1 kohdan d alakohdassa vahvistetun 109 000 tonnin rajan. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksella (EY) N:o 309/2009 (2) lopetettiin 15 päivänä huhtikuuta 2009 rasvattoman maitojauheen interventio-ostot kiinteään hintaan 1 päivän maaliskuuta ja 31 päivän elokuuta 2009 välisenä aikana, koska tarjotut määrät ylittivät asetuksen (EY) N:o 1234/2007 13 artiklan 1 kohdan d alakohdassa vahvistetun 109 000 tonnin rajan.

| (2) | Jotta rasvattoman maitojauheen markkinoiden tukemista jatkettaisiin, olisi avattava tarjouskilpailumenettely. |
| --- | --- |

(2)

Jotta rasvattoman maitojauheen markkinoiden tukemista jatkettaisiin, olisi avattava tarjouskilpailumenettely.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 214/2001 (3) 13 artiklassa vahvistetaan säännöt, joita noudatetaan, jos komissio päättää ostojen toteuttamisesta tarjouskilpailumenettelyllä. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 214/2001 (3) 13 artiklassa vahvistetaan säännöt, joita noudatetaan, jos komissio päättää ostojen toteuttamisesta tarjouskilpailumenettelyllä.

| (4) | Ottaen huomioon maitotuotemarkkinoiden erityistilanne ja järjestelmän tehokkuuden parantamiseksi on aiheellista nostaa poikkeustoimenpiteenä tarjouskilpailujen järjestämistiheys kahteen kertaan kuukaudessa. |
| --- | --- |

(4)

Ottaen huomioon maitotuotemarkkinoiden erityistilanne ja järjestelmän tehokkuuden parantamiseksi on aiheellista nostaa poikkeustoimenpiteenä tarjouskilpailujen järjestämistiheys kahteen kertaan kuukaudessa.

| (5) | Jotta rasvattoman maitojauheen ostot tarjouskilpailumenettelyllä voidaan aloittaa viipymättä kiinteään hintaan tapahtuvien interventio-ostojen päättymisen jälkeen, tämän asetuksen olisi tultava voimaan mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

(5)

Jotta rasvattoman maitojauheen ostot tarjouskilpailumenettelyllä voidaan aloittaa viipymättä kiinteään hintaan tapahtuvien interventio-ostojen päättymisen jälkeen, tämän asetuksen olisi tultava voimaan mahdollisimman pian.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Aloitetaan tarjouskilpailulla toteutettavat rasvattoman maitojauheen ostot asetuksen (EY) N:o 1234/2007 13 artiklan 1 kohdassa vahvistetun rajan ylittävän määrän osalta 31 päivään elokuuta 2009 asti asetuksen (EY) N:o 214/2001 II luvun 4 jaksossa ja tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

2 artikla

Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 214/2001 14 artiklan 2 kohdassa säädetään, yksittäisen tarjouskilpailun tarjousten jättöaika päättyy kuukauden ensimmäisenä ja kolmantena tiistaina kello 11.00 (Brysselin aikaa).

Elokuussa tarjousten jättöaika päättyy kuitenkin neljäntenä tiistaina kello 11.00 (Brysselin aikaa). Jos tiistai on yleinen vapaapäivä, määräaika päättyy sitä edeltävänä työpäivänä kello 11.00 (Brysselin aikaa).

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä huhtikuuta 2009.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 97, 16.4.2009, s. 12.

2

(3)  EYVL L 37, 7.2.2001, s. 100.

3

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

| 16.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 97/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 97/14

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 26 päivänä marraskuuta 2008,

valtiontuki C 3/08 (ex NN 102/05) – Tšekki – julkisen palvelun korvauksista Etelä-Määrin linja-autoyhtiöille

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 7032)

(Ainoastaan tšekinkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/325/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan ja 14 artiklan,

on kehottanut edellä mainittujen määräysten mukaisesti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (2),

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Komissio vastaanotti 28 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä kantelun tšekkiläiseltä ČAS – SERVICE a.s. -yhtiöltä, jäljempänä ’kantelija’. Kantelu koski valtiontukia, joita kantelija väitti alueviranomaisten myöntäneen useille kantelijan kilpailijoille vuosina 2003 ja 2005. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vastaanotti 28 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä kantelun tšekkiläiseltä ČAS – SERVICE a.s. -yhtiöltä, jäljempänä ’kantelija’. Kantelu koski valtiontukia, joita kantelija väitti alueviranomaisten myöntäneen useille kantelijan kilpailijoille vuosina 2003 ja 2005.

| (2) | Komissio pyysi 20 päivänä heinäkuuta 2005, 14 päivänä maaliskuuta 2006 ja 7 päivänä joulukuuta 2006 päivätyillä kirjeillä Tšekin viranomaisia toimittamaan lisätietoja kantelijan esiintuomista seikoista. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pyysi 20 päivänä heinäkuuta 2005, 14 päivänä maaliskuuta 2006 ja 7 päivänä joulukuuta 2006 päivätyillä kirjeillä Tšekin viranomaisia toimittamaan lisätietoja kantelijan esiintuomista seikoista.

| (3) | Tšekin viranomaiset vastasivat 14 päivänä syykuuta 2005, 2 päivänä kesäkuuta 2006, 6 päivänä helmikuuta 2007 ja 18 päivänä lokakuuta 2007 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(3)

Tšekin viranomaiset vastasivat 14 päivänä syykuuta 2005, 2 päivänä kesäkuuta 2006, 6 päivänä helmikuuta 2007 ja 18 päivänä lokakuuta 2007 päivätyillä kirjeillä.

| (4) | Komissio ilmoitti Tšekille 15 päivänä tammikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. Tšekin viranomaiset esittivät huomautuksensa kyseisestä tuesta 18 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti Tšekille 15 päivänä tammikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. Tšekin viranomaiset esittivät huomautuksensa kyseisestä tuesta 18 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.

| (5) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä16 päivänä helmikuuta 2008 (3). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tuesta. |
| --- | --- |

(5)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä16 päivänä helmikuuta 2008 (3). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tuesta.

| (6) | Komissio vastaanotti 14 päivänä maaliskuuta 2008 kolmantena osapuolena olevan kantelijan huomautukset. Kyseiset huomautukset toimitettiin 17 päivänä huhtikuuta 2008 Tšekin viranomaisille, joita kehotettiin tekemään huomautuksensa kolmannen osapuolen esittämistä seikoista. Tšekin viranomaiset pyysivät 13 päivänä toukokuuta 2008 huomautustensa jättämistä koskevan määräajan pidennystä, ja komissio hyväksyi sen. Tšekin viranomaiset jättivät 17 päivänä kesäkuuta 2008 kolmannen osapuolen huomautuksiin liittyvät havaintonsa. |
| --- | --- |

(6)

Komissio vastaanotti 14 päivänä maaliskuuta 2008 kolmantena osapuolena olevan kantelijan huomautukset. Kyseiset huomautukset toimitettiin 17 päivänä huhtikuuta 2008 Tšekin viranomaisille, joita kehotettiin tekemään huomautuksensa kolmannen osapuolen esittämistä seikoista. Tšekin viranomaiset pyysivät 13 päivänä toukokuuta 2008 huomautustensa jättämistä koskevan määräajan pidennystä, ja komissio hyväksyi sen. Tšekin viranomaiset jättivät 17 päivänä kesäkuuta 2008 kolmannen osapuolen huomautuksiin liittyvät havaintonsa.

2.   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

| (7) | Kantelija on säännöllistä linja-autoliikennettä, tilausliikennettä, Znojmon alueen linja-autoliikennettä ja kansainvälistä liikennettä harjoittava osakeyhtiö. |
| --- | --- |

(7)

Kantelija on säännöllistä linja-autoliikennettä, tilausliikennettä, Znojmon alueen linja-autoliikennettä ja kansainvälistä liikennettä harjoittava osakeyhtiö.

| (8) | Vuoden 2004 syyskuuhun saakka Etelä-Määrin alueellisen julkisen linja-autoliikenteen harjoittaminen oli kantelijan päätoimintaa, erityisesti alueviranomaisten kanssa tehtyjen sopimusten perusteella. Palveluita tarjottiin Etelä-Määrin alueella (Znojmon ja Moravský Krumlovin alueilla). |
| --- | --- |

(8)

Vuoden 2004 syyskuuhun saakka Etelä-Määrin alueellisen julkisen linja-autoliikenteen harjoittaminen oli kantelijan päätoimintaa, erityisesti alueviranomaisten kanssa tehtyjen sopimusten perusteella. Palveluita tarjottiin Etelä-Määrin alueella (Znojmon ja Moravský Krumlovin alueilla).

| (9) | Kantelija väittää, että Etelä-Määrin viranomaiset myönsivät vuosina 2003, 2004 ja 2005 sääntöjenvastaista valtiontukea seuraaville yrityksille: Bítešská dopravní společnost s.r.o., jäljempänä ’Bítešská’, BK Bus s.r.o., jäljempänä ’BK Bus’, Břežanská dopravní společnost s.r.o., jäljempänä ’Břežanská společnost’, Znojemská dopravní společnost – PSOTA s.r.o., jäljempänä ’PSOTA’ ja TREDOS, spol. s.r.o., jäljempänä ’TREDOS’. Tämä johtui kantelijan mukaan siitä, ettei lupien myöntämistä toteutettu avoimesti eikä puolueettomasti. |
| --- | --- |

(9)

Kantelija väittää, että Etelä-Määrin viranomaiset myönsivät vuosina 2003, 2004 ja 2005 sääntöjenvastaista valtiontukea seuraaville yrityksille: Bítešská dopravní společnost s.r.o., jäljempänä ’Bítešská’, BK Bus s.r.o., jäljempänä ’BK Bus’, Břežanská dopravní společnost s.r.o., jäljempänä ’Břežanská společnost’, Znojemská dopravní společnost – PSOTA s.r.o., jäljempänä ’PSOTA’ ja TREDOS, spol. s.r.o., jäljempänä ’TREDOS’. Tämä johtui kantelijan mukaan siitä, ettei lupien myöntämistä toteutettu avoimesti eikä puolueettomasti.

| (10) | Tšekin viranomaisten mukaan luvan myöntämisellä viranomaiset sallivat säännöllisen julkisen liikenteen palvelun harjoittamisen. Luvan tarkoituksena on taata se, että linja-autoliikennettä hoitavat ainoastaan liikenteenharjoittajat, jotka täyttävät tietyt laatuvaatimukset. Maantieliikenteestä annetun lain nro 111/1994, jäljempänä ’maantieliikennelaki’ (4), 18 §:n mukaan kyseisiin vaatimuksiin sisältyy erityisesti velvollisuus tarjota palveluita hyväksytyn aikataulun mukaisesti, jotta varmistetaan matkustajien tietty turvallisuustaso, sekä velvollisuus julkaista aikataulut ja merkitä linja-autoihin reittien nimet. |
| --- | --- |

(10)

Tšekin viranomaisten mukaan luvan myöntämisellä viranomaiset sallivat säännöllisen julkisen liikenteen palvelun harjoittamisen. Luvan tarkoituksena on taata se, että linja-autoliikennettä hoitavat ainoastaan liikenteenharjoittajat, jotka täyttävät tietyt laatuvaatimukset. Maantieliikenteestä annetun lain nro 111/1994, jäljempänä ’maantieliikennelaki’ (4), 18 §:n mukaan kyseisiin vaatimuksiin sisältyy erityisesti velvollisuus tarjota palveluita hyväksytyn aikataulun mukaisesti, jotta varmistetaan matkustajien tietty turvallisuustaso, sekä velvollisuus julkaista aikataulut ja merkitä linja-autoihin reittien nimet.

| (11) | Maantieliikennelain 19 §:ssä säädetään, että julkisen palvelun velvoitteena pidetään ”liikenteenharjoittajan julkisen edun piiriin kuuluvaa velvoitetta, jota liikenteenharjoittaja ei muuten hyväksyisi sen taloudellisen epäedullisuuden vuoksi lainkaan tai hyväksyisi vain osittain. Hallitus sopii julkisen palvelun velvoitteesta liikenteenharjoittajan kanssa, ja hallitus vastaa myös liikenteenharjoittajalle velvoitteen täyttämisestä todistettavasti aiheutuneista tappioista. Julkisen palvelun velvoitteeseen sisältyy liikennöintivelvoite (...), kuljetusvelvoite (...) ja tariffivelvoite (...). Julkisen palvelun velvoite julkisessa reittiliikenteessä perustuu kirjalliseen sopimukseen” (sopimus tehdään asianomaisten viranomaisten ja liikenteenharjoittajan välillä) (5). |
| --- | --- |

(11)

Maantieliikennelain 19 §:ssä säädetään, että julkisen palvelun velvoitteena pidetään ”liikenteenharjoittajan julkisen edun piiriin kuuluvaa velvoitetta, jota liikenteenharjoittaja ei muuten hyväksyisi sen taloudellisen epäedullisuuden vuoksi lainkaan tai hyväksyisi vain osittain. Hallitus sopii julkisen palvelun velvoitteesta liikenteenharjoittajan kanssa, ja hallitus vastaa myös liikenteenharjoittajalle velvoitteen täyttämisestä todistettavasti aiheutuneista tappioista. Julkisen palvelun velvoitteeseen sisältyy liikennöintivelvoite (...), kuljetusvelvoite (...) ja tariffivelvoite (...). Julkisen palvelun velvoite julkisessa reittiliikenteessä perustuu kirjalliseen sopimukseen” (sopimus tehdään asianomaisten viranomaisten ja liikenteenharjoittajan välillä) (5).

| (12) | Lisäksi maantieliikennelain 19 b §:n 2 ja 4 momentissa säädetään, että alustava asiantuntija-arvio osoitettavissa olevasta tappiosta koko siltä ajanjaksolta, jota julkisen palvelun velvoite koskee, on pakollinen ja keskeinen osa julkisen palvelun velvoitetta koskevaa sopimusta. Asianomaisten viranomaisten ”on vastattava osoitettavissa olevasta tappiosta kyseisen asiantuntija-arvion enimmäismäärään asti korotettuna ainoastaan kustannuksilla, joita ei ole voitu ennakoida. (...) Jos liikenteenharjoittaja tarjoaa myös muita kuin julkisen palvelun velvoitteeseen kuuluvia liikennepalveluita tai harjoittaa muuta toimintaa, sen on pidettävä erillistä kirjaa julkisen palvelun velvoitteesta”. |
| --- | --- |

(12)

Lisäksi maantieliikennelain 19 b §:n 2 ja 4 momentissa säädetään, että alustava asiantuntija-arvio osoitettavissa olevasta tappiosta koko siltä ajanjaksolta, jota julkisen palvelun velvoite koskee, on pakollinen ja keskeinen osa julkisen palvelun velvoitetta koskevaa sopimusta. Asianomaisten viranomaisten ”on vastattava osoitettavissa olevasta tappiosta kyseisen asiantuntija-arvion enimmäismäärään asti korotettuna ainoastaan kustannuksilla, joita ei ole voitu ennakoida. (...) Jos liikenteenharjoittaja tarjoaa myös muita kuin julkisen palvelun velvoitteeseen kuuluvia liikennepalveluita tai harjoittaa muuta toimintaa, sen on pidettävä erillistä kirjaa julkisen palvelun velvoitteesta”.

| (13) | Maantieliikennelain 19 b §:n 5 momentin mukaan ”todistettavissa olevan tappion määrittäminen, todistettavissa olevan tappion alustavan asiantuntija-arvion laskentamenetelmä, varojen jakaminen asianomaisista talousarvioista, todistettavissa olevan tappion todistusasiakirjat ja liikennepalveluiden varoja koskevan valtionvalvonnan toteuttamismenetelmä vahvistetaan täytäntöönpanoasetuksessa”. Kyseisessä asetuksessa (julkisen matkustajareittiliikenteen todistettavissa olevasta tappiosta 13 päivänä maaliskuuta 1998 annettu liikenne- ja viestintäministeriön asetus nro 50/1998, jäljempänä ’asetus’) määritellään julkisen matkustajareittiliikenteen todistettavissa oleva tappio seuraavasti: ”yhteenlaskettujen taloudellisesti toteen osoitettujen kulujen sekä riittävän voitto-osuuden ja ansaitun tuoton ja tulon välinen erotus”, jäljempänä ’tappiot’. |
| --- | --- |

(13)

Maantieliikennelain 19 b §:n 5 momentin mukaan ”todistettavissa olevan tappion määrittäminen, todistettavissa olevan tappion alustavan asiantuntija-arvion laskentamenetelmä, varojen jakaminen asianomaisista talousarvioista, todistettavissa olevan tappion todistusasiakirjat ja liikennepalveluiden varoja koskevan valtionvalvonnan toteuttamismenetelmä vahvistetaan täytäntöönpanoasetuksessa”. Kyseisessä asetuksessa (julkisen matkustajareittiliikenteen todistettavissa olevasta tappiosta 13 päivänä maaliskuuta 1998 annettu liikenne- ja viestintäministeriön asetus nro 50/1998, jäljempänä ’asetus’) määritellään julkisen matkustajareittiliikenteen todistettavissa oleva tappio seuraavasti: ”yhteenlaskettujen taloudellisesti toteen osoitettujen kulujen sekä riittävän voitto-osuuden ja ansaitun tuoton ja tulon välinen erotus”, jäljempänä ’tappiot’.

| (14) | Asetuksen mukaan ”riittävä voitto-osuus on summa, joka – verojen vähentämisen jälkeen (...) – on enintään yksi kahdeksasosaa tavanomaisesti julkisen palvelun velvoitteen täyttämiseksi julkisessa matkustajareittiliikenteessä käytettävien linja-autojen hinnasta, josta on vähennetty kyseisten linja-autojen tosiasiallinen yhteenlaskettu kokonaisarvonalennus sekä julkisen matkustajareittiliikenteen toimintaan liittyvien investointien yhteenlaskettu määrä edellyttäen, että asianomainen viranomainen on hyväksynyt investoinnin sen lisäämiseksi todistettavissa olevan tappion laskentaan”. |
| --- | --- |

(14)

Asetuksen mukaan ”riittävä voitto-osuus on summa, joka – verojen vähentämisen jälkeen (...) – on enintään yksi kahdeksasosaa tavanomaisesti julkisen palvelun velvoitteen täyttämiseksi julkisessa matkustajareittiliikenteessä käytettävien linja-autojen hinnasta, josta on vähennetty kyseisten linja-autojen tosiasiallinen yhteenlaskettu kokonaisarvonalennus sekä julkisen matkustajareittiliikenteen toimintaan liittyvien investointien yhteenlaskettu määrä edellyttäen, että asianomainen viranomainen on hyväksynyt investoinnin sen lisäämiseksi todistettavissa olevan tappion laskentaan”.

| (15) | Alueviranomaiset, myös Etelä-Määrin viranomaiset, ovat olleet 1 päivästä tammikuuta 2003 alkaen Tšekissä vastuussa sopimusten tekemisestä liikenteenharjoittajien kanssa julkisten liikennepalveluiden tarjoamiseksi. Etelä-Määrin viranomaiset vertasivat julkisen liikenteen harjoittamisesta kantelijalle aiheutuneita kustannuksia tilastollisesta tutkimuksesta saatuihin linja-autoliikenteen harjoittamisen keskimääräisiin kustannuksiin Tšekissä. Viranomaisten mukaan kantelijalle aiheutuneet kustannukset olivat keskimääräisiä kustannuksia korkeammat. |
| --- | --- |

(15)

Alueviranomaiset, myös Etelä-Määrin viranomaiset, ovat olleet 1 päivästä tammikuuta 2003 alkaen Tšekissä vastuussa sopimusten tekemisestä liikenteenharjoittajien kanssa julkisten liikennepalveluiden tarjoamiseksi. Etelä-Määrin viranomaiset vertasivat julkisen liikenteen harjoittamisesta kantelijalle aiheutuneita kustannuksia tilastollisesta tutkimuksesta saatuihin linja-autoliikenteen harjoittamisen keskimääräisiin kustannuksiin Tšekissä. Viranomaisten mukaan kantelijalle aiheutuneet kustannukset olivat keskimääräisiä kustannuksia korkeammat.

| (16) | Edellä mainitun arvion ja kantelijan kanssa käytyjen tuloksettomien neuvotteluiden tuloksena Etelä-Määrin alueen viranomaiset päättivät 24 päivänä maaliskuuta 2003 neuvotella liikennepalveluiden tarjoamisesta muiden toimijoiden kanssa. Viranomaiset ottivat yhteyttä Etelä-Määrin alueella toimiviin liikenteenharjoittajiin ja pyysivät näitä jättämään tarjouksia julkisen liikenteen palveluiden tarjoamiseksi Znojmon alueella. Tarjouspyyntö lähetettiin 41 liikenteenharjoittajalle kantelija mukaan luettuna. Tarjouspyynnön mukaan alueviranomaiset olivat valmiita maksamaan toimijoille enintään 26 Tšekin korunaa (CZK) kilometriltä palvelun tarjoamisesta. Lisäksi tarjouspyyntöön sisältyi edellytys, jonka mukaan toimijoilla on oltava käytössään elektroninen tietojenkäsittelyjärjestelmä, ja niiden hallinnon on oltava moitteetonta. |
| --- | --- |

(16)

Edellä mainitun arvion ja kantelijan kanssa käytyjen tuloksettomien neuvotteluiden tuloksena Etelä-Määrin alueen viranomaiset päättivät 24 päivänä maaliskuuta 2003 neuvotella liikennepalveluiden tarjoamisesta muiden toimijoiden kanssa. Viranomaiset ottivat yhteyttä Etelä-Määrin alueella toimiviin liikenteenharjoittajiin ja pyysivät näitä jättämään tarjouksia julkisen liikenteen palveluiden tarjoamiseksi Znojmon alueella. Tarjouspyyntö lähetettiin 41 liikenteenharjoittajalle kantelija mukaan luettuna. Tarjouspyynnön mukaan alueviranomaiset olivat valmiita maksamaan toimijoille enintään 26 Tšekin korunaa (CZK) kilometriltä palvelun tarjoamisesta. Lisäksi tarjouspyyntöön sisältyi edellytys, jonka mukaan toimijoilla on oltava käytössään elektroninen tietojenkäsittelyjärjestelmä, ja niiden hallinnon on oltava moitteetonta.

| (17) | Alueviranomaiset saivat yhdeksän vastausta liikenteenharjoittajilta, jotka kutsuttiin alueviranomaisten kanssa käytävään kokoukseen. Etelä-Määrin alueneuvoston nimittämä valintalautakunta arvioi ja asetti tarjoukset paremmuusjärjestykseen. Lautakunta suositteli, että liikennepalveluiden tarjoamista koskevat sopimukset tehdään seuraavien kuuden liikenteenharjoittajan kanssa, kantelija mukaan luettuna: Bítešská, BK Bus, Břežanská společnost, PSOTA, TREDOS ja kantelija (ČAS-Service a.s.). |
| --- | --- |

(17)

Alueviranomaiset saivat yhdeksän vastausta liikenteenharjoittajilta, jotka kutsuttiin alueviranomaisten kanssa käytävään kokoukseen. Etelä-Määrin alueneuvoston nimittämä valintalautakunta arvioi ja asetti tarjoukset paremmuusjärjestykseen. Lautakunta suositteli, että liikennepalveluiden tarjoamista koskevat sopimukset tehdään seuraavien kuuden liikenteenharjoittajan kanssa, kantelija mukaan luettuna: Bítešská, BK Bus, Břežanská společnost, PSOTA, TREDOS ja kantelija (ČAS-Service a.s.).

| (18) | Valintalautakunnan arvioinnissaan huomioon ottamat perusteet olivat tarjousten selkeys ja täydellisyys. Lisäksi Etelä-Määrin viranomaiset ottivat huomioon muun muassa valitun alueen teknisesti toimintavalmiina olevat kilometrit ja yhtenäisyyden. |
| --- | --- |

(18)

Valintalautakunnan arvioinnissaan huomioon ottamat perusteet olivat tarjousten selkeys ja täydellisyys. Lisäksi Etelä-Määrin viranomaiset ottivat huomioon muun muassa valitun alueen teknisesti toimintavalmiina olevat kilometrit ja yhtenäisyyden.

| (19) | Tšekin viranomaisten mukaan kantelijan katsottiin täyttävän valintaperusteet vain ehdollisesti, koska kantelija ei täsmentänyt kuljetustoimintansa hintaa. Myöhemmissä kokouksissa kantelija esitti, ettei se voinut hyväksyä Etelä-Määrin viranomaisten tarjouspyynnössä ehdottamaa korvaustasoa. |
| --- | --- |

(19)

Tšekin viranomaisten mukaan kantelijan katsottiin täyttävän valintaperusteet vain ehdollisesti, koska kantelija ei täsmentänyt kuljetustoimintansa hintaa. Myöhemmissä kokouksissa kantelija esitti, ettei se voinut hyväksyä Etelä-Määrin viranomaisten tarjouspyynnössä ehdottamaa korvaustasoa.

| (20) | Sen vuoksi alueviranomaiset katsoivat, ettei kantelija täyttänyt valintamenettelyn perusteita eikä kantelijan kanssa voitu tehdä sopimusta liikennepalveluiden tarjoamisesta. |
| --- | --- |

(20)

Sen vuoksi alueviranomaiset katsoivat, ettei kantelija täyttänyt valintamenettelyn perusteita eikä kantelijan kanssa voitu tehdä sopimusta liikennepalveluiden tarjoamisesta.

| (21) | Sopimukset tehtiin niiden toimijoiden kanssa, jotka hyväksyivät sen, että julkisen liikenteen palvelun tarjoamisesta maksettava hinta olisi enintään 26 Tšekin korunaa kilometriltä. Tšekin viranomaisten mukaan tämä merkitsi sitä, että hyvin johdetun ja varustetun yhtiön, jonka kustannukset ovat 23 959 Tšekin korunaa kilometriltä, voitto olisi ollut 2 041 Tšekin korunaa kilometriltä. Kyseinen 23 959 Tšekin korunan suuruinen kustannus kilometriltä oli saatu valtion tilastotoimiston antaman lain nro 89/1995 Kok. mukaisesti tehdyistä tilastollisista tutkimuksista. Tutkimukset koskivat julkisen linja-autoliikenteen palveluiden tarjoamista Tšekin alueella vuonna 2002. |
| --- | --- |

(21)

Sopimukset tehtiin niiden toimijoiden kanssa, jotka hyväksyivät sen, että julkisen liikenteen palvelun tarjoamisesta maksettava hinta olisi enintään 26 Tšekin korunaa kilometriltä. Tšekin viranomaisten mukaan tämä merkitsi sitä, että hyvin johdetun ja varustetun yhtiön, jonka kustannukset ovat 23 959 Tšekin korunaa kilometriltä, voitto olisi ollut 2 041 Tšekin korunaa kilometriltä. Kyseinen 23 959 Tšekin korunan suuruinen kustannus kilometriltä oli saatu valtion tilastotoimiston antaman lain nro 89/1995 Kok. mukaisesti tehdyistä tilastollisista tutkimuksista. Tutkimukset koskivat julkisen linja-autoliikenteen palveluiden tarjoamista Tšekin alueella vuonna 2002.

| (22) | Kilometriltä arvioitu hinta (enintään 26 Tšekin korunaa kilometriltä) täsmennettiin kunkin toimijan kanssa tehdyssä sopimuksessa. Tämän perusteella vahvistettiin tulojen kokonaismäärä (hinta kilometriltä kerrottuna kilometrimäärällä), joka toimijalle maksettaisiin palvelun tarjoamisesta. Tästä määrästä vähennettiin tosiasialliset tulot tappioiden määrittelemiseksi (6). |
| --- | --- |

(22)

Kilometriltä arvioitu hinta (enintään 26 Tšekin korunaa kilometriltä) täsmennettiin kunkin toimijan kanssa tehdyssä sopimuksessa. Tämän perusteella vahvistettiin tulojen kokonaismäärä (hinta kilometriltä kerrottuna kilometrimäärällä), joka toimijalle maksettaisiin palvelun tarjoamisesta. Tästä määrästä vähennettiin tosiasialliset tulot tappioiden määrittelemiseksi (6).

| (23) | Toimijan oli toimitettava viranomaiselle tosiasiallisten tulojen todistusasiakirjat palvelun tarjoamisen jälkeen. Tappioiden lopullinen määrä vahvistettiin ja korvaus maksettiin vasta sen jälkeen. |
| --- | --- |

(23)

Toimijan oli toimitettava viranomaiselle tosiasiallisten tulojen todistusasiakirjat palvelun tarjoamisen jälkeen. Tappioiden lopullinen määrä vahvistettiin ja korvaus maksettiin vasta sen jälkeen.

| (24) | Maantieliikennelaissa liikenteenharjoittajilta edellytettävien vaatimusten lisäksi ja koska kyseisillä toimijoilla oli toimiluvat, kussakin sopimuksessa määrättiin kullekin toimijalle erityisiä velvoitteita, kuten velvoite liikennöidä tietyillä reiteillä tiettyinä aikoina sekä sopimusten muuttamista koskevat edellytykset ja seuraamukset siinä tapauksessa, ettei sopimuksia noudatettu. |
| --- | --- |

(24)

Maantieliikennelaissa liikenteenharjoittajilta edellytettävien vaatimusten lisäksi ja koska kyseisillä toimijoilla oli toimiluvat, kussakin sopimuksessa määrättiin kullekin toimijalle erityisiä velvoitteita, kuten velvoite liikennöidä tietyillä reiteillä tiettyinä aikoina sekä sopimusten muuttamista koskevat edellytykset ja seuraamukset siinä tapauksessa, ettei sopimuksia noudatettu.

| (25) | Tšekin viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että vuoden 2003 jälkeen Etelä-Määrin viranomaiset sopivat samojen toimijoiden kanssa lisäsopimusten tekemisestä liikennepalveluiden tarjoamiseksi vuosina 2004 ja 2005. |
| --- | --- |

(25)

Tšekin viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että vuoden 2003 jälkeen Etelä-Määrin viranomaiset sopivat samojen toimijoiden kanssa lisäsopimusten tekemisestä liikennepalveluiden tarjoamiseksi vuosina 2004 ja 2005.

| (26) | Tšekin viranomaiset myönsivät, ettei toimijoiden valitsemiseksi liikennepalveluiden tarjoamista varten vuosina 2004 ja 2005 toteutettu mitään erityismenettelyä. |
| --- | --- |

(26)

Tšekin viranomaiset myönsivät, ettei toimijoiden valitsemiseksi liikennepalveluiden tarjoamista varten vuosina 2004 ja 2005 toteutettu mitään erityismenettelyä.

| (27) | Seuraavassa taulukossa on tiedot, jotka koskevat vuodeksi 2004 tehdyissä sopimuksissa ilmoitettuja korvausmääriä (taulukko 1):







  Toimijan nimi | Sopimuksen tekopäivä | Sopimuksessa ilmoitetun korvauksen enimmäismäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| TREDOS | 21.1.2004 | CZK 7 364 733 |
| Muutettu: | |
| 31.8.2004 | CZK 7 399 733 |
| BK Bus | 22.1.2004 | CZK 4 349 779 |
| Bítešská | 21.1.2004 | CZK 4 780 000 |
| PSOTA | 20.1.2004 | CZK 18 924 849 |
| Muutettu: | |
| 31.8.2004 | CZK 18 956 769 |
| 17.9.2004 | CZK 18 979 733 |
| Břežanská společnost | 26.1.2004 | CZK 10 615 611 |

(27)

Seuraavassa taulukossa on tiedot, jotka koskevat vuodeksi 2004 tehdyissä sopimuksissa ilmoitettuja korvausmääriä (taulukko 1):

Toimijan nimi

Sopimuksen tekopäivä

Sopimuksessa ilmoitetun korvauksen enimmäismäärä

TREDOS

21.1.2004

CZK 7 364 733

Muutettu:

31.8.2004

CZK 7 399 733

BK Bus

22.1.2004

CZK 4 349 779

Bítešská

21.1.2004

CZK 4 780 000

PSOTA

20.1.2004

CZK 18 924 849

Muutettu:

31.8.2004

CZK 18 956 769

17.9.2004

CZK 18 979 733

Břežanská společnost

26.1.2004

CZK 10 615 611

| (28) | Lisäksi vuodeksi 2004 tehtyjen sopimusten voimassaoloa jatkettiin vuodeksi 2005 (taulukko 2):







  Toimijan nimi | Sopimuksen tekopäivä | Sopimuksessa mainitun korvauksen enimmäismäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| TREDOS | 4.3.2005 | CZK 11 457 527 |
| Muutettu: | |
| 31.3.2005 | CZK 11 593 799 |
| BK Bus | 4.3.2005 | CZK 5 244 124 |
| Bítešská | 4.3.2005 | CZK 6 000 000 |
| PSOTA | 4.3.2005 | CZK 20 999 640 |
| Břežanská společnost | 4.3.2005 | CZK 11 953 423 |

(28)

Lisäksi vuodeksi 2004 tehtyjen sopimusten voimassaoloa jatkettiin vuodeksi 2005 (taulukko 2):

Toimijan nimi

Sopimuksen tekopäivä

Sopimuksessa mainitun korvauksen enimmäismäärä

TREDOS

4.3.2005

CZK 11 457 527

Muutettu:

31.3.2005

CZK 11 593 799

BK Bus

4.3.2005

CZK 5 244 124

Bítešská

4.3.2005

CZK 6 000 000

PSOTA

4.3.2005

CZK 20 999 640

Břežanská společnost

4.3.2005

CZK 11 953 423

| (29) | Tšekin viranomaisten mukaan edellä mainitut yritykset eivät saaneet Etelä-Määrin liikennepalveluiden osalta vuosina 2004 ja 2005 muuta rahoitusta valtiolta tai valtion varoista. |
| --- | --- |

(29)

Tšekin viranomaisten mukaan edellä mainitut yritykset eivät saaneet Etelä-Määrin liikennepalveluiden osalta vuosina 2004 ja 2005 muuta rahoitusta valtiolta tai valtion varoista.

3.   MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

| (30) | Komissio teki päätöksen menettelyn aloittamisesta johdanto-osan 31–38 kappaleessa esitettyjen syiden perusteella. |
| --- | --- |

(30)

Komissio teki päätöksen menettelyn aloittamisesta johdanto-osan 31–38 kappaleessa esitettyjen syiden perusteella.

3.1   Onko kyseessä tuki?

| (31) | Komissio epäili, täyttyikö asiassa Altmark (7) annetun tuomion kolmas edellytys. |
| --- | --- |

(31)

Komissio epäili, täyttyikö asiassa Altmark (7) annetun tuomion kolmas edellytys.

| (32) | Koska korvaus laskettiin ennakolta vahvistetun parametrin perusteella (26 Tšekin korunaa kilometriltä) ja lopullinen korvaus perustui todisteisiin tosiasiallisesti aiheutuneista tappioista, jotka eivät ylittäneet sopimuksissa ennakolta ilmoitettuja määriä, komissio katsoi alustavasti, ettei korvauksen määrä voinut ylittää tosiasiallisia tappioita. Lisäksi komissio katsoi, että 26 Tšekin korunan suuruinen korvaus kilometriltä oli kohtuullinen. |
| --- | --- |

(32)

Koska korvaus laskettiin ennakolta vahvistetun parametrin perusteella (26 Tšekin korunaa kilometriltä) ja lopullinen korvaus perustui todisteisiin tosiasiallisesti aiheutuneista tappioista, jotka eivät ylittäneet sopimuksissa ennakolta ilmoitettuja määriä, komissio katsoi alustavasti, ettei korvauksen määrä voinut ylittää tosiasiallisia tappioita. Lisäksi komissio katsoi, että 26 Tšekin korunan suuruinen korvaus kilometriltä oli kohtuullinen.

| (33) | Komissio esitti kuitenkin epäilyksensä Tšekin lainsäädäntöön sisältyvän ennakoimattoman kustannuksen käsitteestä, jota voitaisiin käyttää perusteluna korvauksen enimmäismäärän poikkeuksellisen suureen korotukseen. |
| --- | --- |

(33)

Komissio esitti kuitenkin epäilyksensä Tšekin lainsäädäntöön sisältyvän ennakoimattoman kustannuksen käsitteestä, jota voitaisiin käyttää perusteluna korvauksen enimmäismäärän poikkeuksellisen suureen korotukseen.

| (34) | Lisäksi komissio katsoi, ettei myöskään asiassa Altmark annetun tuomion neljäs edellytys täyttynyt. Komissio katsoi, ettei Tšekin viranomaisten soveltamaa menettelyä voitu pitää julkisiin hankintoihin sovellettavana menettelynä eikä menettelynä, jolla varmistetaan, että korvaustaso määritetään tavanomaiselle, hyvin hoidetulle ja riittävillä kuljetusvälineillä varustetulle yritykselle aiheutuneiden kustannusten analyysin perusteella, kuten Altmark-tuomiossa edellytettiin. |
| --- | --- |

(34)

Lisäksi komissio katsoi, ettei myöskään asiassa Altmark annetun tuomion neljäs edellytys täyttynyt. Komissio katsoi, ettei Tšekin viranomaisten soveltamaa menettelyä voitu pitää julkisiin hankintoihin sovellettavana menettelynä eikä menettelynä, jolla varmistetaan, että korvaustaso määritetään tavanomaiselle, hyvin hoidetulle ja riittävillä kuljetusvälineillä varustetulle yritykselle aiheutuneiden kustannusten analyysin perusteella, kuten Altmark-tuomiossa edellytettiin.

| (35) | Sen vuoksi komissio katsoi, ettei ollut selvää näyttöä siitä, etteivät korvaukset olisi muodostaneet valikoivaa etua, ja näin ollen koska EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan muut edellytykset täyttyivät, siitä että kyseessä on kyseisen määräyksen mukainen valtiontuki. |
| --- | --- |

(35)

Sen vuoksi komissio katsoi, ettei ollut selvää näyttöä siitä, etteivät korvaukset olisi muodostaneet valikoivaa etua, ja näin ollen koska EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan muut edellytykset täyttyivät, siitä että kyseessä on kyseisen määräyksen mukainen valtiontuki.

3.2   Soveltuvuus yhteismarkkinoille

| (36) | Komissio totesi, että valtiontuen soveltuvuus yhteismarkkinoille olisi arvioitava EY:n perustamissopimuksen yleisten periaatteiden, yhteisöjen tuomioistuimen ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen oikeuskäytännön sekä muuta kuin julkista liikennettä koskevan komission päätöskäytännön perusteella (8). |
| --- | --- |

(36)

Komissio totesi, että valtiontuen soveltuvuus yhteismarkkinoille olisi arvioitava EY:n perustamissopimuksen yleisten periaatteiden, yhteisöjen tuomioistuimen ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen oikeuskäytännön sekä muuta kuin julkista liikennettä koskevan komission päätöskäytännön perusteella (8).

| (37) | Komissio katsoi saatavilla olevat tiedot tutkittuaan, että käsiteltävänä olevassa asiassa noudatettiin valtiontuen soveltuvuutta koskevia yleisiä arviointiperiaatteita. Kansallisiin tilastollisiin analyyseihin perustuvan enimmäiskorvauksen vahvistaminen ennakolta valintamenettelyssä takasi sen, ettei toimijoille maksettu ylikorvauksia. |
| --- | --- |

(37)

Komissio katsoi saatavilla olevat tiedot tutkittuaan, että käsiteltävänä olevassa asiassa noudatettiin valtiontuen soveltuvuutta koskevia yleisiä arviointiperiaatteita. Kansallisiin tilastollisiin analyyseihin perustuvan enimmäiskorvauksen vahvistaminen ennakolta valintamenettelyssä takasi sen, ettei toimijoille maksettu ylikorvauksia.

| (38) | Koska käsiteltävänä olevassa asiassa ei kuitenkaan järjestetty julkisia hankintoja koskevaa menettelyä ja koska kantelija väittää, että Bítešská, BK Bus, Břežanská společnost, PSOTA ja TREDOS ovat saaneet sääntöjenvastaista valtiontukea, komission on annettava kantelijalle ja kolmansille osapuolille mahdollisuus esittää huomautuksensa menettelyistä, joiden mukaisesti Etelä-Määrin viranomaiset päättivät korvauksen määrästä, ennen kuin se voi päättää varmuudella, onko tuki asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan nojalla perustamissopimuksen 73 artiklan mukaista. |
| --- | --- |

(38)

Koska käsiteltävänä olevassa asiassa ei kuitenkaan järjestetty julkisia hankintoja koskevaa menettelyä ja koska kantelija väittää, että Bítešská, BK Bus, Břežanská společnost, PSOTA ja TREDOS ovat saaneet sääntöjenvastaista valtiontukea, komission on annettava kantelijalle ja kolmansille osapuolille mahdollisuus esittää huomautuksensa menettelyistä, joiden mukaisesti Etelä-Määrin viranomaiset päättivät korvauksen määrästä, ennen kuin se voi päättää varmuudella, onko tuki asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan nojalla perustamissopimuksen 73 artiklan mukaista.

4.   TŠEKIN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (39) | Tšekki totesi, että maantieliikennelaki koskee ennakoimattomien kustannusten käsitettä osoitettavissa olevaa tappiota koskevaan alustavaan asiantuntija-arvioon liittyen koko siltä ajalta, jolle julkisen palvelun velvoitetta koskeva sopimus on tehty. Kyseinen arvio, jonka liikenteenharjoittaja jättää, on pakollinen osa julkista palvelua koskevaa sopimusta. |
| --- | --- |

(39)

Tšekki totesi, että maantieliikennelaki koskee ennakoimattomien kustannusten käsitettä osoitettavissa olevaa tappiota koskevaan alustavaan asiantuntija-arvioon liittyen koko siltä ajalta, jolle julkisen palvelun velvoitetta koskeva sopimus on tehty. Kyseinen arvio, jonka liikenteenharjoittaja jättää, on pakollinen osa julkista palvelua koskevaa sopimusta.

| (40) | Kyseisen lain 19 b §:n 3 momentissa säädetään, että alueen on korvattava todistettavissa oleva tappio enintään asiantuntija-arvion määrään saakka, ja määrää voidaan korottaa ainoastaan ennakoimattomilla todistettavissa olevilla kustannuksilla. Maantieliikennelaissa ei kuitenkaan säädetä ennakoimattomien todistettavissa olevien kustannusten tarkemmasta määritelmästä, ja käsitteen määritteleminen jää yksittäisten liikennepalveluiden hankkijoiden vastuulle. |
| --- | --- |

(40)

Kyseisen lain 19 b §:n 3 momentissa säädetään, että alueen on korvattava todistettavissa oleva tappio enintään asiantuntija-arvion määrään saakka, ja määrää voidaan korottaa ainoastaan ennakoimattomilla todistettavissa olevilla kustannuksilla. Maantieliikennelaissa ei kuitenkaan säädetä ennakoimattomien todistettavissa olevien kustannusten tarkemmasta määritelmästä, ja käsitteen määritteleminen jää yksittäisten liikennepalveluiden hankkijoiden vastuulle.

| (41) | Tšekki muistutti, että Etelä-Määrin alueen tekemissä julkisen palvelun sopimuksissa ilmoitettiin tappioiden alustava arvio. Jos tosiasiallisten todistettavissa olevien tappioiden määrä kyseiseltä ajanjaksolta oli suurempi kuin todistettavissa olevan tappion alustava asiantuntija-arvio, Etelä-Määrin alue korvasi todistettavissa olevan tappion ainoastaan enintään alustavan asiantuntija-arvion määrään saakka. Tällöin suurempien tosiasiallisten kustannusten ja pienempien tosiasiallisten tulojen riski suhteessa todistettavissa olevan tappion alustavaan arvioon jäi toimijoiden kannettavaksi, lukuun ottamatta ennakoimattomia todistettavissa olevia kustannuksia. |
| --- | --- |

(41)

Tšekki muistutti, että Etelä-Määrin alueen tekemissä julkisen palvelun sopimuksissa ilmoitettiin tappioiden alustava arvio. Jos tosiasiallisten todistettavissa olevien tappioiden määrä kyseiseltä ajanjaksolta oli suurempi kuin todistettavissa olevan tappion alustava asiantuntija-arvio, Etelä-Määrin alue korvasi todistettavissa olevan tappion ainoastaan enintään alustavan asiantuntija-arvion määrään saakka. Tällöin suurempien tosiasiallisten kustannusten ja pienempien tosiasiallisten tulojen riski suhteessa todistettavissa olevan tappion alustavaan arvioon jäi toimijoiden kannettavaksi, lukuun ottamatta ennakoimattomia todistettavissa olevia kustannuksia.

| (42) | Ennakoimattomien kustannusten käsite vahvistettiin yksityiskohtaisemmin Etelä-Määrin alueen yksittäisten liikenteenharjoittajien kanssa tekemissä julkisen palvelun sopimuksissa. Ennakoimattomat kustannukset tarkoittavat tilanteita, jotka ovat riippumattomia yhtiön johtamisesta, kuten luonnonmullistukset, valtion hintainterventiot, valmisteverojen vääristymät tai muutokset, arvonlisävero jne. Tšekki toimitti komissiolle julkisen palvelun sopimuksia koskevat tiivistelmät. |
| --- | --- |

(42)

Ennakoimattomien kustannusten käsite vahvistettiin yksityiskohtaisemmin Etelä-Määrin alueen yksittäisten liikenteenharjoittajien kanssa tekemissä julkisen palvelun sopimuksissa. Ennakoimattomat kustannukset tarkoittavat tilanteita, jotka ovat riippumattomia yhtiön johtamisesta, kuten luonnonmullistukset, valtion hintainterventiot, valmisteverojen vääristymät tai muutokset, arvonlisävero jne. Tšekki toimitti komissiolle julkisen palvelun sopimuksia koskevat tiivistelmät.

5.   KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET JA TŠEKIN VIRANOMAISTEN HAVAINNOT

| (43) | Kantelija oli ainoa kolmas osapuoli, joka jätti huomautuksensa sen jälkeen, kun komissio teki päätöksen menettelyn aloittamisesta. |
| --- | --- |

(43)

Kantelija oli ainoa kolmas osapuoli, joka jätti huomautuksensa sen jälkeen, kun komissio teki päätöksen menettelyn aloittamisesta.

| (44) | Kantelijan huomautukset koskivat seuraavia seikkoja:






  — | väite, jonka mukaan kyseistä liikenteenharjoittamista koskeva toimeksianto ei ollut tehty palvelusopimuksina vaan maantieliikennelakiin perustuvan julkisen palvelun velvoitetta koskevan käsitteen puitteissa, |
| --- | --- | --- |

(44)

Kantelijan huomautukset koskivat seuraavia seikkoja:

—

väite, jonka mukaan kyseistä liikenteenharjoittamista koskeva toimeksianto ei ollut tehty palvelusopimuksina vaan maantieliikennelakiin perustuvan julkisen palvelun velvoitetta koskevan käsitteen puitteissa,

| — | väite, jonka mukaan asiassa Altmark annettua tuomiota ei olisi pitänyt soveltaa tähän asiaan, |
| --- | --- |

—

väite, jonka mukaan asiassa Altmark annettua tuomiota ei olisi pitänyt soveltaa tähän asiaan,

| — | kantelija vastusti sitä, että 26 Tšekin korunan määrä kilometriltä katsotaan korvauksen määrittämisen enimmäishinnaksi. Kantelija katsoi, että kyseinen määrä on pikemminkin vain osa alustavaa asiantuntija-arviota, jonka mukaan todistettavissa oleva tappio olisi korvattava liikenteenharjoittajalle maantieliikennelain mukaisesti, |
| --- | --- |

—

kantelija vastusti sitä, että 26 Tšekin korunan määrä kilometriltä katsotaan korvauksen määrittämisen enimmäishinnaksi. Kantelija katsoi, että kyseinen määrä on pikemminkin vain osa alustavaa asiantuntija-arviota, jonka mukaan todistettavissa oleva tappio olisi korvattava liikenteenharjoittajalle maantieliikennelain mukaisesti,

| — | väite, jonka mukaan julkisen reittiliikennetoiminnan paikallisolosuhteita ei otettu huomioon silloin, kun 26 Tšekin korunaa kilometriltä suuruista hintaa liikenteenharjoittamisen tarjoamisesta vahvistettiin. Jos paikallisolosuhteet olisi otettu huomioon, määrä olisi ollut suurempi, |
| --- | --- |

—

väite, jonka mukaan julkisen reittiliikennetoiminnan paikallisolosuhteita ei otettu huomioon silloin, kun 26 Tšekin korunaa kilometriltä suuruista hintaa liikenteenharjoittamisen tarjoamisesta vahvistettiin. Jos paikallisolosuhteet olisi otettu huomioon, määrä olisi ollut suurempi,

| — | korvauksen maksaminen julkisen palvelun korvaamisesta oli muille liikenteenharjoittajille keino uusia kalustoaan, |
| --- | --- |

—

korvauksen maksaminen julkisen palvelun korvaamisesta oli muille liikenteenharjoittajille keino uusia kalustoaan,

| — | komission olisi pitänyt arvioida kantelu myös ajanjaksolta ennen 1 päivää toukokuuta 2004, |
| --- | --- |

—

komission olisi pitänyt arvioida kantelu myös ajanjaksolta ennen 1 päivää toukokuuta 2004,

| — | väite, jonka mukaan julkisen palvelun sopimukset johtivat kilpailutilanteeseen tukea saavan ja muun kuin tukea saavan liikennöinnin välillä, mikä vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

—

väite, jonka mukaan julkisen palvelun sopimukset johtivat kilpailutilanteeseen tukea saavan ja muun kuin tukea saavan liikennöinnin välillä, mikä vääristää kilpailua.

| (45) | Kantelija ei kuitenkaan tehnyt huomautuksia ennakoimattomien kustannusten käsitteestä. Kantelija ei myöskään huomauttanut siitä, että kansallisiin tilastotutkimuksiin perustuvan korvauksen enimmäishinnan vahvistaminen ennakolta voisi taata sen, ettei toimijoille makseta ylikorvauksia. Kantelija väitti sitä vastoin, ettei Tšekin viranomaisten olisi pitänyt katsoa kyseistä 26 Tšekin korunan suuruista viitemäärää kilometriltä liikennöinnin enimmäishinnaksi. |
| --- | --- |

(45)

Kantelija ei kuitenkaan tehnyt huomautuksia ennakoimattomien kustannusten käsitteestä. Kantelija ei myöskään huomauttanut siitä, että kansallisiin tilastotutkimuksiin perustuvan korvauksen enimmäishinnan vahvistaminen ennakolta voisi taata sen, ettei toimijoille makseta ylikorvauksia. Kantelija väitti sitä vastoin, ettei Tšekin viranomaisten olisi pitänyt katsoa kyseistä 26 Tšekin korunan suuruista viitemäärää kilometriltä liikennöinnin enimmäishinnaksi.

| (46) | Sen vuoksi kantelijan huomautukset eivät erityisesti koskeneet epäilyjä, jotka komissio esitti päätöksessään menettelyn aloittamisesta. Tšekin viranomaiset jättivät lisäksi komissiolle kantelijan huomautuksia koskevat havaintonsa. Kyseiset havainnot vahvistivat komission arvioinnin kantelijan esittämistä erityiskysymyksistä. |
| --- | --- |

(46)

Sen vuoksi kantelijan huomautukset eivät erityisesti koskeneet epäilyjä, jotka komissio esitti päätöksessään menettelyn aloittamisesta. Tšekin viranomaiset jättivät lisäksi komissiolle kantelijan huomautuksia koskevat havaintonsa. Kyseiset havainnot vahvistivat komission arvioinnin kantelijan esittämistä erityiskysymyksistä.

| (47) | Sen vuoksi kantelijan huomautukset eivät muuta komission oikeudellista arviointia, joka esitetään päätöksessä menettelyn aloittamisesta. |
| --- | --- |

(47)

Sen vuoksi kantelijan huomautukset eivät muuta komission oikeudellista arviointia, joka esitetään päätöksessä menettelyn aloittamisesta.

6.   OIKEUDELLINEN ARVIOINTI

6.1   Komission toimivalta tutkia Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 liittyneiden maiden myöntämiä toimenpiteitä

| (48) | Vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 luvussa olevan IV liitteen määräykset muodostavat oikeudellisen perustan sellaisten toimenpiteiden arvioimiseksi, jotka ovat EU:hun liittymässä olevien jäsenvaltioiden ennen jäseneksi liittymistään toteuttamia ja edelleen voimassa niiden jäseniksi liittymisen jälkeen. |
| --- | --- |

(48)

Vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 luvussa olevan IV liitteen määräykset muodostavat oikeudellisen perustan sellaisten toimenpiteiden arvioimiseksi, jotka ovat EU:hun liittymässä olevien jäsenvaltioiden ennen jäseneksi liittymistään toteuttamia ja edelleen voimassa niiden jäseniksi liittymisen jälkeen.

| (49) | Liitteessä IV olevissa määräyksissä viitaan erityisesti liikenteen alaan seuraavasti: ”tukijärjestelmiä ja yksittäisiä tukia, jotka pannaan täytäntöön uudessa jäsenvaltiossa ennen liittymispäivää ja joita sovelletaan edelleen sen jälkeen, pidetään EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna voimassa olevana tukena (...) edellyttäen, että niistä ilmoitetaan komissiolle neljän kuukauden kuluessa liittymispäivästä”. |
| --- | --- |

(49)

Liitteessä IV olevissa määräyksissä viitaan erityisesti liikenteen alaan seuraavasti: ”tukijärjestelmiä ja yksittäisiä tukia, jotka pannaan täytäntöön uudessa jäsenvaltiossa ennen liittymispäivää ja joita sovelletaan edelleen sen jälkeen, pidetään EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna voimassa olevana tukena (...) edellyttäen, että niistä ilmoitetaan komissiolle neljän kuukauden kuluessa liittymispäivästä”.

| (50) | Vakiintuneen päätöskäytännön mukaisesti (9)”komissio ei voi tutkia ennen liittymistä hyväksyttyjä toimenpiteitä, joita ei sovelleta liittymisen jälkeen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklassa määrättyjen menettelyjen eikä väliaikaisen mekanismin nojalla. Ainoastaan toimenpiteet, jotka voivat vielä liittymisen jälkeen johtaa lisätuen myöntämiseen tai jo myönnetyn tuen määrän lisäämiseen, voivat olla voimassa olevaa tukea väliaikaisen mekanismin nojalla, jos ne täyttävät asiaa koskevat edellytykset, ja niihin voidaan sen vuoksi soveltaa väliaikaista mekanismia. Toisaalta väliaikaisella mekanismilla ei ole merkitystä tukitoimenpiteissä, jotka on jo hyväksytty lopullisesti ja ilman ehtoja ennen liittymistä tietyn määrän osalta. (...) Sen määrittämiseksi, onko tästä kyse, merkityksellisenä perusteena on oikeudellisesti sitova säädös, jonka nojalla toimivaltaiset kansalliset viranomaiset sitoutuvat myöntämään tukea. Jollei tällaista säädöstä ole, toimenpidettä ei ole hyväksytty ennen liittymistä, ja se on uutta tukea, jonka soveltuvuuden yhteismarkkinoille komissio arvioi EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan perusteella. Uusi toimenpide on arvioitava siinä vaiheessa, kun tuki myönnetään. Valtion oikeudellinen sitoumus merkitsee tuen myöntämistä, ei sen pelkkä maksaminen. Kaikki laillisen sitoumuksen nojalla suoritettavat nykyiset ja tulevat maksut ovat täytäntöönpanotoimia eikä niitä voida pitää uutena tai lisätukena. Sen vuoksi komissio katsoo, että tuen soveltamiseksi liittymisen jälkeen on osoitettava, että siitä voi aiheutua lisäetua, joka ei ollut tiedossa tai ei ollut täsmällisesti tiedossa tukea myönnettäessä”. |
| --- | --- |

(50)

Vakiintuneen päätöskäytännön mukaisesti (9)”komissio ei voi tutkia ennen liittymistä hyväksyttyjä toimenpiteitä, joita ei sovelleta liittymisen jälkeen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklassa määrättyjen menettelyjen eikä väliaikaisen mekanismin nojalla. Ainoastaan toimenpiteet, jotka voivat vielä liittymisen jälkeen johtaa lisätuen myöntämiseen tai jo myönnetyn tuen määrän lisäämiseen, voivat olla voimassa olevaa tukea väliaikaisen mekanismin nojalla, jos ne täyttävät asiaa koskevat edellytykset, ja niihin voidaan sen vuoksi soveltaa väliaikaista mekanismia. Toisaalta väliaikaisella mekanismilla ei ole merkitystä tukitoimenpiteissä, jotka on jo hyväksytty lopullisesti ja ilman ehtoja ennen liittymistä tietyn määrän osalta. (...) Sen määrittämiseksi, onko tästä kyse, merkityksellisenä perusteena on oikeudellisesti sitova säädös, jonka nojalla toimivaltaiset kansalliset viranomaiset sitoutuvat myöntämään tukea. Jollei tällaista säädöstä ole, toimenpidettä ei ole hyväksytty ennen liittymistä, ja se on uutta tukea, jonka soveltuvuuden yhteismarkkinoille komissio arvioi EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan perusteella. Uusi toimenpide on arvioitava siinä vaiheessa, kun tuki myönnetään. Valtion oikeudellinen sitoumus merkitsee tuen myöntämistä, ei sen pelkkä maksaminen. Kaikki laillisen sitoumuksen nojalla suoritettavat nykyiset ja tulevat maksut ovat täytäntöönpanotoimia eikä niitä voida pitää uutena tai lisätukena. Sen vuoksi komissio katsoo, että tuen soveltamiseksi liittymisen jälkeen on osoitettava, että siitä voi aiheutua lisäetua, joka ei ollut tiedossa tai ei ollut täsmällisesti tiedossa tukea myönnettäessä”.

| (51) | Komissio toteaa ensinnäkin, etteivät Tšekin viranomaiset ilmoittaneet taulukossa 1 lueteltuja sopimuksia (jotka kaikki tulivat voimaan ennen 1 päivää toukokuuta 2004) komissiolle vuoden 2003 liittymisasiakirjan liitteessä IV olevassa 3 kohdassa vahvistetun menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(51)

Komissio toteaa ensinnäkin, etteivät Tšekin viranomaiset ilmoittaneet taulukossa 1 lueteltuja sopimuksia (jotka kaikki tulivat voimaan ennen 1 päivää toukokuuta 2004) komissiolle vuoden 2003 liittymisasiakirjan liitteessä IV olevassa 3 kohdassa vahvistetun menettelyn mukaisesti.

| (52) | Lisäksi komissio toteaa, että ennakoimattomien kustannusten käsite huomioon ottaen, kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekemisen jälkeen selvitettiin, toimenpiteet saattoivat aiheuttaa lisäetua, jonka suuruus ei ollut tarkkaan tiedossa tukea myönnettäessä. |
| --- | --- |

(52)

Lisäksi komissio toteaa, että ennakoimattomien kustannusten käsite huomioon ottaen, kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekemisen jälkeen selvitettiin, toimenpiteet saattoivat aiheuttaa lisäetua, jonka suuruus ei ollut tarkkaan tiedossa tukea myönnettäessä.

| (53) | Sen vuoksi kaikki taulukossa 1 luetellut sopimukset, jos niihin liittyy valtiontukea, koskevat liittymisen jälkeen myönnettyä valtiontukea, joka ei ole voimassa ja jonka osalta komissio on toimivaltainen. |
| --- | --- |

(53)

Sen vuoksi kaikki taulukossa 1 luetellut sopimukset, jos niihin liittyy valtiontukea, koskevat liittymisen jälkeen myönnettyä valtiontukea, joka ei ole voimassa ja jonka osalta komissio on toimivaltainen.

| (54) | Komissiolla on toimivalta tutkia taulukossa 2 luetellut sopimukset, jotka kaikki tehtiin 1 päivän toukokuuta 2004 jälkeen. |
| --- | --- |

(54)

Komissiolla on toimivalta tutkia taulukossa 2 luetellut sopimukset, jotka kaikki tehtiin 1 päivän toukokuuta 2004 jälkeen.

6.2   Onko kyseessä tuki?

| (55) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(55)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

6.2.1   Valtion varat

| (56) | Komissio toteaa, että Etelä-Määrin viranomaiset maksoivat korvaukset julkisesta talousarviosta. Näin ollen ne myönnettiin valtion varoista. |
| --- | --- |

(56)

Komissio toteaa, että Etelä-Määrin viranomaiset maksoivat korvaukset julkisesta talousarviosta. Näin ollen ne myönnettiin valtion varoista.

6.2.2   Valikoiva taloudellinen etu

| (57) | On selvitettävä, koituuko toimenpiteestä valikoivaa taloudellista etua. |
| --- | --- |

(57)

On selvitettävä, koituuko toimenpiteestä valikoivaa taloudellista etua.

| (58) | Asiassa Altmark annetussa tuomiossaan tuomioistuin totesi, että ”siltä osin kuin valtion toimenpidettä on pidettävä korvauksena, joka on vastike edunsaajayritysten suorittamista sellaisista palveluista, jotka johtuvat julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä, siten, että kyseiset yritykset eivät todellisuudessa saa taloudellista etua ja että kyseinen toimenpide ei näin ollen aseta kyseisiä yrityksiä edullisempaan kilpailutilanteeseen suhteessa niiden kilpailijayrityksiin, tällaiseen toimenpiteeseen ei sovelleta perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohtaa. Jotta tällaista korvausta ei tietyssä tapauksessa luokiteltaisi valtiontueksi, tiettyjen edellytysten on kuitenkin täytyttävä.” (10) |
| --- | --- |

(58)

Asiassa Altmark annetussa tuomiossaan tuomioistuin totesi, että ”siltä osin kuin valtion toimenpidettä on pidettävä korvauksena, joka on vastike edunsaajayritysten suorittamista sellaisista palveluista, jotka johtuvat julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä, siten, että kyseiset yritykset eivät todellisuudessa saa taloudellista etua ja että kyseinen toimenpide ei näin ollen aseta kyseisiä yrityksiä edullisempaan kilpailutilanteeseen suhteessa niiden kilpailijayrityksiin, tällaiseen toimenpiteeseen ei sovelleta perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohtaa. Jotta tällaista korvausta ei tietyssä tapauksessa luokiteltaisi valtiontueksi, tiettyjen edellytysten on kuitenkin täytyttävä.” (10)

| (59) | Ensinnäkin edellä mainitun tuomion mukaisesti on ”selvitettävä edellytetäänkö tukea saavan yrityksen täyttävän julkisen palvelun velvoitteen ja onko velvoite määritelty selvästi”. |
| --- | --- |

(59)

Ensinnäkin edellä mainitun tuomion mukaisesti on ”selvitettävä edellytetäänkö tukea saavan yrityksen täyttävän julkisen palvelun velvoitteen ja onko velvoite määritelty selvästi”.

| (60) | Komissiolla ei ollut päätöksessään menettelyn aloittamisesta epäilyjä kyseisen edellytyksen täyttymisestä. |
| --- | --- |

(60)

Komissiolla ei ollut päätöksessään menettelyn aloittamisesta epäilyjä kyseisen edellytyksen täyttymisestä.

| (61) | Komissio toteaa kyseisen edellytyksen osalta, että maantieliikennelaissa vahvistetaan julkisen palvelun velvoitetta koskeva määritelmä ja että julkisen reittiliikenteen julkisen palvelun velvoite perustuu viranomaisten ja liikenteenharjoittajan välillä tehtyyn kirjalliseen sopimukseen. Tšekin viranomaiset toimittivat komissiolle liikenteenharjoittajien kanssa tehtyjen sopimusten jäljennökset ja niihin myöhemmin lisätyt liitteet. |
| --- | --- |

(61)

Komissio toteaa kyseisen edellytyksen osalta, että maantieliikennelaissa vahvistetaan julkisen palvelun velvoitetta koskeva määritelmä ja että julkisen reittiliikenteen julkisen palvelun velvoite perustuu viranomaisten ja liikenteenharjoittajan välillä tehtyyn kirjalliseen sopimukseen. Tšekin viranomaiset toimittivat komissiolle liikenteenharjoittajien kanssa tehtyjen sopimusten jäljennökset ja niihin myöhemmin lisätyt liitteet.

| (62) | Komissio totesi myös, että julkisen palvelun velvoite määriteltiin selkeästi ja erikseen sopimuksissa, koska reitit ja ajanjaksot, joina liikennepalveluita oli määrä tarjota, määriteltiin selkeästi tietyille toimijoille. |
| --- | --- |

(62)

Komissio totesi myös, että julkisen palvelun velvoite määriteltiin selkeästi ja erikseen sopimuksissa, koska reitit ja ajanjaksot, joina liikennepalveluita oli määrä tarjota, määriteltiin selkeästi tietyille toimijoille.

| (63) | Toiseksi on osoitettava, että ”parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on vahvistettu etukäteen objektiivisesti ja avoimesti”. |
| --- | --- |

(63)

Toiseksi on osoitettava, että ”parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on vahvistettu etukäteen objektiivisesti ja avoimesti”.

| (64) | Komissiolla ei ollut epäilyjä kyseisen edellytyksen täyttymisestä päätöksessään menettelyn aloittamisesta. |
| --- | --- |

(64)

Komissiolla ei ollut epäilyjä kyseisen edellytyksen täyttymisestä päätöksessään menettelyn aloittamisesta.

| (65) | Komissio totesi, että viranomaiset vahvistivat liikennepalveluista maksettavan enimmäishinnan maantieliikennelain 19 b §:ssä ja asetuksessa mainittujen perusteiden mukaisesti 26 Tšekin korunaksi kilometriltä. Kyseinen hinta ilmoitettiin kaikille potentiaalisille toimijoille vuonna 2003 lähetetyssä tarjouspyynnössä. Komissio totesi, että hinta vahvistettiin tilastotietojen perusteella. |
| --- | --- |

(65)

Komissio totesi, että viranomaiset vahvistivat liikennepalveluista maksettavan enimmäishinnan maantieliikennelain 19 b §:ssä ja asetuksessa mainittujen perusteiden mukaisesti 26 Tšekin korunaksi kilometriltä. Kyseinen hinta ilmoitettiin kaikille potentiaalisille toimijoille vuonna 2003 lähetetyssä tarjouspyynnössä. Komissio totesi, että hinta vahvistettiin tilastotietojen perusteella.

| (66) | Sen vuoksi hinta vahvistettiin ennakolta, toisin sanoen ennen kuin toimijat valittiin, puolueettomasti ja avoimesti. Parametriä ei muutettu liitteissä, joista sovittiin sen jälkeen kun Tšekki liittyi Euroopan unioniin. |
| --- | --- |

(66)

Sen vuoksi hinta vahvistettiin ennakolta, toisin sanoen ennen kuin toimijat valittiin, puolueettomasti ja avoimesti. Parametriä ei muutettu liitteissä, joista sovittiin sen jälkeen kun Tšekki liittyi Euroopan unioniin.

| (67) | Asiassa Altmark annetussa tuomiossa lueteltu kolmas edellytys on seuraava: ”korvaus ei ylitä sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvat kustannukset tai osa niistä, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto”. |
| --- | --- |

(67)

Asiassa Altmark annetussa tuomiossa lueteltu kolmas edellytys on seuraava: ”korvaus ei ylitä sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvat kustannukset tai osa niistä, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto”.

| (68) | Päätöksessä menettelyn aloittamisesta komissio totesi, että alueviranomaiset esittivät tarjouspyynnössä, että enintään 26 Tšekin korunaa kilometriltä oleva hinta olisi hinta, jonka viranomaiset olivat valmiita maksamaan liikenteenharjoittajille liikennepalveluiden tarjoamisesta. |
| --- | --- |

(68)

Päätöksessä menettelyn aloittamisesta komissio totesi, että alueviranomaiset esittivät tarjouspyynnössä, että enintään 26 Tšekin korunaa kilometriltä oleva hinta olisi hinta, jonka viranomaiset olivat valmiita maksamaan liikenteenharjoittajille liikennepalveluiden tarjoamisesta.

| (69) | Lisäksi komissio totesi, että kaikkiin sopimuksiin sisältyy arvio tappioista, joita liikenteenharjoittajalle aiheutuu tämän tarjotessa liikennepalveluita sopimuksen mukaisesti. Tappioiden arviointi toteutetaan seuraavasti: Ensin tappiot lasketaan sen oletuksen mukaan, että yhtiö saa 26 Tšekin korunaa kilometriltä sekä matkalipputulot. Sen jälkeen tappiot lasketaan ottaen huomioon ainoastaan matkalipputulot. Suuruudeltaan 26 Tšekin korunaa kilometriltä olevaan hintaan sisältyy myös kohtuullinen voitto, joka on laskettu asetuksessa vahvistettujen puolueettomien parametrien perusteella yritysten varat huomioon ottaen. Lopulliset selvitykset ja korvausmaksut suoritetaan vasta, kun linja-autoliikenteenharjoittaja on toimittanut asiakirjat tosiasiallisten tappioiden todistamiseksi. Jos tosiasialliset tappiot ovat ennakoitua pienemmät, ainoastaan tosiasialliset tappiot korvataan. Jos tosiasialliset tappiot ovat ennakoitua suuremmat, korvauksen enimmäismäärä vastaa alustavan arvion tasoa. Tätä enimmäismäärää voidaan korottaa ainoastaan, jos ilmenee ennakoimattomia kustannuksia. |
| --- | --- |

(69)

Lisäksi komissio totesi, että kaikkiin sopimuksiin sisältyy arvio tappioista, joita liikenteenharjoittajalle aiheutuu tämän tarjotessa liikennepalveluita sopimuksen mukaisesti. Tappioiden arviointi toteutetaan seuraavasti: Ensin tappiot lasketaan sen oletuksen mukaan, että yhtiö saa 26 Tšekin korunaa kilometriltä sekä matkalipputulot. Sen jälkeen tappiot lasketaan ottaen huomioon ainoastaan matkalipputulot. Suuruudeltaan 26 Tšekin korunaa kilometriltä olevaan hintaan sisältyy myös kohtuullinen voitto, joka on laskettu asetuksessa vahvistettujen puolueettomien parametrien perusteella yritysten varat huomioon ottaen. Lopulliset selvitykset ja korvausmaksut suoritetaan vasta, kun linja-autoliikenteenharjoittaja on toimittanut asiakirjat tosiasiallisten tappioiden todistamiseksi. Jos tosiasialliset tappiot ovat ennakoitua pienemmät, ainoastaan tosiasialliset tappiot korvataan. Jos tosiasialliset tappiot ovat ennakoitua suuremmat, korvauksen enimmäismäärä vastaa alustavan arvion tasoa. Tätä enimmäismäärää voidaan korottaa ainoastaan, jos ilmenee ennakoimattomia kustannuksia.

| (70) | Tästä viimeksi mainitusta seikasta, jonka osalta komissio ilmaisi epäilynsä päätöksessään menettelyn aloittamisesta, olisi mainittava, että ennakoimattomien kustannusten käsitettä säännellään maantieliikennelailla. Käsite vahvistetaan yksityiskohtaisemmin Etelä-Määrin alueen yksittäisten liikenteenharjoittajien kanssa tehdyissä julkisen palvelun sopimuksissa. Ennakoimattomat kustannukset tarkoittavat tilanteita, jotka ovat riippumattomia yhtiön johtamisesta, kuten luonnonmullistukset, valtion hintainterventiot, valmisteverojen vääristymät tai muutokset, arvonlisävero jne. Toimijoiden on osoitettava toteen kyseiset ennakoimattomat kustannukset. Tämä enimmäisliikennöintihinnan poikkeus ei vaikuta siihen, että korvausmekanismilla on mahdollista varmistaa, ettei korvaus ole suurempi kuin tosiasialliset tappiot (11). |
| --- | --- |

(70)

Tästä viimeksi mainitusta seikasta, jonka osalta komissio ilmaisi epäilynsä päätöksessään menettelyn aloittamisesta, olisi mainittava, että ennakoimattomien kustannusten käsitettä säännellään maantieliikennelailla. Käsite vahvistetaan yksityiskohtaisemmin Etelä-Määrin alueen yksittäisten liikenteenharjoittajien kanssa tehdyissä julkisen palvelun sopimuksissa. Ennakoimattomat kustannukset tarkoittavat tilanteita, jotka ovat riippumattomia yhtiön johtamisesta, kuten luonnonmullistukset, valtion hintainterventiot, valmisteverojen vääristymät tai muutokset, arvonlisävero jne. Toimijoiden on osoitettava toteen kyseiset ennakoimattomat kustannukset. Tämä enimmäisliikennöintihinnan poikkeus ei vaikuta siihen, että korvausmekanismilla on mahdollista varmistaa, ettei korvaus ole suurempi kuin tosiasialliset tappiot (11).

| (71) | Näin ollen koska korvaus laskettiin etukäteen vahvistetun parametrin perusteella (26 Tšekin korunaa kilometriltä) ja koska lopullinen korvaus perustui todisteisiin tosiasiallisesti aiheutuneista tappioista ja näin ollen tosiasiallisesti aiheutuneista kustannuksista, ennakoimattomat kustannukset mukaan luettuina, komissio katsoo, että korvauksen määrä ei voinut ylittää tosiasiallisia tappioita ja näin ollen tosiasiallisia kustannuksia. Lisäksi komissio katsoo, että 2 041 Tšekin korunaa kilometriä kohti oleva voitto, joka sisältyy 26 Tšekin korunaa kilometriltä olevaan määrään, on kohtuullinen, koska siinä on 7,85 prosentin marginaali. |
| --- | --- |

(71)

Näin ollen koska korvaus laskettiin etukäteen vahvistetun parametrin perusteella (26 Tšekin korunaa kilometriltä) ja koska lopullinen korvaus perustui todisteisiin tosiasiallisesti aiheutuneista tappioista ja näin ollen tosiasiallisesti aiheutuneista kustannuksista, ennakoimattomat kustannukset mukaan luettuina, komissio katsoo, että korvauksen määrä ei voinut ylittää tosiasiallisia tappioita ja näin ollen tosiasiallisia kustannuksia. Lisäksi komissio katsoo, että 2 041 Tšekin korunaa kilometriä kohti oleva voitto, joka sisältyy 26 Tšekin korunaa kilometriltä olevaan määrään, on kohtuullinen, koska siinä on 7,85 prosentin marginaali.

| (72) | Näin ollen komissio päättelee, että asiassa Altmark annetun tuomion kolmas edellytys täyttyy. |
| --- | --- |

(72)

Näin ollen komissio päättelee, että asiassa Altmark annetun tuomion kolmas edellytys täyttyy.

| (73) | Asiassa Altmark annetussa tuomiossa todetaan että ”kun yritystä ei valita täyttämään julkisen palvelun velvoitetta julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, tarvittavan korvauksen taso on määritetty tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja riittävillä kuljetusvälineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisen velvoitteen täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja velvoitteen täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto”. |
| --- | --- |

(73)

Asiassa Altmark annetussa tuomiossa todetaan että ”kun yritystä ei valita täyttämään julkisen palvelun velvoitetta julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, tarvittavan korvauksen taso on määritetty tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja riittävillä kuljetusvälineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisen velvoitteen täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja velvoitteen täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto”.

| (74) | Komission on ensin tutkittava, voidaanko Tšekin viranomaisten soveltamaa menettelyä pitää julkisia hankintoja koskevana menettelynä. Päätöksessään menettelyn aloittamisesta komissio totesi, että Etelä-Määrin alue jakoi tiedossa oleville alueen liikenteenharjoittajille (41 liikenteenharjoittajaa) tarjouspyynnön liikennepalveluiden tarjoamiseksi Znojmon alueella. |
| --- | --- |

(74)

Komission on ensin tutkittava, voidaanko Tšekin viranomaisten soveltamaa menettelyä pitää julkisia hankintoja koskevana menettelynä. Päätöksessään menettelyn aloittamisesta komissio totesi, että Etelä-Määrin alue jakoi tiedossa oleville alueen liikenteenharjoittajille (41 liikenteenharjoittajaa) tarjouspyynnön liikennepalveluiden tarjoamiseksi Znojmon alueella.

| (75) | Sen vuoksi menettelyssä suljettiin pois se mahdollisuus, että muiden alueiden toimijoille olisi tiedotettu menettelystä ja että niillä olisi ollut mahdollisuus jättää tarjouksensa. Kyseisessä menettelyssä ei myöskään ollut sitä mahdollisuutta, että muiden jäsenvaltioiden liikenteenharjoittajat olisi voitu ottaa huomioon valittaessa palvelut tarjoavaa toimijaa. Komissio totesi myös, että Tšekin viranomaisilla ei ollut menettelyä liikenteenharjoittajien valitsemiseksi vuosiksi 2004–2005, vaan ne yksinkertaisesti jatkoivat sopimuksia, jotka oli tehty vuodeksi 2003 palveluita tarjoamaan valittujen liikenteenharjoittajien kanssa. |
| --- | --- |

(75)

Sen vuoksi menettelyssä suljettiin pois se mahdollisuus, että muiden alueiden toimijoille olisi tiedotettu menettelystä ja että niillä olisi ollut mahdollisuus jättää tarjouksensa. Kyseisessä menettelyssä ei myöskään ollut sitä mahdollisuutta, että muiden jäsenvaltioiden liikenteenharjoittajat olisi voitu ottaa huomioon valittaessa palvelut tarjoavaa toimijaa. Komissio totesi myös, että Tšekin viranomaisilla ei ollut menettelyä liikenteenharjoittajien valitsemiseksi vuosiksi 2004–2005, vaan ne yksinkertaisesti jatkoivat sopimuksia, jotka oli tehty vuodeksi 2003 palveluita tarjoamaan valittujen liikenteenharjoittajien kanssa.

| (76) | Nämä seikat ovat edelleen voimassa. Komissio voi näin ollen todeta, että Tšekin viranomaisten soveltamaa menettelyä ei voida pitää asiassa Altmark annetussa tuomiossa edellytettynä julkisia hankintoja koskevana menettelynä. |
| --- | --- |

(76)

Nämä seikat ovat edelleen voimassa. Komissio voi näin ollen todeta, että Tšekin viranomaisten soveltamaa menettelyä ei voida pitää asiassa Altmark annetussa tuomiossa edellytettynä julkisia hankintoja koskevana menettelynä.

| (77) | Tämä päätelmä ei vaikuta kantaan, jonka komissio saattaa myöhemmin omaksua sen osalta, ovatko asianomaiset toimenpiteet julkisia hankintoja koskevan menettelyn mukaisia. |
| --- | --- |

(77)

Tämä päätelmä ei vaikuta kantaan, jonka komissio saattaa myöhemmin omaksua sen osalta, ovatko asianomaiset toimenpiteet julkisia hankintoja koskevan menettelyn mukaisia.

| (78) | Sen vuoksi komission on tutkittava asiassa Altmark annetun tuomion neljänteen edellytykseen sisältyvää toista vaihtoehtoa. |
| --- | --- |

(78)

Sen vuoksi komission on tutkittava asiassa Altmark annetun tuomion neljänteen edellytykseen sisältyvää toista vaihtoehtoa.

| (79) | Korvauksen taso on määritettävä tavanomaisen, hyvin hoidetun ja riittävästi varustetun yrityksen kustannusten analyysillä, jonka olisi oltava vaihtoehtona tarjouskilpailulla vahvistetun korvaustason analyysille. Kuten päätöksessä menettelyn aloittamisesta mainitaan, Tšekin viranomaisten mukaan palveluiden sopimushinta vahvistettiin tilastollisten kustannusten perusteella, mikä merkitsi sitä, että hyvin hoidettu ja riittävästi varustettu yhtiö, jonka kustannukset olivat 23 959 Tšekin korunaa (0,87 euroa) kilometriltä, tuottaisi voittoa 2 041 Tšekin korunaa (0,08 euroa) kilometriltä. |
| --- | --- |

(79)

Korvauksen taso on määritettävä tavanomaisen, hyvin hoidetun ja riittävästi varustetun yrityksen kustannusten analyysillä, jonka olisi oltava vaihtoehtona tarjouskilpailulla vahvistetun korvaustason analyysille. Kuten päätöksessä menettelyn aloittamisesta mainitaan, Tšekin viranomaisten mukaan palveluiden sopimushinta vahvistettiin tilastollisten kustannusten perusteella, mikä merkitsi sitä, että hyvin hoidettu ja riittävästi varustettu yhtiö, jonka kustannukset olivat 23 959 Tšekin korunaa (0,87 euroa) kilometriltä, tuottaisi voittoa 2 041 Tšekin korunaa (0,08 euroa) kilometriltä.

| (80) | Komissio totesi tämän osalta ensinnäkin, että tilastotietojen käytöllä pyrittiin varmistamaan, että hinta vahvistettiin tavanomaisen yrityksen kustannusten perusteella. |
| --- | --- |

(80)

Komissio totesi tämän osalta ensinnäkin, että tilastotietojen käytöllä pyrittiin varmistamaan, että hinta vahvistettiin tavanomaisen yrityksen kustannusten perusteella.

| (81) | Toiseksi, ottaen huomioon, että kaikkien menettelyyn osallistuvien toimijoiden oli saatava luvat toimintaansa ja että niiden täytyi täyttää tietyt niille tarjouspyynnössä määrätyt edellytykset, niillä oli täytynyt olla riittävät kuljetusvälineet välttämättömien laatuvaatimusten täyttämiseksi. |
| --- | --- |

(81)

Toiseksi, ottaen huomioon, että kaikkien menettelyyn osallistuvien toimijoiden oli saatava luvat toimintaansa ja että niiden täytyi täyttää tietyt niille tarjouspyynnössä määrätyt edellytykset, niillä oli täytynyt olla riittävät kuljetusvälineet välttämättömien laatuvaatimusten täyttämiseksi.

| (82) | Kuten päätöksessä menettelyn aloittamisesta kuitenkin mainitaan, tilastollisten liikennekustannusten käyttö ei voi sinänsä johtaa siihen päätelmään, että toimijoita, jotka hyväksyivät palveluiden toimittamisen 26 Tšekin korunalla kilometriltä, olisi pidettävä hyvin toimivina liikenteenharjoittajina. Kyseisen määrän vahvistamisen perusteena käytetyt tilastotiedot koskivat vain tosiasiallisia liikennepalveluiden kustannuksia Tšekissä vuonna 2002. Sen vuoksi ei ole todisteita siitä, että kyseisten kustannusten keskiarvo edustaa tehokkaasti toimivan yrityksen kustannuksia. Tšekin viranomaiset eivät ole toimittaneet riittävästi tätä kohtaa koskevia tietoja senkään jälkeen, kun päätös menettelyn aloittamisesta tehtiin. |
| --- | --- |

(82)

Kuten päätöksessä menettelyn aloittamisesta kuitenkin mainitaan, tilastollisten liikennekustannusten käyttö ei voi sinänsä johtaa siihen päätelmään, että toimijoita, jotka hyväksyivät palveluiden toimittamisen 26 Tšekin korunalla kilometriltä, olisi pidettävä hyvin toimivina liikenteenharjoittajina. Kyseisen määrän vahvistamisen perusteena käytetyt tilastotiedot koskivat vain tosiasiallisia liikennepalveluiden kustannuksia Tšekissä vuonna 2002. Sen vuoksi ei ole todisteita siitä, että kyseisten kustannusten keskiarvo edustaa tehokkaasti toimivan yrityksen kustannuksia. Tšekin viranomaiset eivät ole toimittaneet riittävästi tätä kohtaa koskevia tietoja senkään jälkeen, kun päätös menettelyn aloittamisesta tehtiin.

| (83) | Näin ollen koska asiassa Altmark annetun tuomion neljännen edellytyksen toisen vaihtoehdon kaikki vaatimukset eivät täyty, komissio ei voi tehdä sitä päätelmää, että alueviranomaisten soveltamaa menettelyä voitaisiin pitää menettelynä, jolla varmistetaan, että korvaustaso vastasi avoimessa julkisessa tarjouskilpailussa saatavaa tasoa. |
| --- | --- |

(83)

Näin ollen koska asiassa Altmark annetun tuomion neljännen edellytyksen toisen vaihtoehdon kaikki vaatimukset eivät täyty, komissio ei voi tehdä sitä päätelmää, että alueviranomaisten soveltamaa menettelyä voitaisiin pitää menettelynä, jolla varmistetaan, että korvaustaso vastasi avoimessa julkisessa tarjouskilpailussa saatavaa tasoa.

| (84) | Toisin sanoen komissio ei voi sulkea pois sitä mahdollisuutta, että avoimessa julkisessa tarjouskilpailussa alueviranomaiset olisivat saattaneet löytää toimijoita, joiden kustannukset olivat pienemmät ja jotka näin ollen olisivat voineet tarjota palveluita pienemmällä korvauksella. Komissio ei voi myöskään tehdä sitä päätelmää, että korvauksen määrä vahvistettiin tasolle, jolla taataan, ettei etua koitunut tietyille toimijoille. |
| --- | --- |

(84)

Toisin sanoen komissio ei voi sulkea pois sitä mahdollisuutta, että avoimessa julkisessa tarjouskilpailussa alueviranomaiset olisivat saattaneet löytää toimijoita, joiden kustannukset olivat pienemmät ja jotka näin ollen olisivat voineet tarjota palveluita pienemmällä korvauksella. Komissio ei voi myöskään tehdä sitä päätelmää, että korvauksen määrä vahvistettiin tasolle, jolla taataan, ettei etua koitunut tietyille toimijoille.

| (85) | Sen vuoksi komissio katsoo, että korvauksen myöntämisestä on koitunut etua tietyille julkisen liikenteen toimijoille. Näin ollen toinen edellytys EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi täyttyy käsiteltävänä olevassa asiassa. |
| --- | --- |

(85)

Sen vuoksi komissio katsoo, että korvauksen myöntämisestä on koitunut etua tietyille julkisen liikenteen toimijoille. Näin ollen toinen edellytys EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi täyttyy käsiteltävänä olevassa asiassa.

6.2.3   Kilpailun vääristyminen ja vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan

| (86) | Tämän edellytyksen osalta on varmistettava, voiko valtion varoista myönnettävä etu vääristää kilpailua siinä määrin, että se vaikuttaa kilpailuun jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

(86)

Tämän edellytyksen osalta on varmistettava, voiko valtion varoista myönnettävä etu vääristää kilpailua siinä määrin, että se vaikuttaa kilpailuun jäsenvaltioiden välillä.

| (87) | Päätöksessään menettelyn aloittamisesta komissio totesi tämän osalta, että asiassa Altmark annetussa tuomiossa määrätään ”ettei ole mitenkään poissuljettua, että sellaiselle yritykselle myönnetty julkinen tuki, joka tuottaa ainoastaan paikallisia tai alueellisia liikennepalveluja eikä tuota liikennepalveluja kotivaltionsa ulkopuolella, voi kuitenkin vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kun jäsenvaltio myöntää julkisen tuen yritykselle, kyseisen yrityksen liikennepalvelujen tarjonta voi pysyä ennallaan tai lisääntyä, minkä seurauksena muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten mahdollisuudet tarjota liikennepalveluja kyseisen valtion markkinoilla ovat vähäisemmät (ks. asia 102/87, Ranska v. komissio, Kok. 1988, 4067, 19 kohta; asia C-305/89, Italia v. komissio, Kok. 1991, s. I-1603,26 kohta ja Espanja v. komissio, 40 kohta). Käsiteltävänä olevassa asiassa kyseinen havainto ei ole pelkästään olettamus, koska kuten käy ilmi erityisesti komission havainnoista, useat jäsenvaltiot ovat vuodesta 1995 alkaneet avata tiettyjä liikenteen alan markkinoita muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten kilpailulle, joten useat yritykset tarjoavat jo kaupunki-, esikaupunki- tai alueliikenteen palveluita muissa jäsenvaltioissa kuin siinä, josta ne ovat peräisin. Lopuksi tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan ei ole olemassa kynnystä tai prosenttimäärää, jonka alittuessa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ei kohdistuisi vaikutuksia. Suhteellisen pieni tukimäärä tai tukea saavan yrityksen suhteellisen pieni koko eivät sinällään sulje pois sitä mahdollisuutta, ettei se vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (ks. Tubemeuse, 43 kohta, sekä Espanja v. komissio, 42 kohta). Perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan soveltamista koskeva toinen edellytys, toisin sanoen se, että tuen täytyy vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, ei näin ollen riipu tarjottujen liikennepalveluiden paikallisesta tai alueellisesta luonteesta eikä asianomaisen toimialan luonteesta” (12). |
| --- | --- |

(87)

Päätöksessään menettelyn aloittamisesta komissio totesi tämän osalta, että asiassa Altmark annetussa tuomiossa määrätään ”ettei ole mitenkään poissuljettua, että sellaiselle yritykselle myönnetty julkinen tuki, joka tuottaa ainoastaan paikallisia tai alueellisia liikennepalveluja eikä tuota liikennepalveluja kotivaltionsa ulkopuolella, voi kuitenkin vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kun jäsenvaltio myöntää julkisen tuen yritykselle, kyseisen yrityksen liikennepalvelujen tarjonta voi pysyä ennallaan tai lisääntyä, minkä seurauksena muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten mahdollisuudet tarjota liikennepalveluja kyseisen valtion markkinoilla ovat vähäisemmät (ks. asia 102/87, Ranska v. komissio, Kok. 1988, 4067, 19 kohta; asia C-305/89, Italia v. komissio, Kok. 1991, s. I-1603,26 kohta ja Espanja v. komissio, 40 kohta). Käsiteltävänä olevassa asiassa kyseinen havainto ei ole pelkästään olettamus, koska kuten käy ilmi erityisesti komission havainnoista, useat jäsenvaltiot ovat vuodesta 1995 alkaneet avata tiettyjä liikenteen alan markkinoita muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten kilpailulle, joten useat yritykset tarjoavat jo kaupunki-, esikaupunki- tai alueliikenteen palveluita muissa jäsenvaltioissa kuin siinä, josta ne ovat peräisin. Lopuksi tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan ei ole olemassa kynnystä tai prosenttimäärää, jonka alittuessa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ei kohdistuisi vaikutuksia. Suhteellisen pieni tukimäärä tai tukea saavan yrityksen suhteellisen pieni koko eivät sinällään sulje pois sitä mahdollisuutta, ettei se vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (ks. Tubemeuse, 43 kohta, sekä Espanja v. komissio, 42 kohta). Perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan soveltamista koskeva toinen edellytys, toisin sanoen se, että tuen täytyy vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, ei näin ollen riipu tarjottujen liikennepalveluiden paikallisesta tai alueellisesta luonteesta eikä asianomaisen toimialan luonteesta” (12).

| (88) | Näin ollen komissio toteaa, että käsiteltävänä oleva asia täyttää edellytyksen, että tuki vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(88)

Näin ollen komissio toteaa, että käsiteltävänä oleva asia täyttää edellytyksen, että tuki vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (89) | Kun edellä mainitut näkökohdat otetaan huomioon, komissio toteaa myös, että toteutetut toimenpiteet ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(89)

Kun edellä mainitut näkökohdat otetaan huomioon, komissio toteaa myös, että toteutetut toimenpiteet ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

6.3   Tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille

| (90) | EY:n perustamissopimuksen 73 artiklassa määrätään edellytyksistä, joilla liikenteen yhteensovittamiseksi ja liikenteen alan julkisen palvelun velvoitteiden hoitamiseksi myönnetyt tuet ovat perustamissopimuksen mukaisia. Kyseinen artikla on erityismääräys suhteessa EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohtaan sekä 87 artiklan 2 ja 3 kohtaan. |
| --- | --- |

(90)

EY:n perustamissopimuksen 73 artiklassa määrätään edellytyksistä, joilla liikenteen yhteensovittamiseksi ja liikenteen alan julkisen palvelun velvoitteiden hoitamiseksi myönnetyt tuet ovat perustamissopimuksen mukaisia. Kyseinen artikla on erityismääräys suhteessa EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohtaan sekä 87 artiklan 2 ja 3 kohtaan.

| (91) | Asiassa Altmark annetun tuomion (13) mukaisesti 73 artiklaa ei voida soveltaa suoraan vaan ainoastaan neuvoston asetusten, erityisesti julkisten palvelujen käsitteeseen rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteessä olennaisesti kuuluvia velvoitteita koskevista jäsenvaltioiden toimenpiteistä 26 päivänä kesäkuuta 1969 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1191/69 (14) kautta. |
| --- | --- |

(91)

Asiassa Altmark annetun tuomion (13) mukaisesti 73 artiklaa ei voida soveltaa suoraan vaan ainoastaan neuvoston asetusten, erityisesti julkisten palvelujen käsitteeseen rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteessä olennaisesti kuuluvia velvoitteita koskevista jäsenvaltioiden toimenpiteistä 26 päivänä kesäkuuta 1969 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1191/69 (14) kautta.

| (92) | Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 1 artiklan 1 kohdan nojalla sitä voidaan soveltaa ainoastaan valtiontukeen, jota myönnetään rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteessä toimiville liikenteenharjoittajille. |
| --- | --- |

(92)

Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 1 artiklan 1 kohdan nojalla sitä voidaan soveltaa ainoastaan valtiontukeen, jota myönnetään rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteessä toimiville liikenteenharjoittajille.

| (93) | Jäsenvaltiot voivat kuitenkin jättää kyseisen asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle yrityksen, jonka toiminta rajoittuu yksinomaan kaupunki- tai esikaupunkiliikenteeseen taikka alueelliseen liikenteeseen. |
| --- | --- |

(93)

Jäsenvaltiot voivat kuitenkin jättää kyseisen asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle yrityksen, jonka toiminta rajoittuu yksinomaan kaupunki- tai esikaupunkiliikenteeseen taikka alueelliseen liikenteeseen.

| (94) | Komissio totesi jo päätöksessään menettelyn aloittamisesta, että Tšekin viranomaiset eivät soveltaneet kyseistä poikkeusta. Sen vuoksi sovelletaan asetuksen (ETY) N:o 1191/69 asiaa koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

(94)

Komissio totesi jo päätöksessään menettelyn aloittamisesta, että Tšekin viranomaiset eivät soveltaneet kyseistä poikkeusta. Sen vuoksi sovelletaan asetuksen (ETY) N:o 1191/69 asiaa koskevia säännöksiä.

| (95) | Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat riittävien liikennepalveluiden takaamiseksi tehdä julkisen palvelun sopimuksia kuljetusyrityksen kanssa. |
| --- | --- |

(95)

Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat riittävien liikennepalveluiden takaamiseksi tehdä julkisen palvelun sopimuksia kuljetusyrityksen kanssa.

| (96) | Sopimuksella julkisista palveluista tarkoitetaan asetuksen (ETY) N:o 1191/69 14 artiklan mukaan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen ja kuljetusyrityksen välillä tehtyä sopimusta riittävien liikennepalvelujen tarjoamisesta. |
| --- | --- |

(96)

Sopimuksella julkisista palveluista tarkoitetaan asetuksen (ETY) N:o 1191/69 14 artiklan mukaan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen ja kuljetusyrityksen välillä tehtyä sopimusta riittävien liikennepalvelujen tarjoamisesta.

| (97) | Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti julkisen palvelun sopimuksen on katettava muun muassa seuraavat seikat:






  a) | tarjottavan palvelun ominaisuudet, erityisesti jatkuvuus-, säännöllisyys-, kapasiteetti- ja laatuvaatimukset; |
| --- | --- | --- |

(97)

Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti julkisen palvelun sopimuksen on katettava muun muassa seuraavat seikat:

a)

tarjottavan palvelun ominaisuudet, erityisesti jatkuvuus-, säännöllisyys-, kapasiteetti- ja laatuvaatimukset;

| b) | sopimuksessa tarkoitettujen palvelujen hinta, joka joko lisätään tariffituloihin tai johon sisältyvät tariffitulot, sekä tiedot kahden osapuolen välisestä taloudellisesta suhteesta; |
| --- | --- |

b)

sopimuksessa tarkoitettujen palvelujen hinta, joka joko lisätään tariffituloihin tai johon sisältyvät tariffitulot, sekä tiedot kahden osapuolen välisestä taloudellisesta suhteesta;

| c) | sopimuksen muuttamista koskevat määräykset, erityisesti odottamattomien muutosten varalta; |
| --- | --- |

c)

sopimuksen muuttamista koskevat määräykset, erityisesti odottamattomien muutosten varalta;

| d) | sopimuksen voimassaoloaika; |
| --- | --- |

d)

sopimuksen voimassaoloaika;

| e) | seuraamukset sopimuksen noudattamatta jättämisestä. |
| --- | --- |

e)

seuraamukset sopimuksen noudattamatta jättämisestä.

| (98) | Komissio toteaa ensinnäkin, kuten mainittiin jo päätöksessä menettelyn aloittamisesta, että maantieliikennelain 19 §:n mukaan ”julkisen palvelun velvoite julkisessa reittiliikenteessä perustuu kirjalliseen sopimukseen” asianomaisten viranomaisten ja liikenteenharjoittajan välillä. Lisäksi komissio toteaa, etteivät viranomaiset asettaneet liikennepalveluiden tarjoamista koskevia edellytyksiä, vaan niistä neuvoteltiin ja ne sovittiin toimijoiden ja alueviranomaisten kesken. Sen vuoksi komissio tekee sen päätelmän, että maantieliikennelain sanamuodosta (”julkisen palvelun velvoite”) huolimatta asetuksen (ETY) N:o 1191/69 julkisen palvelun sopimuksia koskevan V jakson säännöksiä voidaan soveltaa. |
| --- | --- |

(98)

Komissio toteaa ensinnäkin, kuten mainittiin jo päätöksessä menettelyn aloittamisesta, että maantieliikennelain 19 §:n mukaan ”julkisen palvelun velvoite julkisessa reittiliikenteessä perustuu kirjalliseen sopimukseen” asianomaisten viranomaisten ja liikenteenharjoittajan välillä. Lisäksi komissio toteaa, etteivät viranomaiset asettaneet liikennepalveluiden tarjoamista koskevia edellytyksiä, vaan niistä neuvoteltiin ja ne sovittiin toimijoiden ja alueviranomaisten kesken. Sen vuoksi komissio tekee sen päätelmän, että maantieliikennelain sanamuodosta (”julkisen palvelun velvoite”) huolimatta asetuksen (ETY) N:o 1191/69 julkisen palvelun sopimuksia koskevan V jakson säännöksiä voidaan soveltaa.

| (99) | Toiseksi komissio toteaa, että palvelun luonne määriteltiin sopimuksissa sekä viittaamalla siihen, että toimijoilla oli julkisten liikennepalveluiden tarjoamista koskevat luvat. |
| --- | --- |

(99)

Toiseksi komissio toteaa, että palvelun luonne määriteltiin sopimuksissa sekä viittaamalla siihen, että toimijoilla oli julkisten liikennepalveluiden tarjoamista koskevat luvat.

| (100) | Kolmanneksi sopimuksiin sisältyi hinta kilometriltä sekä palvelun tarjoamisesta maksettavan yleiskorvauksen määrä. |
| --- | --- |

(100)

Kolmanneksi sopimuksiin sisältyi hinta kilometriltä sekä palvelun tarjoamisesta maksettavan yleiskorvauksen määrä.

| (101) | Neljänneksi sopimuksissa määrättiin niiden muuttamista koskevat edellytykset ja menettely, voimassaoloaika ja seuraamukset, jos sopimusta ei noudatettaisi. |
| --- | --- |

(101)

Neljänneksi sopimuksissa määrättiin niiden muuttamista koskevat edellytykset ja menettely, voimassaoloaika ja seuraamukset, jos sopimusta ei noudatettaisi.

| (102) | Sen vuoksi komissio tekee sen päätelmän, että asetuksen (ETY) N:o 1191/69 14 artiklan 2 kohdassa luetellut sopimusta koskevat perustekijät sisältyivät Bítešská-, BK Bus-, Břežanská společnost-, PSOTA- ja TREDOS-yritysten kanssa tehtyihin sopimuksiin. |
| --- | --- |

(102)

Sen vuoksi komissio tekee sen päätelmän, että asetuksen (ETY) N:o 1191/69 14 artiklan 2 kohdassa luetellut sopimusta koskevat perustekijät sisältyivät Bítešská-, BK Bus-, Břežanská společnost-, PSOTA- ja TREDOS-yritysten kanssa tehtyihin sopimuksiin.

| (103) | Lisäksi komissio toteaa ensinnäkin, että lainsäätäjän tavoite asetusta (ETY) N:o 1191/69 hyväksyttäessä oli määritellä, missä olosuhteissa perustamissopimuksen 73 artiklassa mainittu ”tuki [...] jos se on korvausta julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä” on yhteismarkkinoille soveltuvaa. Sekä perustamissopimuksen 73 artiklan että asetuksen (ETY) N:o 1191/69 soveltamisen perusolettamuksena on 87 artiklan 1 kohdan mukaisen tuen olemassaolo. Jos sopimusten sisältö kattaa 73 artiklaan sisältyvän käsitteen ”julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvat velvoitteet”, välineen muoto – toisin sanoen sopimus tai yksipuolisesti määrätty velvoite – ei sinällään saisi olla este sopimushintaan sisältyvän mahdollisen valtiontuen julistamiseksi yhteismarkkinoille soveltuvaksi. Ratkaiseva tekijä sen suhteen, onko palvelu 73 artiklan mukainen julkisen palvelun velvoite – joko jäsenvaltion määräämä tai sopimuksessa sovittu – on palvelun sisältö eikä muoto, jossa se tarjotaan (15). |
| --- | --- |

(103)

Lisäksi komissio toteaa ensinnäkin, että lainsäätäjän tavoite asetusta (ETY) N:o 1191/69 hyväksyttäessä oli määritellä, missä olosuhteissa perustamissopimuksen 73 artiklassa mainittu ”tuki [...] jos se on korvausta julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä” on yhteismarkkinoille soveltuvaa. Sekä perustamissopimuksen 73 artiklan että asetuksen (ETY) N:o 1191/69 soveltamisen perusolettamuksena on 87 artiklan 1 kohdan mukaisen tuen olemassaolo. Jos sopimusten sisältö kattaa 73 artiklaan sisältyvän käsitteen ”julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvat velvoitteet”, välineen muoto – toisin sanoen sopimus tai yksipuolisesti määrätty velvoite – ei sinällään saisi olla este sopimushintaan sisältyvän mahdollisen valtiontuen julistamiseksi yhteismarkkinoille soveltuvaksi. Ratkaiseva tekijä sen suhteen, onko palvelu 73 artiklan mukainen julkisen palvelun velvoite – joko jäsenvaltion määräämä tai sopimuksessa sovittu – on palvelun sisältö eikä muoto, jossa se tarjotaan (15).

| (104) | Näiden seikkojen perusteella komissio katsoo, että oikeudelliselta kannalta ei ole mitään syytä siihen, ettei julkisen palvelun sopimuksesta maksettuun hintaan sisältyvä valtiontuki voisi olla yhteismarkkinoille soveltuvaa 73 artiklan mukaisesti. Komissio katsoo, että lainsäätäjät valitsivat tämän ratkaisun asetuksessa (EY) N:o 1370/2007. Kyseisen asetuksen 12 artiklan mukaan asetus tulee voimaan kuitenkin vasta 3 päivänä joulukuuta 2009. Koska kyseiset sopimukset allekirjoitettiin ennen kyseistä päivää, asetusta (EY) N:o 1370/2007 ei sovelleta niihin. |
| --- | --- |

(104)

Näiden seikkojen perusteella komissio katsoo, että oikeudelliselta kannalta ei ole mitään syytä siihen, ettei julkisen palvelun sopimuksesta maksettuun hintaan sisältyvä valtiontuki voisi olla yhteismarkkinoille soveltuvaa 73 artiklan mukaisesti. Komissio katsoo, että lainsäätäjät valitsivat tämän ratkaisun asetuksessa (EY) N:o 1370/2007. Kyseisen asetuksen 12 artiklan mukaan asetus tulee voimaan kuitenkin vasta 3 päivänä joulukuuta 2009. Koska kyseiset sopimukset allekirjoitettiin ennen kyseistä päivää, asetusta (EY) N:o 1370/2007 ei sovelleta niihin.

| (105) | Koska asetuksen (ETY) N:o 1191/69 14 artikla ei sisällä erityisiä edellytyksiä julkisen palvelun sopimuksesta maksettavaan hintaan sisältyvän valtiontuen julistamiseksi yhteismarkkinoille soveltuvaksi, komissio katsoo, että perustamissopimuksesta johtuvia yleisperiaatteita, yhteisöjen tuomioistuinten oikeuskäytäntöä ja komission päätöskäytäntöä muilla kuin julkisen liikenteen aloilla sovelletaan päätöksen tekemiseksi siitä, voidaanko kyseinen valtiontuki julistaa yhteismarkkinoille soveltuvaksi (16). |
| --- | --- |

(105)

Koska asetuksen (ETY) N:o 1191/69 14 artikla ei sisällä erityisiä edellytyksiä julkisen palvelun sopimuksesta maksettavaan hintaan sisältyvän valtiontuen julistamiseksi yhteismarkkinoille soveltuvaksi, komissio katsoo, että perustamissopimuksesta johtuvia yleisperiaatteita, yhteisöjen tuomioistuinten oikeuskäytäntöä ja komission päätöskäytäntöä muilla kuin julkisen liikenteen aloilla sovelletaan päätöksen tekemiseksi siitä, voidaanko kyseinen valtiontuki julistaa yhteismarkkinoille soveltuvaksi (16).

| (106) | Komissio on muistuttanut tästä periaatteesta yleisellä tasolla julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevissa yhteisön puitteissa (17). Julkisen palvelun sopimuksesta maksettavaan hintaan sisältyvän valtiontuen osalta yhteisön puitteiden 14 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Korvauksen määrä ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi, kun otetaan huomioon tähän liittyvät tulot ja kyseisen velvoitteen täyttämisestä saatava kohtuullinen tuotto. Korvauksen määrään sisältyvät kaikki edut, jotka valtio myöntää tai jotka myönnetään valtion varoista missä tahansa muodossa.” |
| --- | --- |

(106)

Komissio on muistuttanut tästä periaatteesta yleisellä tasolla julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevissa yhteisön puitteissa (17). Julkisen palvelun sopimuksesta maksettavaan hintaan sisältyvän valtiontuen osalta yhteisön puitteiden 14 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Korvauksen määrä ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi, kun otetaan huomioon tähän liittyvät tulot ja kyseisen velvoitteen täyttämisestä saatava kohtuullinen tuotto. Korvauksen määrään sisältyvät kaikki edut, jotka valtio myöntää tai jotka myönnetään valtion varoista missä tahansa muodossa.”

| (107) | Komissio toteaa, että vahvistamalla valintamenettelyssä ennakolta (kuten johdanto-osan kappaleissa 12–20 kuvaillaan), että hinta, jonka viranomaiset ovat valmiita maksamaan oli enintään 26 Tšekin korunaa kilometriltä ja soveltamalla kyseistä parametriä ja lisäämällä ennakoimattomat kustannukset liikenteenharjoittajien tulojen laskemiseksi, Etelä-Määrin viranomaiset varmistivat, ettei korvaus voinut ylittää toimijoille aiheutuneita kustannuksia. |
| --- | --- |

(107)

Komissio toteaa, että vahvistamalla valintamenettelyssä ennakolta (kuten johdanto-osan kappaleissa 12–20 kuvaillaan), että hinta, jonka viranomaiset ovat valmiita maksamaan oli enintään 26 Tšekin korunaa kilometriltä ja soveltamalla kyseistä parametriä ja lisäämällä ennakoimattomat kustannukset liikenteenharjoittajien tulojen laskemiseksi, Etelä-Määrin viranomaiset varmistivat, ettei korvaus voinut ylittää toimijoille aiheutuneita kustannuksia.

| (108) | Komissio toteaa, että vaikka kantelija vastusti korvauksen laskentaa koskevaa parametriä, hän ei osoittautunut mitään seikkaa, jonka mukaan korvaus saattaisi ylittää toimijoille aiheutuneet kustannukset. Kantelija päinvastoin väitti, että kyseinen määrä oli pikemminkin osa alustavaa asiantuntija-arviota, jonka mukaan todistettavissa oleva tappio olisi korvattava liikenteenharjoittajalle, ja se olisi jopa vahvistettava korkeammaksi. |
| --- | --- |

(108)

Komissio toteaa, että vaikka kantelija vastusti korvauksen laskentaa koskevaa parametriä, hän ei osoittautunut mitään seikkaa, jonka mukaan korvaus saattaisi ylittää toimijoille aiheutuneet kustannukset. Kantelija päinvastoin väitti, että kyseinen määrä oli pikemminkin osa alustavaa asiantuntija-arviota, jonka mukaan todistettavissa oleva tappio olisi korvattava liikenteenharjoittajalle, ja se olisi jopa vahvistettava korkeammaksi.

| (109) | Lisäksi komissio toteaa Etelä-Määrin alueella tarjottavien palveluiden osalta, että alueviranomaisten maksamia korvauksia lukuun ottamatta toimijat eivät saaneet valtiolta tai valtion varoista muita etuja vuosina 2004–2005. |
| --- | --- |

(109)

Lisäksi komissio toteaa Etelä-Määrin alueella tarjottavien palveluiden osalta, että alueviranomaisten maksamia korvauksia lukuun ottamatta toimijat eivät saaneet valtiolta tai valtion varoista muita etuja vuosina 2004–2005.

| (110) | Sen vuoksi komissio katsoo, että käsiteltävänä olevassa asiassa noudatetaan edellä mainittuja tuen soveltuvuuden arviointia koskevia yleisiä periaatteita. |
| --- | --- |

(110)

Sen vuoksi komissio katsoo, että käsiteltävänä olevassa asiassa noudatetaan edellä mainittuja tuen soveltuvuuden arviointia koskevia yleisiä periaatteita.

| (111) | Näin ollen komissio tekee sen päätelmän, että tuki on perustamissopimuksen 73 artiklan mukaista. |
| --- | --- |

(111)

Näin ollen komissio tekee sen päätelmän, että tuki on perustamissopimuksen 73 artiklan mukaista.

7.   PÄÄTELMÄT

| (112) | Komissio toteaa oikeudellisen arvioinnin perusteella, että Tšekki on rikkonut EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa, ja näin ollen se on myöntänyt tukea sääntöjenvastaisesti kyseessä olevasta tukiohjelmasta. |
| --- | --- |

(112)

Komissio toteaa oikeudellisen arvioinnin perusteella, että Tšekki on rikkonut EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa, ja näin ollen se on myöntänyt tukea sääntöjenvastaisesti kyseessä olevasta tukiohjelmasta.

| (113) | Komissio katsoo, että Bítešská-, BK Bus-, Břežanská společnost-, PSOTA- ja TREDOS-yrityksille maantieliikennettä koskevien julkisen palvelun sopimusten mukaisesti Etelä-Määrissä myönnetty tuki on perustamissopimuksen 73 artiklan mukaista, |
| --- | --- |

(113)

Komissio katsoo, että Bítešská-, BK Bus-, Břežanská společnost-, PSOTA- ja TREDOS-yrityksille maantieliikennettä koskevien julkisen palvelun sopimusten mukaisesti Etelä-Määrissä myönnetty tuki on perustamissopimuksen 73 artiklan mukaista,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jota Tšekki on myöntänyt Bítešská-, BK Bus-, Břežanská společnost-, PSOTA- ja TREDOS-yrityksille maantieliikennettä koskevien julkisen palvelun sopimusten mukaisesti Etelä-Määrissä, on yhteismarkkinoille soveltuvaa.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Tšekin tasavallalle.

Tehty Brysselissä 26 päivänä marraskuuta 2008.

Komission puolesta

Antonio TAJANI

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

1

(2)  EUVL C 43, 16.2.2008, s. 19.

2

(3)  Ks. alaviite 2.

3

(4)  Tämän päätöksen soveltamiseksi viitataan kyseisen lain niihin säännöksiin, jotka sisältyvät tähän asiaan sovellettavaan toisintoon.

4

(5)  Tšekin lainsäädännön mukaan korvaus julkisen velvoitteen sopimuksista vastaa todistettavissa olevaa tappiota. Vastaavanlainen asia ks. myös komission päätös N 495/07 – Tšekki – Program pořízení a obnovy železničních kolejových vozidel (EUVL C 152, 18.6.2008, s. 21).

5

(6)  Tšekin lainsäädännön mukaan tappiot muodostuvat taloudellisesti toteen osoitettujen kulujen ja riittävän voitto-osuuden sekä ansaittujen tuottojen ja tulojen välisestä erotuksesta.

6

(7)  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-280/00, Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg v. Nahverkhersgesellschaft Altmark GmbH, ja Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht, 24.7.2003 antama tuomio (Kok. 2003, I-07747,88–93 kohta).

7

(8)  Ks. komission päätökset: C 16/07 – Itävalta – Julkinen tuki Postbus-yritykselle Lienzin alueella (EUVL C 162, 14.7.2007, s. 19), C 31/07 – Irlanti – Valtiontuki Córas Iompair Éireannin linja-autoliikennettä harjoittaville yrityksille (Dublin Bus ja Irish Bus) (EUVL C 217, 15.9.2007, s. 44), C 47/07 – Saksa – Deutsche Bahn Regio AG – Julkisia palveluhankintoja koskeva sopimus (EUVL C 35, 8.2.2008, s. 13) ja C 41/08 – Tanska – Julkisia palveluhankintoja koskeva sopimus liikenneministeriön ja Danske Statsbanerin välillä (ei vielä julkaistu).

8

(9)  Komission päätös C 3/05 – Puola – Rakenneuudistustuki Daewoo-FSO-yritykselle (EUVL C 100, 26.4.2005, s. 2, 40–43 kohta).

9

(10)  Asiassa C-280/00 Altmark annettu tuomio, 87 ja 88 kohta.

10

(11)  Olisi muistettava, että Tšekin lainsäädännön mukaan tappiot muodostuvat taloudellisesti toteen osoitettujen kulujen ja riittävän voitto-osuuden sekä ansaittujen tuottojen ja tulojen välisestä erotuksesta.

11

(12)  Asiassa C-280/00 Altmark annettu tuomio, 77–82 kohta.

12

(13)  Edellä mainittu asia C-280/00, Altmark.

13

(14)  EYVL L 156, 28.6.1969, s. 1.

14

(15)  EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen 28 päivänä marraskuuta 2005 tehdyn komission päätöksen 2005/842/EY 4 artiklassa käytetään vastaavasti toimeksi antamisen asiakirjaa koskevaa käsitettä, jonka muoto on jäsenvaltioiden määriteltävissä (EUVL L 312, 29.11.2005, s. 67). Ks. myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1370/2007, annettu 23 päivänä lokakuuta 2007, rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista sekä neuvoston asetusten (ETY) N:o 1191/69 ja (ETY) N:o 1107/70 kumoamisesta (EUVL L 315, 3.12.2007, s. 1).

15

(16)  Ks. komission päätökset: C 16/07 – Itävalta – Julkinen tuki Postbus-yritykselle Lienzin alueella – Irlanti – Valtiontuki Córas Iompair Éireannin linja-autoliikennettä harjoittaville yrityksille (Dublin Bus ja Irish Bus), C 47/07 – Saksa – Deutsche Bahn Regio AG – Julkisia palveluhankintoja koskeva sopimus ja C 41/08 – Tanska – Julkisia palveluhankintoja koskeva sopimus liikenneministeriön ja Danske Statsbanerin välillä.

16

(17)  EUVL C 297, 29.11.2005, s. 4.

17

---

III Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN VI OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

| 16.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 97/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 97/26

---

Neuvoston puitepäätös 2009/299/YOS, tehty 26 päivänä helmikuuta 2009, puitepäätösten 2002/584/YOS, 2005/214/YOS, 2006/783/YOS, 2008/909/YOS ja 2008/947/YOS muuttamisesta henkilöiden prosessuaalisten oikeuksien parantamiseksi sekä vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisen edistämiseksi sellaisten päätösten osalta, jotka on tehty vastaajan ollessa poissa oikeudenkäynnistä – 8 artiklan 3 kohtaa koskeva lausuma

”Italia ilmoittaa haluavansa hyödyntää puitepäätöksen 2009/299/YOS (1) 8 artiklan 3 kohdassa tarjottua mahdollisuutta. Näin ollen puitepäätöstä sovelletaan viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2014 Italian toimivaltaisten viranomaisten tekemien, sellaisissa oikeudenkäynneissä annettujen päätösten tunnustamiseen ja täytäntöönpanoon, joissa asianomainen ei ollut henkilökohtaisesti läsnä.”

---

(1)  EUVL L 81, 27.3.2009, s. 24.

---

Oikaisuja

| 16.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 97/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 97/27

---

Oikaistaan neuvoston asetus (EY) N:o 261/2008, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2008, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen kompressorien tuonnissa

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 81, 20. maaliskuuta 2008
  )

Sivulla 2, johdanto-osan 13 kappaleessa, b kohdan ensimmäinen luetelmakohta, Sivulla 6, johdanto-osan 54 kappaleessa, taulukon ensimmäinen sarake, viides rivi, Sivulla 18, johdanto-osan 140 kappaleessa, taulukon ensimmäinen sarake, viides rivi, Sivulla 19, 1 artiklan 2 kohdassa, taulukon sarake ”Yritys”, viides rivi:

korvataan:

”Nu Air (Shanghai) Compressor and Tools Co. Ltd ...”

seuraavasti:

”Nu Air (Shanghai) Compressors and Tools Co. Ltd ...”.

---