# Europos Sąjungos L 184/2009

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2009.184.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 184 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 52 tomas2009m. liepos 16d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2009.184.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 184

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

52 tomas2009m. liepos 16d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | | 2009 m. liepos 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 622/2009, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 1 |
| | | 2009 m. liepos 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 623/2009, kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2009 m. liepos 16 d. | 3 |
| | * | 2009 m. liepos 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 624/2009, kuriuo uždraudžiama su Ispanijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti atlantines skumbres VIIIc, IX ir X zonose, ŽRVAK 34.1.1 zonos EB vandenyse | 6 |
| | | DARBO TVARKOS TAISYKLĖS IR PROCEDŪROS REGLAMENTAI |
| | * | Praktinių nurodymų šalims pakeitimai | 8 |
| | * | Europos bendrijų pirmosios instancijos teismo procedūros reglamento pakeitimai | 10 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

2009 m. liepos 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 622/2009, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

1

2009 m. liepos 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 623/2009, kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2009 m. liepos 16 d.

3

*

2009 m. liepos 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 624/2009, kuriuo uždraudžiama su Ispanijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti atlantines skumbres VIIIc, IX ir X zonose, ŽRVAK 34.1.1 zonos EB vandenyse

6

DARBO TVARKOS TAISYKLĖS IR PROCEDŪROS REGLAMENTAI

*

Praktinių nurodymų šalims pakeitimai

8

*

Europos bendrijų pirmosios instancijos teismo procedūros reglamento pakeitimai

10

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Taryba |
| | | 2009/550/EB |
| | * | 2009 m. kovo 5 d. Tarybos sprendimas dėl Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Rytų Atlanto žvejyboje pakeitimų patvirtinimo, kad būtų galima nustatyti ginčų sprendimo procedūras, išplėsti Konvencijos taikymo sritį ir peržiūrėti Konvencijos tikslus | 12 |
| | | Komisija |
| | | 2009/551/EB |
| | * | 2009 m. liepos 13 d. Komisijos sprendimas, kuriuo nustatomas didžiausias privataus alyvuogių aliejaus sandėliavimo paramos pagal konkursą, paskelbtą Reglamentu (EB) Nr. 542/2009, dydis
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 5715) | 16 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Taryba

2009/550/EB

*

2009 m. kovo 5 d. Tarybos sprendimas dėl Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Rytų Atlanto žvejyboje pakeitimų patvirtinimo, kad būtų galima nustatyti ginčų sprendimo procedūras, išplėsti Konvencijos taikymo sritį ir peržiūrėti Konvencijos tikslus

12

Komisija

2009/551/EB

*

2009 m. liepos 13 d. Komisijos sprendimas, kuriuo nustatomas didžiausias privataus alyvuogių aliejaus sandėliavimo paramos pagal konkursą, paskelbtą Reglamentu (EB) Nr. 542/2009, dydis
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 5715)

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 5715)

16

| | | IV   Kiti aktai |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ |
| | | EEE jungtinis komitetas |
| | * | 2006 m. spalio 25 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 313/06/COL, penkiasdešimt devintąjį kartą iš dalies keičiantis Procedūrines ir esmines taisykles valstybės pagalbos srityje, įtraukiant naują 10.B skyrių Valstybės pagalba rizikos kapitalo investicijoms į mažąsias ir vidutines įmones skatinti | 18 |

IV   Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

EEE jungtinis komitetas

*

2006 m. spalio 25 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 313/06/COL, penkiasdešimt devintąjį kartą iš dalies keičiantis Procedūrines ir esmines taisykles valstybės pagalbos srityje, įtraukiant naują 10.B skyrių Valstybės pagalba rizikos kapitalo investicijoms į mažąsias ir vidutines įmones skatinti

18

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 16.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 184/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 622/2009

2009 m. liepos 15 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2009 m. liepos 16 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. liepos 15 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MK | 27,8 |
| ZZ | 27,8 |
| 0707 00 05 | TR | 112,7 |
| ZZ | 112,7 |
| 0709 90 70 | TR | 98,5 |
| ZZ | 98,5 |
| 0805 50 10 | AR | 57,2 |
| TR | 53,0 |
| ZA | 60,3 |
| ZZ | 56,8 |
| 0808 10 80 | AR | 78,9 |
| BR | 72,3 |
| CL | 89,0 |
| CN | 93,4 |
| NZ | 95,4 |
| US | 91,0 |
| ZA | 83,1 |
| ZZ | 86,2 |
| 0808 20 50 | AR | 80,7 |
| CL | 70,2 |
| NZ | 87,2 |
| ZA | 93,7 |
| ZZ | 83,0 |
| 0809 10 00 | HR | 90,0 |
| TR | 182,6 |
| XS | 103,5 |
| ZZ | 125,4 |
| 0809 20 95 | TR | 254,0 |
| ZZ | 254,0 |
| 0809 30 | TR | 186,9 |
| ZZ | 186,9 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MK

27,8

ZZ

27,8

0707 00 05

TR

112,7

ZZ

112,7

0709 90 70

TR

98,5

ZZ

98,5

0805 50 10

AR

57,2

TR

53,0

ZA

60,3

ZZ

56,8

0808 10 80

AR

78,9

BR

72,3

CL

89,0

CN

93,4

NZ

95,4

US

91,0

ZA

83,1

ZZ

86,2

0808 20 50

AR

80,7

CL

70,2

NZ

87,2

ZA

93,7

ZZ

83,0

0809 10 00

HR

90,0

TR

182,6

XS

103,5

ZZ

125,4

0809 20 95

TR

254,0

ZZ

254,0

0809 30

TR

186,9

ZZ

186,9

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 16.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 184/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 184/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 623/2009

2009 m. liepos 15 d.

kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2009 m. liepos 16 d.

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 1996 m. birželio 28 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1249/96 dėl Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisyklių (grūdų sektoriaus importo muitų mokesčių srityje) (2), ypač į jo 2 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad produktams, kurių KN kodai 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002, ex 1005, išskyrus hibridinę sėklą, ir ex 1007, išskyrus sėjai skirtus hibridus, nustatomas importo muitas yra lygus šių importuotų produktų intervencinei kainai, padidintai 55 % ir atėmus konkrečiai siuntai taikomą CIF importo kainą. Tačiau nurodytas muitas negali viršyti Bendrojo muitų tarifo muito normos. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad produktams, kurių KN kodai 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002, ex 1005, išskyrus hibridinę sėklą, ir ex 1007, išskyrus sėjai skirtus hibridus, nustatomas importo muitas yra lygus šių importuotų produktų intervencinei kainai, padidintai 55 % ir atėmus konkrečiai siuntai taikomą CIF importo kainą. Tačiau nurodytas muitas negali viršyti Bendrojo muitų tarifo muito normos.

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad, siekiant apskaičiuoti minėto straipsnio 1 dalyje nurodytą importo muitą, reguliariai nustatomos tipinės minėtų produktų CIF importo kainos. |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad, siekiant apskaičiuoti minėto straipsnio 1 dalyje nurodytą importo muitą, reguliariai nustatomos tipinės minėtų produktų CIF importo kainos.

| (3) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalimi, produktų, pažymėtų kodais KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ir 1007 00 90 importo muito apskaičiavimui turi būti taikoma kasdieninė tipinė CIF importo kaina, nustatyta minėto reglamento 4 straipsnyje nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

(3)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalimi, produktų, pažymėtų kodais KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ir 1007 00 90 importo muito apskaičiavimui turi būti taikoma kasdieninė tipinė CIF importo kaina, nustatyta minėto reglamento 4 straipsnyje nurodyta tvarka.

| (4) | Reikėtų nustatyti importo muitus, taikytinus nuo 2009 m. liepos 16 d., kurie yra taikomi tol, kol bus nustatyti nauji, |
| --- | --- |

(4)

Reikėtų nustatyti importo muitus, taikytinus nuo 2009 m. liepos 16 d., kurie yra taikomi tol, kol bus nustatyti nauji,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nuo 2009 m. liepos 16 d. importo muitai grūdų sektoriuje, numatyti Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje, yra nustatomi šio reglamento I priede, remiantis II priede pateikta informacija.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2009 m. liepos 16 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. liepos 15 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 161, 1996 6 29, p. 125.

2

---

I PRIEDAS

Produktų, išvardytų Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje, importo muitai, taikomi nuo 2009 m. liepos 16 d.

| KN kodas | Prekių pavadinimas | Importo muitas (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kietieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės | 0,00 |
| vidutinės kokybės | 0,00 |
| žemos kokybės | 0,00 |
| 1001 90 91 | Paprastieji KVIEČIAI, skirti sėjai | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Paprastieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUGIAI | 55,27 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZAI, skirti sėjai, išskyrus hibridus | 31,15 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZAI, išskyrus sėklą (2) | 31,15 |
| 1007 00 90 | Grūdinis SORGAS, išskyrus hibridus, skirtus sėjai | 60,26 |

KN kodas

Prekių pavadinimas

Importo muitas (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kietieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės

0,00

vidutinės kokybės

0,00

žemos kokybės

0,00

1001 90 91

Paprastieji KVIEČIAI, skirti sėjai

0,00

ex 1001 90 99

Paprastieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai

0,00

1002 00 00

RUGIAI

55,27

1005 10 90

KUKURŪZAI, skirti sėjai, išskyrus hibridus

31,15

1005 90 00

KUKURŪZAI, išskyrus sėklą (2)

31,15

1007 00 90

Grūdinis SORGAS, išskyrus hibridus, skirtus sėjai

60,26

---

(1)  Prekių, kurios į Bendriją atgabenamos per Atlanto vandenyną arba per Sueco kanalą (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 4 dalis), importuotojui muitas gali būti sumažintas:

| — | 3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje,

| — | 2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Danijoje, Estijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Danijoje, Estijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje.

(2)  Importuotojui muitas gali būti sumažintas vienoda 24 EUR/t suma, jei laikomasi Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 5 dalyje nurodytų sąlygų.

---

II PRIEDAS

I priede nustatyto muito apskaičiavimo komponentai

30.6.2009-14.7.2009

| 1. | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Paprastieji kviečiai (1) | Kukurūzai | Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės | Kietieji kviečiai, vidutinės kokybės (2) | Kietieji kviečiai, žemos kokybės (3) | Miežiai |
| Prekių birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotiruojama | 175,68 | 94,79 | — | — | — | — |
| FOB kaina JAV | — | — | 189,62 | 179,62 | 159,62 | 83,82 |
| Meksikos įlankos priedas | — | 16,16 | — | — | — | — |
| Didžiųjų ežerų priedas | 8,75 | — | — | — | — | — |

1.

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:

(EUR/t)

Paprastieji kviečiai (1)

Kukurūzai

Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės

Kietieji kviečiai, vidutinės kokybės (2)

Kietieji kviečiai, žemos kokybės (3)

Miežiai

Prekių birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotiruojama

175,68

94,79

—

—

—

—

FOB kaina JAV

—

—

189,62

179,62

159,62

83,82

Meksikos įlankos priedas

—

16,16

—

—

—

—

Didžiųjų ežerų priedas

8,75

—

—

—

—

—

| 2. | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:






  Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas: | 19,92 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Gabenimo išlaidos: Didieji ežerai–Roterdamas: | 17,94 EUR/t |

2.

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:

Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas:

19,92 EUR/t

Gabenimo išlaidos: Didieji ežerai–Roterdamas:

17,94 EUR/t

---

(1)  Įtraukta 14 EUR/t priemoka (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

(2)  10 EUR/t nuolaida (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

(3)  30 EUR/t nuolaida (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

---

| 16.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 184/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 184/6

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 624/2009

2009 m. liepos 15 d.

kuriuo uždraudžiama su Ispanijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti atlantines skumbres VIIIc, IX ir X zonose, ŽRVAK 34.1.1 zonos EB vandenyse

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal bendrąją žuvininkystės politiką (1), ypač į jo 26 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (2), ypač į jo 21 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2009 m. sausio 16 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 43/2009, kuriuo 2009 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos, taikomos Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus (3), nustatomos kvotos 2009 metams. |
| --- | --- |

(1)

2009 m. sausio 16 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 43/2009, kuriuo 2009 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos, taikomos Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus (3), nustatomos kvotos 2009 metams.

| (2) | Pagal Komisijai pateiktą informaciją, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2009 metams skirtą kvotą. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Komisijai pateiktą informaciją, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2009 metams skirtą kvotą.

| (3) | Todėl būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti tų išteklių žuvis, |
| --- | --- |

(3)

Todėl būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti tų išteklių žuvis,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei 2009 metams skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos dienos.

2 straipsnis

Draudimas

Nuo šio reglamento priede nustatytos dienos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, uždraudžiama žvejoti tame priede nurodytų išteklių žuvis. Draudžiama laivuose laikyti, perkrauti arba iškrauti tokių laivų po nurodytos dienos sužvejotas minėtų išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. liepos 15 d.

Komisijos vardu

Fokion FOTIADIS

Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinis direktorius

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

1

(2)  OL L 261, 1993 10 20, p. 1.

2

(3)  OL L 22, 2009 1 26, p. 1.

3

---

PRIEDAS

| Nr. | 3/T&Q |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Ispanija |
| Ištekliai | MAC/8C3411 |
| Rūšis | Atlantinė skumbrė (Scomber scombrus) |
| Zona | VIIIc, IX ir X zonos, ŽRVAK 34.1.1 zonos EB vandenys |
| Data | 2009 6 10 |

Nr.

3/T&Q

Valstybė narė

Ispanija

Ištekliai

MAC/8C3411

Rūšis

Atlantinė skumbrė (Scomber scombrus)

Zona

VIIIc, IX ir X zonos, ŽRVAK 34.1.1 zonos EB vandenys

Data

2009 6 10

---

DARBO TVARKOS TAISYKLĖS IR PROCEDŪROS REGLAMENTAI

| 16.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 184/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 184/8

---

PRAKTINIŲ NURODYMŲ ŠALIMS PAKEITIMAI

EUROPOS BENDRIJŲ PIRMOSIOS INSTANCIJOS TEISMAS,

vadovaudamasis savo Procedūros reglamento 150 straipsniu,

atsižvelgdamas į 2007 m. liepos 5 d. priimtus Praktinius nurodymus šalims,

PRIIMA ŠIUOS PRAKTINIŲ NURODYMŲ ŠALIMS PAKEITIMUS:

1 straipsnis

1.   9 punkte po žodžio „tikrumą“ įrašyta „pirmame puslapyje“, o žodis „pasirašyti“ pakeistas „pažymėti savo inicialus“.

2.   10 punkte prieš priešpaskutinę įtrauką įtraukta papildoma įtrauka:

„apeliacinėse ir intelektinės nuosavybės bylose dubliko ir tripliko atveju – 15 puslapių,“.

3.   15 punktas papildytas šiuo sakiniu:

„Be to, pageidautina, kad kiekvienas nurodytas ieškinio pagrindas turėtų pavadinimą, kad būtų lengviau jį identifikuoti“.

4.   19 punktas papildytas šiuo sakiniu:

„Ją reikia pateikti atskirai nuo skundui pagrįsti pridėtų dokumentų ir taip pat nusiųsti elektroninio pašto adresu CFI.Registry@curia.europa.eu kaip paprastą elektroninį dokumentą, nurodant bylą, su kuria ji susijusi.“

5.   36 punkto e papunktis pakeistas taip:

| „e) | data, kada apeliantas gavo Tarnautojų teismo sprendimą, dėl kurio pateikiamas apeliacinis skundas;“ |
| --- | --- |

„e)

data, kada apeliantas gavo Tarnautojų teismo sprendimą, dėl kurio pateikiamas apeliacinis skundas;“

6.   41 punktas papildytas šiuo sakiniu:

„Ją reikia pateikti atskirai nuo apeliaciniam skundui pagrįsti pridėtų dokumentų ir taip pat nusiųsti elektroninio pašto adresu CFI.Registry@curia.europa.eu kaip paprastą elektroninį dokumentą, nurodant bylą, su kuria ji susijusi.“

7.   44 punkto c papunktis pakeistas taip:

| „c) | data, kada šalis gavo apeliacinį skundą;“ |
| --- | --- |

„c)

data, kada šalis gavo apeliacinį skundą;“

8.   51 punkto a papunktyje po žodžio „numeris“ įrašyta „(nurodyti pareiškimą, prie kurio pridedami dokumentai, parašant raidę ir numerį: pavyzdžiui, priedas A.1, A.2 ir t. t., numeruojant ieškinio priedus; B.1, B.2 ir t. t. – atsiliepimo į ieškinį priedus; C.1, C.2 ir t. t. – dubliko priedus; D.1, D.2 ir t. t. – tripliko priedus)“ ir išbraukta 51 punkto paskutinioji pastraipa.

9.   52 punkte frazė „Prie pareiškimo pridedami dokumentai turi būti sunumeruoti“ pakeista „Prie pareiškimo pridedamų dokumentų puslapiai turi būti sunumeruoti“, žodis „numeracija“ pakeistas „puslapių numeracija“.

10.   73 punktas papildytas taip:

„Toks prašymas negali būti pateiktas konfidencialiai.“

11.   81 punkte žodžiai „2–3 puslapių“ pakeisti „2 puslapių“.

12.   Po 83 punkto įtrauktos naujos antraštinės dalys „L. Dėl prašymų leisti pateikti dubliką ar tripliką intelektinės nuosavybės bylose“ ir „M. Dėl prašymų surengti posėdį intelektinės nuosavybės bylose“. Antraštinė dalis „L. Dėl teisinės pagalbos prašymų“ tampa antraštine dalimi „N. Dėl teisinės pagalbos prašymų“.

84–87 punktai pakeisti taip:

„L.   Dėl prašymų leisti pateikti dubliką ar tripliką intelektinės nuosavybės bylose

| 84. | Gavęs per Procedūros reglamento 135 straipsnio 2 dalyje numatytą terminą pateiktą prašymą, vadovaudamasis šia nuostata pirmininkas gali leisti pateikti dubliką ar tripliką, jeigu tai būtina, kad atitinkama šalis galėtų apginti savo poziciją. |
| --- | --- |

84.

Gavęs per Procedūros reglamento 135 straipsnio 2 dalyje numatytą terminą pateiktą prašymą, vadovaudamasis šia nuostata pirmininkas gali leisti pateikti dubliką ar tripliką, jeigu tai būtina, kad atitinkama šalis galėtų apginti savo poziciją.

| 85. | Išskyrus ypatingas aplinkybes, tokio prašymo apimtis negali viršyti 2 puslapių ir jame turi būti glaustai pateikiamos tik konkrečios priežastys, dėl kurių, atitinkamos šalies manymu, dublikas ar triplikas yra būtinas. Prašymas turi būti aiškus, kad jį nagrinėjant nereikėtų remtis pagrindiniais pareiškimais. |
| --- | --- |

85.

Išskyrus ypatingas aplinkybes, tokio prašymo apimtis negali viršyti 2 puslapių ir jame turi būti glaustai pateikiamos tik konkrečios priežastys, dėl kurių, atitinkamos šalies manymu, dublikas ar triplikas yra būtinas. Prašymas turi būti aiškus, kad jį nagrinėjant nereikėtų remtis pagrindiniais pareiškimais.

M.   Dėl prašymų surengti posėdį intelektinės nuosavybės bylose

| 86. | Pirmosios instancijos teismas gali nuspręsti sprendimą dėl ieškinio priimti be žodinės proceso dalies, nebent per Procedūros reglamento 135 a straipsnyje numatytą terminą viena iš šalių pateikė prašymą išklausyti jos pastabas. |
| --- | --- |

86.

Pirmosios instancijos teismas gali nuspręsti sprendimą dėl ieškinio priimti be žodinės proceso dalies, nebent per Procedūros reglamento 135 a straipsnyje numatytą terminą viena iš šalių pateikė prašymą išklausyti jos pastabas.

| 87. | Prašyme turi būti nurodyta, kodėl šalis pageidauja būti išklausyta. Šiuos motyvus reikia pagrįsti realiu posėdžio naudos atitinkamai šaliai įvertinimu, taip pat būtina nurodyti bylos medžiagos aspektus arba argumentus, kuriuos, šalies manymu, būtina plačiau išdėstyti arba paneigti per posėdį. Nepakanka bendrai nurodyti priežastis, susijusias su bylos ar spręstinų klausimų svarba.“ |
| --- | --- |

87.

Prašyme turi būti nurodyta, kodėl šalis pageidauja būti išklausyta. Šiuos motyvus reikia pagrįsti realiu posėdžio naudos atitinkamai šaliai įvertinimu, taip pat būtina nurodyti bylos medžiagos aspektus arba argumentus, kuriuos, šalies manymu, būtina plačiau išdėstyti arba paneigti per posėdį. Nepakanka bendrai nurodyti priežastis, susijusias su bylos ar spręstinų klausimų svarba.“

Atitinkamai pakeista tolesnių punktų numeracija.

13.   91 punktas tampa 95 punktu, nuoroda į 85 punktą pakeista nuoroda į 89 punktą.

14.   Į 100 punktą, kuris tampa 104 punktu, po žodžių „10 minučių“ įrašyta „(sujungtose bylose kiekvienos pagrindinės šalies kalbai skirta 15 minučių dėl kiekvienos bylos ir kiekvienos įstojusios į bylą šalies kalbai – 10 minučių dėl kiekvienos bylos)“.

15.   102 punktas tampa 106 punktu ir jo pirma dalis papildyta šiuo sakiniu:

„Vis dėlto intelektinės nuosavybės bylose posėdžio pranešime tik išvardijami ieškinio pagrindai ir pateikiama trumpa šalių argumentų santrauka.“

2 straipsnis

Šie Praktinių nurodymų šalims pakeitimai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jie įsigalioja kitą dieną po paskelbimo.

Priimta Liuksemburgem, 2009 m. birželio 16 d.

E. COULON

Kancleris

M. JAEGER

Pirmininkas

---

| 16.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 184/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 184/10

---

EUROPOS BENDRIJŲ PIRMOSIOS INSTANCIJOS TEISMO PROCEDŪROS REGLAMENTO PAKEITIMAI

EUROPOS BENDRIJŲ PIRMOSIOS INSTANCIJOS TEISMAS,

atsižvelgdamas į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač jos 224 straipsnio penktąją pastraipą,

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 140 straipsnio penktąją pastraipą,

atsižvelgdamas į Protokolo dėl Teisingumo Teismo statuto 63 straipsnį,

atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo pritarimą,

atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 15 d. Tarybos patvirtinimą,

PRIIMA ŠIUOS PROCEDŪROS REGLAMENTO PAKEITIMUS:

1 straipsnis

1991 m. gegužės 2 d. Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismo procedūros reglamentas (OL L 136, 1991 5 31, p. 1, klaidų ištaisymas paskelbtas OL L 317, 1991 11 19, p. 34), iš dalies pakeistas 1994 m. rugsėjo 15 d. (OL L 249, 1994 9 24, p. 17), 1995 m. vasario 17 d. (OL L 44, 1995 2 28, p. 64), 1995 liepos 15 d. (OL L 172, 1995 7 22, p. 3), 1997 m. kovo 12 d. (OL L 103, 1997 4 19, p. 6, klaidų ištaisymas paskelbtas OL L 351, 1997 12 23, p. 72), 1999 m. gegužės 17 d. (OL L 135, 1999 5 29, p. 92), 2000 m. gruodžio 6 d. (OL L 322, 2000 12 19, p. 4), 2003 m. gegužės 21 d. (OL L 147, 2003 6 14, p. 22), 2004 m. balandžio 19 d. (OL L 132, 2004 4 29, p. 3), 2004 m. balandžio 21 d. (OL L 127, 2004 4 29, p. 108), 2005 m. spalio 12 d. (OL L 298, 2005 11 15, p. 1), 2006 m. gruodžio 18 d. (OL L 386, 2006 12 29, p. 45) ir 2008 m. birželio 12 d. (OL L 179, 2008 7 8, p. 12), 2009 m. sausio 14 d. (OL L 24, 2009 1 28, p. 9) ir 2009 m. vasario 16 d. (OL L 60, 2009 3 4, p. 3), iš dalies keičiamas taip:

| 1. | Po 121 straipsnio įrašomas toks tekstas:
  „4a SKYRIUS:

  PIRMOSIOS INSTANCIJOS TEISMO SPRENDIMAI, PRIIMAMI PERŽIŪRĖJUS JO SPRENDIMĄ IR BYLĄ GRĄŽINUS ŠIAM TEISMUI

  121a straipsnis
  Jeigu Teisingumo Teismas peržiūri Pirmosios instancijos teismo sprendimą arba nutartį ir nusprendžia grąžinti jam bylą, šiuo sprendimu byla perduodama nagrinėti Pirmosios instancijos teismui.
  121b straipsnis
  1.   Jeigu Teisingumo Teismas grąžina kolegijos spręstą bylą, Pirmosios instancijos teismo pirmininkas gali paskirti tą bylą kitai kolegijai, kurią sudaro toks pat teisėjų skaičius.
  2.   Jeigu Teisingumo Teismas grąžina Pirmosios instancijos teismo plenariniame posėdyje arba didžiojoje kolegijoje spręstą bylą, ji paskiriama atitinkamai tokiam teismui arba tokiai kolegijai.
  3.   Šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytais atvejais taikomos 13 straipsnio 2 dalies, 14 straipsnio 1 dalies ir 51 straipsnio 1 dalies nuostatos.
  121c straipsnis
  1.   Per mėnesį nuo Teisingumo Teismo sprendimo įteikimo Pirmosios instancijos teisme nagrinėjamos bylos šalys gali pateikti savo pastabas dėl iš šio sprendimo darytinų išvadų ginčui išspręsti. Šis terminas negali būti pratęstas.
  2.   Pirmosios instancijos teismas gali nurodyti jo nagrinėjamos bylos šalims pateikti savo pareiškimus imdamasis proceso organizavimo priemonių ir nuspręsti išklausyti šalis per žodinę proceso dalį.
  121d straipsnis
  Pirmosios instancijos teismas sprendžia išlaidų, susijusių su po peržiūrėjimo jo nagrinėjama byla, klausimą.“ |
| --- | --- |

1.

Po 121 straipsnio įrašomas toks tekstas:

„4a SKYRIUS:

PIRMOSIOS INSTANCIJOS TEISMO SPRENDIMAI, PRIIMAMI PERŽIŪRĖJUS JO SPRENDIMĄ IR BYLĄ GRĄŽINUS ŠIAM TEISMUI

121a straipsnis

Jeigu Teisingumo Teismas peržiūri Pirmosios instancijos teismo sprendimą arba nutartį ir nusprendžia grąžinti jam bylą, šiuo sprendimu byla perduodama nagrinėti Pirmosios instancijos teismui.

121b straipsnis

1.   Jeigu Teisingumo Teismas grąžina kolegijos spręstą bylą, Pirmosios instancijos teismo pirmininkas gali paskirti tą bylą kitai kolegijai, kurią sudaro toks pat teisėjų skaičius.

2.   Jeigu Teisingumo Teismas grąžina Pirmosios instancijos teismo plenariniame posėdyje arba didžiojoje kolegijoje spręstą bylą, ji paskiriama atitinkamai tokiam teismui arba tokiai kolegijai.

3.   Šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytais atvejais taikomos 13 straipsnio 2 dalies, 14 straipsnio 1 dalies ir 51 straipsnio 1 dalies nuostatos.

121c straipsnis

1.   Per mėnesį nuo Teisingumo Teismo sprendimo įteikimo Pirmosios instancijos teisme nagrinėjamos bylos šalys gali pateikti savo pastabas dėl iš šio sprendimo darytinų išvadų ginčui išspręsti. Šis terminas negali būti pratęstas.

2.   Pirmosios instancijos teismas gali nurodyti jo nagrinėjamos bylos šalims pateikti savo pareiškimus imdamasis proceso organizavimo priemonių ir nuspręsti išklausyti šalis per žodinę proceso dalį.

121d straipsnis

Pirmosios instancijos teismas sprendžia išlaidų, susijusių su po peržiūrėjimo jo nagrinėjama byla, klausimą.“

| 2. | 134 straipsnio 1 dalies sakinys po žodžių „įstojantys į bylą asmenys“ papildomas taip: „atsakydami į ieškinį tinkama forma ir per nustatytą terminą“.
  Naujas tekstas:
  „134 straipsnis
  1.   Procedūros Apeliacinėje taryboje šalys, kitos nei ieškovas, gali dalyvauti Pirmosios instancijos teismo byloje kaip įstojantys į bylą asmenys, atsakydami į ieškinį tinkama forma ir per nustatytą terminą.“ |
| --- | --- |

2.

134 straipsnio 1 dalies sakinys po žodžių „įstojantys į bylą asmenys“ papildomas taip: „atsakydami į ieškinį tinkama forma ir per nustatytą terminą“.

Naujas tekstas:

„134 straipsnis

1.   Procedūros Apeliacinėje taryboje šalys, kitos nei ieškovas, gali dalyvauti Pirmosios instancijos teismo byloje kaip įstojantys į bylą asmenys, atsakydami į ieškinį tinkama forma ir per nustatytą terminą.“

| 3. | Panaikinti 135 straipsnio 1 dalies žodžius „134 straipsnio 1 dalyje nurodyti įstojantys į bylą asmenys <...> gali pateikti“ ir juos pakeisti „procedūros Apeliacinėje taryboje šalys, kitos nei ieškovas <...> pateikia“
  Naujas tekstas:
  „135 straipsnis
  1.   Tarnyba ir procedūros Apeliacinėje taryboje šalys, kitos nei ieškovas, per du mėnesius nuo ieškinio įteikimo pateikia atsakymus į ieškinį.
  Atsakymams į ieškinį taikomos 46 straipsnio nuostatos.“ |
| --- | --- |

3.

Panaikinti 135 straipsnio 1 dalies žodžius „134 straipsnio 1 dalyje nurodyti įstojantys į bylą asmenys <...> gali pateikti“ ir juos pakeisti „procedūros Apeliacinėje taryboje šalys, kitos nei ieškovas <...> pateikia“

Naujas tekstas:

„135 straipsnis

1.   Tarnyba ir procedūros Apeliacinėje taryboje šalys, kitos nei ieškovas, per du mėnesius nuo ieškinio įteikimo pateikia atsakymus į ieškinį.

Atsakymams į ieškinį taikomos 46 straipsnio nuostatos.“

2 straipsnis

Šie Procedūros reglamento pakeitimai, autentiški Procedūros reglamento 35 straipsnio 1 dalyje išvardytomis kalbomis, skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja pirmąją antro mėnesio po jų paskelbimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2009 m. liepos 7 d..

Kancleris

E. COULON

Pirmininkas

M. JAEGER

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Taryba

| 16.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 184/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 184/12

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2009 m. kovo 5 d.

dėl Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Rytų Atlanto žvejyboje pakeitimų patvirtinimo, kad būtų galima nustatyti ginčų sprendimo procedūras, išplėsti Konvencijos taikymo sritį ir peržiūrėti Konvencijos tikslus

(2009/550/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį kartu su 300 straipsnio 2 dalimi ir 300 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),

kadangi:

| (1) | Konvencija dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Rytų Atlanto žvejyboje (toliau – Konvencija) buvo pasirašyta 1980 m. lapkričio 18 d. Londone ir įsigaliojo 1982 m. kovo 17 d. |
| --- | --- |

(1)

Konvencija dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Rytų Atlanto žvejyboje (toliau – Konvencija) buvo pasirašyta 1980 m. lapkričio 18 d. Londone ir įsigaliojo 1982 m. kovo 17 d.

| (2) | Bendrija prie Konvencijos prisijungė 1981 m. liepos 13 d. (2). |
| --- | --- |

(2)

Bendrija prie Konvencijos prisijungė 1981 m. liepos 13 d. (2).

| (3) | Pagal Konvencijos 19 straipsnio 2 dalį Konvencijos pakeitimui priimti būtina, kad jį patvirtintų trys ketvirtadaliai Susitariančiųjų Šalių. Pagal Konvencijos 19 straipsnio 3 dalį pakeitimas įsigalios po 120 dienų nuo depozitaro pranešimo apie rašytinio pranešimo dėl trijų ketvirtadalių Susitariančiųjų Šalių pritarimo gavimo datos. |
| --- | --- |

(3)

Pagal Konvencijos 19 straipsnio 2 dalį Konvencijos pakeitimui priimti būtina, kad jį patvirtintų trys ketvirtadaliai Susitariančiųjų Šalių. Pagal Konvencijos 19 straipsnio 3 dalį pakeitimas įsigalios po 120 dienų nuo depozitaro pranešimo apie rašytinio pranešimo dėl trijų ketvirtadalių Susitariančiųjų Šalių pritarimo gavimo datos.

| (4) | Konvencijos Susitariančiosios Šalys Žvejybos Šiaurės Rytų Atlanto komisijos (toliau – NEAFC) 23-ajame metiniame susitikime 2004 m. lapkričio mėn. priėmė Konvencijos pakeitimą, pagal kurį NEAFC gali priimti rekomendacijas, kuriomis nustatomos su Konvencija susijusių ginčų sprendimo procedūros. |
| --- | --- |

(4)

Konvencijos Susitariančiosios Šalys Žvejybos Šiaurės Rytų Atlanto komisijos (toliau – NEAFC) 23-ajame metiniame susitikime 2004 m. lapkričio mėn. priėmė Konvencijos pakeitimą, pagal kurį NEAFC gali priimti rekomendacijas, kuriomis nustatomos su Konvencija susijusių ginčų sprendimo procedūros.

| (5) | Balsuodamos paštu, Konvencijos Susitariančiosios Šalys 2006 m. rugpjūčio 11 d. priėmė Konvencijos pakeitimą, kuriuo Konvencijos taikymo sritis išplečiama ir Konvencija imama taikyti ir dugno gyvūnų rūšims bei išplečiami jos tikslai. Konvencija taip pat buvo iš dalies pakeista, kad būtų paminėti pokyčiai kituose tarptautiniuose žvejybos valdymo forumuose, kurie turi poveikio žvejybai NEAFC konvencijos rajone, ir buvo pradėtos vartoti tam tikros naujos apibrėžtys. |
| --- | --- |

(5)

Balsuodamos paštu, Konvencijos Susitariančiosios Šalys 2006 m. rugpjūčio 11 d. priėmė Konvencijos pakeitimą, kuriuo Konvencijos taikymo sritis išplečiama ir Konvencija imama taikyti ir dugno gyvūnų rūšims bei išplečiami jos tikslai. Konvencija taip pat buvo iš dalies pakeista, kad būtų paminėti pokyčiai kituose tarptautiniuose žvejybos valdymo forumuose, kurie turi poveikio žvejybai NEAFC konvencijos rajone, ir buvo pradėtos vartoti tam tikros naujos apibrėžtys.

| (6) | Kadangi yra žvejojamos dugno gyvūnų rūšys arba joms žvejyba daro poveikį, tikslinga Konvenciją taikyti ir joms. |
| --- | --- |

(6)

Kadangi yra žvejojamos dugno gyvūnų rūšys arba joms žvejyba daro poveikį, tikslinga Konvenciją taikyti ir joms.

| (7) | Konvencijoje numatoma, kad NEAFC vykdo savo funkcijas siekdama apsaugoti ir optimaliai naudoti žuvininkystės išteklius. Be šių tikslų, svarbu pabrėžti ilgalaikio valdymo svarbą ir tai, kad žuvininkystės išteklių valdymas turėtų teikti nuolatinę ekonominę ir socialinę naudą bei naudą aplinkai. Todėl Konvencijos tikslai turėtų būti papildyti šiais aspektais. |
| --- | --- |

(7)

Konvencijoje numatoma, kad NEAFC vykdo savo funkcijas siekdama apsaugoti ir optimaliai naudoti žuvininkystės išteklius. Be šių tikslų, svarbu pabrėžti ilgalaikio valdymo svarbą ir tai, kad žuvininkystės išteklių valdymas turėtų teikti nuolatinę ekonominę ir socialinę naudą bei naudą aplinkai. Todėl Konvencijos tikslai turėtų būti papildyti šiais aspektais.

| (8) | Pagal Konvenciją, vykdydama savo funkcijas, NEAFC atsižvelgia į geriausius savo turimus mokslinius duomenis. Įgyvendinant tikslus, taip pat svarbu atsižvelgti į atsargumo bei ekosisteminį principus ir poreikį išsaugoti jūrų biologinę įvairovę. Todėl tikslinga, kad, vykdydama savo funkcijas, NEAFC atsižvelgtų į tuos aspektus. |
| --- | --- |

(8)

Pagal Konvenciją, vykdydama savo funkcijas, NEAFC atsižvelgia į geriausius savo turimus mokslinius duomenis. Įgyvendinant tikslus, taip pat svarbu atsižvelgti į atsargumo bei ekosisteminį principus ir poreikį išsaugoti jūrų biologinę įvairovę. Todėl tikslinga, kad, vykdydama savo funkcijas, NEAFC atsižvelgtų į tuos aspektus.

| (9) | Dėl pagal Konvenciją nustatytos ginčų sprendimo procedūros ginčai turėtų būti sprendžiami greičiau, o tai būtų naudinga Bendrijai. |
| --- | --- |

(9)

Dėl pagal Konvenciją nustatytos ginčų sprendimo procedūros ginčai turėtų būti sprendžiami greičiau, o tai būtų naudinga Bendrijai.

| (10) | Be to, tokia procedūra padėtų sustiprinti ir modernizuoti regionines žuvininkystės valdymo organizacijas, ypač NEAFC, ir taip būtų užtikrintas ilgalaikis tvarumas žvejojant Šiaurės Rytų Atlante. |
| --- | --- |

(10)

Be to, tokia procedūra padėtų sustiprinti ir modernizuoti regionines žuvininkystės valdymo organizacijas, ypač NEAFC, ir taip būtų užtikrintas ilgalaikis tvarumas žvejojant Šiaurės Rytų Atlante.

| (11) | Todėl, atsižvelgiant į Bendrijai pagal Konvenciją tekusias žvejybos galimybes, Bendrijai naudinga patvirtinti siūlomus pakeitimus, |
| --- | --- |

(11)

Todėl, atsižvelgiant į Bendrijai pagal Konvenciją tekusias žvejybos galimybes, Bendrijai naudinga patvirtinti siūlomus pakeitimus,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Europos bendrijos vardu patvirtinami Konvencijos pakeitimai, kurie pateikiami šio sprendimo priede.

Konvencijos pakeitimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

2 straipsnis

Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), kuriam (-iems) pagal Konvencijos (3) 19 straipsnio 3 dalį suteikiami įgaliojimai pranešti Vyriausybei depozitarei apie Bendrijos patvirtinimą.

Priimta Briuselyje, 2009 m. kovo 5 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. ŘÍMAN

---

(1)  2009 m. vasario 19 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  OL L 227, 1981 8 12, p. 21.

2

(3)  Tarybos Generalinis sekretoriatas pakeitimų įsigaliojimo datą paskelbs Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

3

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

---

PRIEDAS

Konvencija dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Rytų Atlanto žvejyboje iš dalies keičiama taip:

| 1. | Preambulėje įterpiama nauja antra pastraipa:
  „PRIPAŽINDAMOS atitinkamas 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatas; 1995 m. Susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo; 1993 m. Susitarimą, skirtą skatinti atviroje jūroje plaukiojančius žvejybos laivus įgyvendinti tarptautines išsaugojimo ir valdymo priemones, ir atsižvelgdamos į 1995 m. spalio mėn. 28-ojoje Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos konferencijos sesijoje priimtą Atsakingos žuvininkystės kodeksą,“ |
| --- | --- |

1.

Preambulėje įterpiama nauja antra pastraipa:

„PRIPAŽINDAMOS atitinkamas 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatas; 1995 m. Susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo; 1993 m. Susitarimą, skirtą skatinti atviroje jūroje plaukiojančius žvejybos laivus įgyvendinti tarptautines išsaugojimo ir valdymo priemones, ir atsižvelgdamos į 1995 m. spalio mėn. 28-ojoje Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos konferencijos sesijoje priimtą Atsakingos žuvininkystės kodeksą,“

| 2. | Preambulės trečia pastraipa pakeičiama taip:
  „NORĖDAMOS skatinti ilgalaikę žuvininkystės išteklių Šiaurės Rytų Atlanto rajone apsaugą ir optimalų naudojimą ir tokiu būdu apsaugoti jūrų ekosistemas, kuriose šie ištekliai aptinkami, ir atitinkamai skatinti su šiais ištekliais susijusį tarptautinį bendradarbiavimą bei konsultacijas,“ |
| --- | --- |

2.

Preambulės trečia pastraipa pakeičiama taip:

„NORĖDAMOS skatinti ilgalaikę žuvininkystės išteklių Šiaurės Rytų Atlanto rajone apsaugą ir optimalų naudojimą ir tokiu būdu apsaugoti jūrų ekosistemas, kuriose šie ištekliai aptinkami, ir atitinkamai skatinti su šiais ištekliais susijusį tarptautinį bendradarbiavimą bei konsultacijas,“

| 3. | 1 straipsnis pakeičiamas taip:
  „1 straipsnis
  Šioje Konvencijoje vartojamų terminų apibrėžtys:
  1.   Konvencijos rajonas– rajonai:a)tose Atlanto ir Arkties vandenynų dalyse bei joms priklausančiose jūrose, kurie yra į šiaurę nuo 36° šiaurės platumos ir tarp 42° vakarų ilgumos ir 51° rytų ilgumos, išskyrus:





  — | Baltijos jūros ir Beltų sąsiaurio dalis, esančias į pietus ir į rytus nuo linijų, brėžiamų nuo Hasenore kyšulio iki Gniben rago, nuo Korshage iki Spodsbierg ir nuo Gilbierg kyšulio iki Kullen, ir |
| --- | --- | --- |

3.

1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

Šioje Konvencijoje vartojamų terminų apibrėžtys:

1.   Konvencijos rajonas– rajonai:

—

Baltijos jūros ir Beltų sąsiaurio dalis, esančias į pietus ir į rytus nuo linijų, brėžiamų nuo Hasenore kyšulio iki Gniben rago, nuo Korshage iki Spodsbierg ir nuo Gilbierg kyšulio iki Kullen, ir

| — | Viduržemio jūrą ir jai priklausančius jūrinius vandenis iki 36° šiaurės platumos lygiagretės ir 5°36′ vakarų ilgumos dienovidinio susikirtimo taško; |
| --- | --- |

—

Viduržemio jūrą ir jai priklausančius jūrinius vandenis iki 36° šiaurės platumos lygiagretės ir 5°36′ vakarų ilgumos dienovidinio susikirtimo taško;

2.   Žuvininkystės ištekliai– žuvų, moliuskų, vėžiagyvių ir dugno gyvūnų rūšių ištekliai, išskyrus 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos I priede išvardytas toli migruojančias rūšis ir anadromines rūšis tiek, kiek joms taikomi kiti tarptautiniai susitarimai.

3.   Gyvieji jūrų ištekliai– visos gyvos jūrų ekosistemų sudedamosios dalys.

4.   Jūrų biologinė įvairovė– gyvųjų jūrų organizmų ir ekologinių kompleksų, kurių dalis jie yra, kintamumas; ši sąvoka apima rūšies, rūšių tarpusavio bei ekosistemų įvairovę.“

| 4. | 2 straipsnis pakeičiamas taip:
  „2 straipsnis
  Šios Konvencijos tikslas – užtikrinti ilgalaikę žuvininkystės išteklių apsaugą ir optimalų jų naudojimą Konvencijos rajone, teikiančių nuolatinę ekonominę ir socialinę naudą bei naudą aplinkai.“ |
| --- | --- |

4.

2 straipsnis pakeičiamas taip:

„2 straipsnis

Šios Konvencijos tikslas – užtikrinti ilgalaikę žuvininkystės išteklių apsaugą ir optimalų jų naudojimą Konvencijos rajone, teikiančių nuolatinę ekonominę ir socialinę naudą bei naudą aplinkai.“

| 5. | 4 straipsnis pakeičiamas taip:
  „4 straipsnis
  1.   Komisija vykdo savo funkcijas siekdama įgyvendinti 2 straipsnyje iškeltus tikslus.
  2.   Teikdama rekomendacijas pagal šios Konvencijos 5 arba 6 straipsnius Komisija visų pirma:






  a) | užtikrina, kad rekomendacijos yra pagrįstos geriausiais turimais moksliniais duomenimis; |
| --- | --- | --- |

5.

4 straipsnis pakeičiamas taip:

„4 straipsnis

1.   Komisija vykdo savo funkcijas siekdama įgyvendinti 2 straipsnyje iškeltus tikslus.

2.   Teikdama rekomendacijas pagal šios Konvencijos 5 arba 6 straipsnius Komisija visų pirma:

a)

užtikrina, kad rekomendacijos yra pagrįstos geriausiais turimais moksliniais duomenimis;

| b) | laikosi atsargumo principo; |
| --- | --- |

b)

laikosi atsargumo principo;

| c) | deramai atsižvelgia į žvejybos poveikį kitoms rūšims ir jūrų ekosistemoms, ir tai darydama prireikus priima apsaugos ir valdymo priemones, kuriose atsižvelgta į poreikį mažinti gyviesiems jūrų ištekliams ir jūrų ekosistemoms daromą žalingą poveikį; ir |
| --- | --- |

c)

deramai atsižvelgia į žvejybos poveikį kitoms rūšims ir jūrų ekosistemoms, ir tai darydama prireikus priima apsaugos ir valdymo priemones, kuriose atsižvelgta į poreikį mažinti gyviesiems jūrų ištekliams ir jūrų ekosistemoms daromą žalingą poveikį; ir

| d) | deramai atsižvelgia į poreikį išsaugoti jūrų biologinę įvairovę. |
| --- | --- |

d)

deramai atsižvelgia į poreikį išsaugoti jūrų biologinę įvairovę.

3.   Komisija suteikia forumą konsultacijoms dėl žuvininkystės išteklių būklės Konvencijos rajone ir valdymo politikos bei keitimuisi informacija apie tai, įskaitant tokios politikos bendro poveikio žuvininkystės ištekliams ir atitinkamais atvejais kitiems gyviesiems jūrų ištekliams bei jūrų ekosistemoms analizę.“

| 6. | 5, 6, 8, 9, 12, 13, 15, 18 ir 20 straipsniuose žodžiai „žvejybos jurisdikcija“ pakeičiami taip:
  „jurisdikcija“. |
| --- | --- |

6.

5, 6, 8, 9, 12, 13, 15, 18 ir 20 straipsniuose žodžiai „žvejybos jurisdikcija“ pakeičiami taip:

„jurisdikcija“.

| 7. | Įterpiamas šis straipsnis:
  „18a straipsnis
  Komisija pateikia rekomendacijas, kuriomis nustatomos su Konvencija susijusių ginčų sprendimo procedūros.“ |
| --- | --- |

7.

Įterpiamas šis straipsnis:

„18a straipsnis

Komisija pateikia rekomendacijas, kuriomis nustatomos su Konvencija susijusių ginčų sprendimo procedūros.“

---

Komisija

| 16.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 184/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 184/16

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2009 m. liepos 13 d.

kuriuo nustatomas didžiausias privataus alyvuogių aliejaus sandėliavimo paramos pagal konkursą, paskelbtą Reglamentu (EB) Nr. 542/2009, dydis

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 5715)

(Tekstas autentiškas tik prancūzų, graikų, italų, portugalų ir ispanų kalbomis)

(2009/551/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1), ypač į jo 43 straipsnio d punktą kartu su 4 straipsniu,

kadangi:

| (1) | 2009 m. birželio 23 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 542/2009, kuriuo skelbiamas konkursas privačiojo alyvuogių aliejaus sandėliavimo paramai gauti (2), numatyti du konkurso laikotarpiai. |
| --- | --- |

(1)

2009 m. birželio 23 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 542/2009, kuriuo skelbiamas konkursas privačiojo alyvuogių aliejaus sandėliavimo paramai gauti (2), numatyti du konkurso laikotarpiai.

| (2) | Pagal 2008 m. rugpjūčio 20 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 826/2008, kuriuo nustatomos bendrosios pagalbos už privatų tam tikrų žemės ūkio produktų saugojimą skyrimo taisyklės (3), 13 straipsnio 1 dalį Komisija, remdamasi pasiūlymais, apie kuriuos praneša valstybės narės, nustato didžiausią paramos dydį arba jo nenustato. |
| --- | --- |

(2)

Pagal 2008 m. rugpjūčio 20 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 826/2008, kuriuo nustatomos bendrosios pagalbos už privatų tam tikrų žemės ūkio produktų saugojimą skyrimo taisyklės (3), 13 straipsnio 1 dalį Komisija, remdamasi pasiūlymais, apie kuriuos praneša valstybės narės, nustato didžiausią paramos dydį arba jo nenustato.

| (3) | Išnagrinėjus pagal pirmąjį dalinį konkursą pateiktus pasiūlymus, konkurso laikotarpiu, kurio pabaiga – 2009.7.6, tikslinga nustatyti didžiausią privataus alyvuogių aliejaus sandėliavimo paramos dydį. |
| --- | --- |

(3)

Išnagrinėjus pagal pirmąjį dalinį konkursą pateiktus pasiūlymus, konkurso laikotarpiu, kurio pabaiga – 2009.7.6, tikslinga nustatyti didžiausią privataus alyvuogių aliejaus sandėliavimo paramos dydį.

| (4) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Reglamentu (EB) Nr. 542/2009 paskelbto konkurso laikotarpiu, kurio pabaiga – 2009 m. liepos 6 d., didžiausias alyvuogių aliejaus sandėliavimo paramos dydis yra toks, koks nustatytas šis sprendimas priede.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai, Ispanijos Karalystei, Prancūzijos Respublikai, Italijos Respublikai ir Portugalijos Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2009 m. liepos 13 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 161, 2009 6 24, p. 3.

2

(3)  OL L 223, 2008 8 21, p. 3.

3

---

PRIEDAS

| (EUR/t/d.) |
| --- |
| Produktas | Didžiausias paramos dydis |
| Aukščiausios kokybės grynas alyvuogių aliejus | 1,3 |
| Grynas alyvuogių aliejus | 1,3 |

(EUR/t/d.)

Produktas

Didžiausias paramos dydis

Aukščiausios kokybės grynas alyvuogių aliejus

1,3

Grynas alyvuogių aliejus

1,3

---

IV Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

EEE jungtinis komitetas

| 16.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 184/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 184/18

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 313/06/COL

2006 m. spalio 25 d.

penkiasdešimt devintąjį kartą iš dalies keičiantis Procedūrines ir esmines taisykles valstybės pagalbos srityje, įtraukiant naują 10.B skyrių „Valstybės pagalba rizikos kapitalo investicijoms į mažąsias ir vidutines įmones skatinti“

Elpa PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (1),

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą (2), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,

atsižvelgdama į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (3), ypač į jo 24 straipsnį ir 5 straipsnio 2 dalies b punktą,

atsižvelgdama į Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnį,

kadangi pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 24 straipsnį Institucija įgyvendina EEE susitarimo nuostatas dėl valstybės pagalbos,

kadangi pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 5 straipsnio 2 dalies b punktą Institucija teikia pranešimus arba gaires dėl klausimų, nagrinėjamų EEE susitarime, jeigu tai aiškiai numatyta tame Susitarime arba Priežiūros ir Teismo susitarime arba jeigu Institucija mano, kad tai būtina,

prisimindama Procedūrines ir esmines taisykles valstybės pagalbos srityje (4), kurias Institucija priėmė 1994 m. sausio 19 d. (5),

kadangi 2006 m. liepos 19 d. Europos Bendrijų Komisija (toliau – Komisija) priėmė Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos rizikos kapitalo investicijoms į mažąsias ir vidutines įmones skatinti (6),

kadangi šis komunikatas taip pat svarbus Europos ekonominei erdvei,

kadangi reikia užtikrinti vienodą EEE valstybės pagalbos taisyklių taikymą visoje Europos ekonominėje erdvėje,

kadangi pagal EEE susitarimo XV priedo pabaigoje esantį II punktą antrašte „BENDRA“ Institucija, pasikonsultavusi su Komisija, turi priimti aktus, kurie atitiktų Europos Komisijos aktus,

pasikonsultavusi su Europos Komisija,

prisimindama, kad šiuo klausimu Institucija konsultavosi su ELPA valstybėmis 2006 m. spalio 10 d. raštais Islandijai, Lichtenšteinui ir Norvegijai,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Valstybės pagalbos gairės iš dalies keičiamos įtraukiant naują 10.B skyrių apie valstybės pagalbą rizikos kapitalo investicijoms į mažąsias ir vidutines įmones skatinti. Naujasis skyrius pateiktas šio sprendimo priede.

2 straipsnis

ELPA valstybėms apie šį sprendimą pranešama raštu, kartu pridedant šio sprendimo ir jo priedo kopiją. ELPA valstybių prašoma per du mėnesius pareikšti savo pritarimą dėl rašte aprašytų siūlomų tinkamų priemonių (žr. gairių 83–85 punktus).

3 straipsnis

Komisija informuojama laikantis EEE susitarimo 27 protokolo d punkto, atsiunčiant jai šio sprendimo ir jo priedo kopiją.

4 straipsnis

Sprendimas ir jo priedas skelbiami Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

5 straipsnis

Tik tekstas anglų kalba yra autentiškas.

Priimta Briuselyje 2006 m. spalio 25 d.

ELPA Priežiūros institucijos vardu

Bjørn T. GRYDELAND

Pirmininkas

Kristján A. STEFÁNSSON

Kolegijos narys

---

(1)  Toliau – Institucija.

1

(2)  Toliau – EEE susitarimas.

2

(3)  Toliau – Institucijos ir Teismo susitarimas.

3

(4)  Toliau – Valstybės pagalbos gairės.

4

(5)  EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių taikymo ir aiškinimo gairės bei Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo 1 straipsnis, kuriuos 1994 m. sausio 19 d. priėmė ir išleido ELPA Priežiūros institucija, paskelbti OL L 231, EEE priedas Nr. 32. 1994 9 3. Paskutiniai gairių pakeitimai buvo padaryti 2006 m. balandžio 19 d. Toliau – Valstybės pagalbos gairės.

5

(6)  OL C 194, 2006 8 18, p. 2.

6

---

PRIEDAS

„10B.   VALSTYBĖS PAGALBA RIZIKOS KAPITALO INVESTICIJOMS Į MAŽĄSIAS IR VIDUTINES ĮMONES SKATINTI

10B.1.   ĮVADAS

10B.1.1.   RIZIKOS KAPITALO SKATINIMAS – VIENAS IŠ EEE TIKSLŲ

| 1. | Rizikos kapitalas yra susijęs su bendrovių, turinčių didelį augimo potencialą, finansavimu ankstyvuoju augimo laikotarpiu didinant akcinį kapitalą. Paprastai rizikos kapitalo reikia bendrovėms, turinčioms augimo potencialą, bet negalinčioms pasinaudoti kapitalo rinkomis, o rizikos kapitalą siūlo investuotojai, pasirengę didelei rizikai mainais į potencialiai didesnę nei vidutinę investicijų į akcinį kapitalą grąžą. |
| --- | --- |

1.

Rizikos kapitalas yra susijęs su bendrovių, turinčių didelį augimo potencialą, finansavimu ankstyvuoju augimo laikotarpiu didinant akcinį kapitalą. Paprastai rizikos kapitalo reikia bendrovėms, turinčioms augimo potencialą, bet negalinčioms pasinaudoti kapitalo rinkomis, o rizikos kapitalą siūlo investuotojai, pasirengę didelei rizikai mainais į potencialiai didesnę nei vidutinę investicijų į akcinį kapitalą grąžą.

| 2. | 2006 m. liepos 19 d. Europos Bendrijų Komisija (toliau – Komisija) išleido Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos rizikos kapitalo investicijoms į mažąsias ir vidutines įmones skatinti (1). |
| --- | --- |

2.

2006 m. liepos 19 d. Europos Bendrijų Komisija (toliau – Komisija) išleido Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos rizikos kapitalo investicijoms į mažąsias ir vidutines įmones skatinti (1).

| 3. | Pagrindas ir priežastis išleisti naująsias Komisijos gaires dėl rizikos kapitalo yra tai, kad buvo pripažinta, kad rizikos kapitalo, kuriuo gali pasinaudoti verslą pradedančios pažangios įmonės, lygis yra nepakankamas. 2005 m. birželio mėn. Komisijos buvo paskelbtas „Valstybės pagalbos veiksmų planas – Mažesnė ir tikslingesnė valstybės pagalba: 2005–2009 m. valstybės pagalbos reformos programa“ (toliau – Valstybės pagalbos veiksmų planas) (2). Valstybės pagalbos veiksmų plane pabrėžiama, kad svarbu pagerinti verslo aplinką ir padėti naujoms įmonėms greičiau pradėti verslą. Šiomis aplinkybėmis Valstybės pagalbos veiksmų plane buvo paskelbta Komunikato dėl valstybės pagalbos ir rizikos kapitalo (3) peržiūra siekiant spręsti rinkos nepakankamumo problemas, darančias poveikį rizikos kapitalo teikimui verslą pradedančioms, neseniai įsisteigusioms ir pažangioms mažosioms ir vidutinėms įmonėms (toliau – MVĮ), pirmiausia didinant Komunikate dėl valstybės pagalbos ir rizikos kapitalo nustatytų taisyklių lankstumą. |
| --- | --- |

3.

Pagrindas ir priežastis išleisti naująsias Komisijos gaires dėl rizikos kapitalo yra tai, kad buvo pripažinta, kad rizikos kapitalo, kuriuo gali pasinaudoti verslą pradedančios pažangios įmonės, lygis yra nepakankamas. 2005 m. birželio mėn. Komisijos buvo paskelbtas „Valstybės pagalbos veiksmų planas – Mažesnė ir tikslingesnė valstybės pagalba: 2005–2009 m. valstybės pagalbos reformos programa“ (toliau – Valstybės pagalbos veiksmų planas) (2). Valstybės pagalbos veiksmų plane pabrėžiama, kad svarbu pagerinti verslo aplinką ir padėti naujoms įmonėms greičiau pradėti verslą. Šiomis aplinkybėmis Valstybės pagalbos veiksmų plane buvo paskelbta Komunikato dėl valstybės pagalbos ir rizikos kapitalo (3) peržiūra siekiant spręsti rinkos nepakankamumo problemas, darančias poveikį rizikos kapitalo teikimui verslą pradedančioms, neseniai įsisteigusioms ir pažangioms mažosioms ir vidutinėms įmonėms (toliau – MVĮ), pirmiausia didinant Komunikate dėl valstybės pagalbos ir rizikos kapitalo nustatytų taisyklių lankstumą.

| 4. | Nors pagrindinis rinkos uždavinys yra užtikrinti pakankamą rizikos kapitalo pasiūlą EEE, rizikos kapitalo rinkoje yra nuolatinis akcinio kapitalo trūkumas – kapitalo rinkos yda, dėl kurios pasiūla neatitinka paklausos abiem pusėms priimtina kaina, o tai daro neigiamą poveikį Europos MVĮ. Šį trūkumą daugiausia jaučia moderniųjų technologijų pažangiosios įmonės, dažniausiai neseniai įsisteigusios ir turinčios didelį augimo potencialą. Tačiau jį gali jausti ir daugiau skirtingo „amžiaus“ įvairių sektorių įmonių, turinčių mažesnį augimo potencialą, kurios be išorinio rizikos kapitalo negali finansuoti savo plėtros projektų. |
| --- | --- |

4.

Nors pagrindinis rinkos uždavinys yra užtikrinti pakankamą rizikos kapitalo pasiūlą EEE, rizikos kapitalo rinkoje yra nuolatinis akcinio kapitalo trūkumas – kapitalo rinkos yda, dėl kurios pasiūla neatitinka paklausos abiem pusėms priimtina kaina, o tai daro neigiamą poveikį Europos MVĮ. Šį trūkumą daugiausia jaučia moderniųjų technologijų pažangiosios įmonės, dažniausiai neseniai įsisteigusios ir turinčios didelį augimo potencialą. Tačiau jį gali jausti ir daugiau skirtingo „amžiaus“ įvairių sektorių įmonių, turinčių mažesnį augimo potencialą, kurios be išorinio rizikos kapitalo negali finansuoti savo plėtros projektų.

| 5. | Akcinio kapitalo trūkumas tam tikromis apibrėžtomis aplinkybėmis gali pateisinti valstybės pagalbos teikimą. Tinkamai nukreipta valstybės pagalba, skatinanti teikti rizikos kapitalą, gali būti veiksminga priemone, kuria mažinami nustatyti rinkos nepakankamumo atvejai šioje srityje ir skatinama teikti privatų kapitalą. |
| --- | --- |

5.

Akcinio kapitalo trūkumas tam tikromis apibrėžtomis aplinkybėmis gali pateisinti valstybės pagalbos teikimą. Tinkamai nukreipta valstybės pagalba, skatinanti teikti rizikos kapitalą, gali būti veiksminga priemone, kuria mažinami nustatyti rinkos nepakankamumo atvejai šioje srityje ir skatinama teikti privatų kapitalą.

| 6. | Šios gairės pakeičia Institucijos Valstybės pagalbos gairių 10A skyrių (4)„Valstybės pagalba ir rizikos kapitalas“ ir jomis nustatomos sąlygos, kurioms esant rizikos kapitalo investicijas skatinanti valstybės pagalba gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimu. Gairėse aiškinama, kokiomis sąlygomis egzistuoja valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį, ir dėstomi kriterijai, kuriuos Institucija taikys vertindama rizikos kapitalo priemonių suderinamumą pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

6.

Šios gairės pakeičia Institucijos Valstybės pagalbos gairių 10A skyrių (4)„Valstybės pagalba ir rizikos kapitalas“ ir jomis nustatomos sąlygos, kurioms esant rizikos kapitalo investicijas skatinanti valstybės pagalba gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimu. Gairėse aiškinama, kokiomis sąlygomis egzistuoja valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį, ir dėstomi kriterijai, kuriuos Institucija taikys vertindama rizikos kapitalo priemonių suderinamumą pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalį.

10B.1.2.   PATIRTIS TEIKIANT RIZIKOS KAPITALO TEIKIMĄ SKATINANČIĄ VALSTYBĖS PAGALBĄ

| 7. | Šios gairės parengtos remiantis Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos rizikos kapitalo investicijoms į mažąsias ir vidutines įmones skatinti, parengtomis atsižvelgiant į patirtį, įgytą taikant Komunikatą dėl valstybės pagalbos ir rizikos kapitalo, atitinkantį Institucijos gaires dėl valstybės pagalbos ir rizikos kapitalo (5). Taip pat buvo atsižvelgta į pastabas, kurias Komisija gavo viešai konsultuodamasi su EEE valstybėmis ir suinteresuotosiomis šalimis dėl Komunikato dėl valstybės pagalbos ir rizikos kapitalo svarstymo, dėl Valstybės pagalbos veiksmų plano ir dėl Komunikato dėl valstybės pagalbos naujovių diegimo srityje (6). Atsižvelgiant į Komisijos patirtį ir konsultuojantis gautas pastabas akivaizdu, kad apskritai Komunikatas dėl valstybės pagalbos ir rizikos kapitalo buvo tinkamai taikomas praktikoje, tačiau taip pat paaiškėjo, kad reikia didinti taisyklių taikymo lankstumą, o pačias taisykles patikslinti, atsižvelgiant į pasikeitusią padėtį rizikos kapitalo rinkoje. Patirtis taip pat parodė, kad teikiant tam tikrų rūšių rizikos kapitalo investicijas tam tikrose srityse ne visuomet įmanoma įvykdyti Komunikate dėl valstybės pagalbos ir rizikos kapitalo nustatytas sąlygas, todėl tokiais atvejais valstybės pagalba negalima tinkamai paskatinti teikti rizikos kapitalą. Be to, patirties taip pat parodė, kad bendrasis rizikos kapitalo fondų, kuriems buvo teikiama pagalba, pelningumas buvo mažas. Institucija pritaria pirmiau pateiktiems teiginiams. |
| --- | --- |

7.

Šios gairės parengtos remiantis Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos rizikos kapitalo investicijoms į mažąsias ir vidutines įmones skatinti, parengtomis atsižvelgiant į patirtį, įgytą taikant Komunikatą dėl valstybės pagalbos ir rizikos kapitalo, atitinkantį Institucijos gaires dėl valstybės pagalbos ir rizikos kapitalo (5). Taip pat buvo atsižvelgta į pastabas, kurias Komisija gavo viešai konsultuodamasi su EEE valstybėmis ir suinteresuotosiomis šalimis dėl Komunikato dėl valstybės pagalbos ir rizikos kapitalo svarstymo, dėl Valstybės pagalbos veiksmų plano ir dėl Komunikato dėl valstybės pagalbos naujovių diegimo srityje (6). Atsižvelgiant į Komisijos patirtį ir konsultuojantis gautas pastabas akivaizdu, kad apskritai Komunikatas dėl valstybės pagalbos ir rizikos kapitalo buvo tinkamai taikomas praktikoje, tačiau taip pat paaiškėjo, kad reikia didinti taisyklių taikymo lankstumą, o pačias taisykles patikslinti, atsižvelgiant į pasikeitusią padėtį rizikos kapitalo rinkoje. Patirtis taip pat parodė, kad teikiant tam tikrų rūšių rizikos kapitalo investicijas tam tikrose srityse ne visuomet įmanoma įvykdyti Komunikate dėl valstybės pagalbos ir rizikos kapitalo nustatytas sąlygas, todėl tokiais atvejais valstybės pagalba negalima tinkamai paskatinti teikti rizikos kapitalą. Be to, patirties taip pat parodė, kad bendrasis rizikos kapitalo fondų, kuriems buvo teikiama pagalba, pelningumas buvo mažas. Institucija pritaria pirmiau pateiktiems teiginiams.

| 8. | Siekiant išspręsti šias problemas, šiose gairėse tam tikromis aplinkybėmis nustatomas lankstesnis požiūris, kad ELPA valstybės galėtų labiau pritaikyti rizikos kapitalo priemones atitinkamam rinkos nepakankamumo atvejui. Šiose gairėse taip pat nustatomas patobulintas rizikos kapitalo priemonių suderinamumo su EEE susitarimu vertinimo ekonominis metodas. Pagal Institucijos gaires dėl valstybės pagalbos ir rizikos kapitalo pagalbos schemų suderinamumo vertinimas jau buvo pagrįstas palyginti sudėtingu ekonominiu tyrimu, atliekamu atsižvelgiant į rinkos nepakankamumo dydį ir priemonės tikslingumą. Taigi Institucijos gairėse dėl valstybės pagalbos ir rizikos kapitalo jau buvo atspindėtas pirminės svarbos patobulintas ekonominis požiūris. Vis dėlto dar reikėjo patikslinti tam tikrus kriterijus, kad atitinkamam rinkos nepakankamumo atvejui būtų parenkama labiau pritaikyta priemonė. Visų pirma naujosiose gairėse yra elementų, užtikrinančių, kad pelno siekimo ir profesionalūs investiciniai sprendimai būtų remiami siekiant dar labiau paskatinti privačius investuotojus investuoti kartu su valstybe. Galiausiai buvo stengiamasi paaiškinti tai, ką reikėjo paaiškinti, kaip parodė Komisijos komunikato dėl valstybės pagalbos ir rizikos kapitalo ir Institucijos gairių dėl valstybės pagalbos ir rizikos kapitalo įgyvendinimo patirtis. |
| --- | --- |

8.

Siekiant išspręsti šias problemas, šiose gairėse tam tikromis aplinkybėmis nustatomas lankstesnis požiūris, kad ELPA valstybės galėtų labiau pritaikyti rizikos kapitalo priemones atitinkamam rinkos nepakankamumo atvejui. Šiose gairėse taip pat nustatomas patobulintas rizikos kapitalo priemonių suderinamumo su EEE susitarimu vertinimo ekonominis metodas. Pagal Institucijos gaires dėl valstybės pagalbos ir rizikos kapitalo pagalbos schemų suderinamumo vertinimas jau buvo pagrįstas palyginti sudėtingu ekonominiu tyrimu, atliekamu atsižvelgiant į rinkos nepakankamumo dydį ir priemonės tikslingumą. Taigi Institucijos gairėse dėl valstybės pagalbos ir rizikos kapitalo jau buvo atspindėtas pirminės svarbos patobulintas ekonominis požiūris. Vis dėlto dar reikėjo patikslinti tam tikrus kriterijus, kad atitinkamam rinkos nepakankamumo atvejui būtų parenkama labiau pritaikyta priemonė. Visų pirma naujosiose gairėse yra elementų, užtikrinančių, kad pelno siekimo ir profesionalūs investiciniai sprendimai būtų remiami siekiant dar labiau paskatinti privačius investuotojus investuoti kartu su valstybe. Galiausiai buvo stengiamasi paaiškinti tai, ką reikėjo paaiškinti, kaip parodė Komisijos komunikato dėl valstybės pagalbos ir rizikos kapitalo ir Institucijos gairių dėl valstybės pagalbos ir rizikos kapitalo įgyvendinimo patirtis.

10B.1.3.   VALSTYBĖS PAGALBOS RIZIKOS KAPITALO INVESTICIJOMS SKATINTI PUSIAUSVYROS TYRIMAS

10B.1.3.1.   
  Valstybės pagalbos veiksmų planas ir pusiausvyros tyrimas

| 9. | Valstybės pagalbos veiksmų plane Komisija pabrėžė, kad būtina stiprinti ekonominį požiūrį į valstybės pagalbos tyrimą. Tai reiškia, kad turi būti pasiekta pusiausvyra tarp potencialaus teigiamo priemonės poveikio siekiant bendrojo intereso tikslo ir potencialaus neigiamo priemonės poveikio dėl konkurencijos ir prekybos iškraipymo. Valstybės pagalbos veiksmų plane apibrėžtą pusiausvyros tyrimą sudaro trys etapai: pirmuosiuose dviejuose įvertinamas teigiamas poveikis, o trečiajame – neigiamas poveikis ir nustatoma teigiamo ir neigiamo poveikio pusiausvyra.






  1. | Ar pagalbos priemone siekiama gerai apibrėžto bendrojo intereso tikslo, pavyzdžiui, augimo, užimtumo, sanglaudos ir aplinkos apsaugos? |
| --- | --- | --- |

9.

Valstybės pagalbos veiksmų plane Komisija pabrėžė, kad būtina stiprinti ekonominį požiūrį į valstybės pagalbos tyrimą. Tai reiškia, kad turi būti pasiekta pusiausvyra tarp potencialaus teigiamo priemonės poveikio siekiant bendrojo intereso tikslo ir potencialaus neigiamo priemonės poveikio dėl konkurencijos ir prekybos iškraipymo. Valstybės pagalbos veiksmų plane apibrėžtą pusiausvyros tyrimą sudaro trys etapai: pirmuosiuose dviejuose įvertinamas teigiamas poveikis, o trečiajame – neigiamas poveikis ir nustatoma teigiamo ir neigiamo poveikio pusiausvyra.

1.

Ar pagalbos priemone siekiama gerai apibrėžto bendrojo intereso tikslo, pavyzdžiui, augimo, užimtumo, sanglaudos ir aplinkos apsaugos?

| 2. | Ar pagalba yra tinkamai parengta bendrojo intereso tikslui pasiekti, t. y. ar siūloma pagalba siekiama spręsti rinkos nepakankamumo problemą arba siekiama kito tikslo?






  i) | Ar valstybės pagalba yra tinkama politikos priemonė? |
| --- | --- | --- |

2.

Ar pagalba yra tinkamai parengta bendrojo intereso tikslui pasiekti, t. y. ar siūloma pagalba siekiama spręsti rinkos nepakankamumo problemą arba siekiama kito tikslo?

i)

Ar valstybės pagalba yra tinkama politikos priemonė?

| ii) | Ar yra skatinamasis poveikis, t. y. ar pagalba keičia įmonių ir (arba) investuotojų elgesį? |
| --- | --- |

ii)

Ar yra skatinamasis poveikis, t. y. ar pagalba keičia įmonių ir (arba) investuotojų elgesį?

| iii) | Ar pagalbos priemonė proporcinga, t. y. ar toks pats elgesio pokytis galimas teikiant mažesnę pagalbą? |
| --- | --- |

iii)

Ar pagalbos priemonė proporcinga, t. y. ar toks pats elgesio pokytis galimas teikiant mažesnę pagalbą?

| 3. | Ar konkurencijos iškraipymai ir poveikis prekybai gana nedideli, kad bendra pusiausvyra būtų teigiama? |
| --- | --- |

3.

Ar konkurencijos iškraipymai ir poveikis prekybai gana nedideli, kad bendra pusiausvyra būtų teigiama?

Pusiausvyros tyrimas taip pat yra svarbus kuriant valstybės pagalbos taisykles ir vertinant jų taikymo srities atvejus.

10B.1.3.2.   
  Rinkos nepakankamumas

| 10. | Remdamasi patirtimi, įgyta taikant valstybės pagalbos ir rizikos kapitalo nuostatas, Institucija mano, kad bendro rizikos kapitalo rinkos nepakankamumo problemos EEE nėra. Tačiau Institucija pripažįsta, kad teikiant kai kurių rūšių investicijas yra rinkos trūkumų tam tikruose įmonių vystymosi etapuose. Šie trūkumai atsiranda dėl netobulo rizikos kapitalo pasiūlos ir paklausos atitikimo, ir iš esmės juos galima apibūdinti kaip akcinio kapitalo trūkumą. |
| --- | --- |

10.

Remdamasi patirtimi, įgyta taikant valstybės pagalbos ir rizikos kapitalo nuostatas, Institucija mano, kad bendro rizikos kapitalo rinkos nepakankamumo problemos EEE nėra. Tačiau Institucija pripažįsta, kad teikiant kai kurių rūšių investicijas yra rinkos trūkumų tam tikruose įmonių vystymosi etapuose. Šie trūkumai atsiranda dėl netobulo rizikos kapitalo pasiūlos ir paklausos atitikimo, ir iš esmės juos galima apibūdinti kaip akcinio kapitalo trūkumą.

| 11. | Akcinio kapitalo finansavimas, ypač mažesnių įmonių, kelia daug problemų tiek investuotojui, tiek įmonei, į kurią investuojama. Pasiūlos atžvilgiu investuotojas turi kruopščiai ištirti ne tik siūlomą įkeisti turtą (pavyzdžiui, jeigu jis yra skolintojas), bet ir visą verslo strategiją, kad galėtų įvertinti pelno iš investicijos gavimo galimybes ir su tuo susijusią riziką. Investuotojas taip pat turi turėti galimybę stebėti, kad įmonės vadovai tinkamai įgyvendintų verslo strategiją. Galiausiai investuotojas turi planuoti ir vykdyti pasitraukimo strategiją, kad pardavęs savo kapitalo dalį bendrovėje, į kurią buvo investuota, gautų riziką atitinkančią investicijų grąžą. |
| --- | --- |

11.

Akcinio kapitalo finansavimas, ypač mažesnių įmonių, kelia daug problemų tiek investuotojui, tiek įmonei, į kurią investuojama. Pasiūlos atžvilgiu investuotojas turi kruopščiai ištirti ne tik siūlomą įkeisti turtą (pavyzdžiui, jeigu jis yra skolintojas), bet ir visą verslo strategiją, kad galėtų įvertinti pelno iš investicijos gavimo galimybes ir su tuo susijusią riziką. Investuotojas taip pat turi turėti galimybę stebėti, kad įmonės vadovai tinkamai įgyvendintų verslo strategiją. Galiausiai investuotojas turi planuoti ir vykdyti pasitraukimo strategiją, kad pardavęs savo kapitalo dalį bendrovėje, į kurią buvo investuota, gautų riziką atitinkančią investicijų grąžą.

| 12. | Paklausos atžvilgiu įmonė turi suvokti išorinių akcinio kapitalo investicijų į rizikingą verslą naudą ir riziką bei parengti tinkamus verslo planus, kad užtikrintų būtinus išteklius ir vadovavimą. Įmonė gali susidurti su labai dideliais finansavimo apribojimais, jeigu trūksta vidinio kapitalo ar finansavimui skolos forma gauti būtino užstato ir (arba) jeigu nėra patikimos kredito istorijos. Be to, įmonė turi dalytis valdymu su išorės investuotoju, kuris kartu su akcinio kapitalo dalimi paprastai įgyja galimybę daryti įtaką įmonės sprendimams. |
| --- | --- |

12.

Paklausos atžvilgiu įmonė turi suvokti išorinių akcinio kapitalo investicijų į rizikingą verslą naudą ir riziką bei parengti tinkamus verslo planus, kad užtikrintų būtinus išteklius ir vadovavimą. Įmonė gali susidurti su labai dideliais finansavimo apribojimais, jeigu trūksta vidinio kapitalo ar finansavimui skolos forma gauti būtino užstato ir (arba) jeigu nėra patikimos kredito istorijos. Be to, įmonė turi dalytis valdymu su išorės investuotoju, kuris kartu su akcinio kapitalo dalimi paprastai įgyja galimybę daryti įtaką įmonės sprendimams.

| 13. | Dėl to rizikos kapitalo pasiūlos ir paklausos derinimas gali būti neveiksmingas – rinkoje siūlomo rizikos kapitalo lygis yra pernelyg žemas ir įmonės negauna finansavimo, nepaisant vertingo verslo modelio ir augimo perspektyvų. Institucijos nuomone, pagrindinė rinkos nepakankamumo priežastis, susijusi su rizikos kapitalo rinkomis, labiausiai lemianti MVĮ ir bendrovių pradiniuose vystymosi etapuose galimybes gauti lėšų ir galinti pateisinti valstybės įsikišimą, yra nepakankama arba asimetrinė informacija.
  Nepakankamos arba asimetrinės informacijos padariniai gali būti tokie:






  a) | sandorio ir atstovavimo išlaidos. Potencialūs investuotojai patiria daugiau sunkumų rinkdami patikimą informaciją apie MVĮ arba naujos įmonės verslo perspektyvas, taip pat stebėdami ir remdami įmonės vystymąsi. Tai ypač aktualu, kai projektai yra labai pažangūs arba rizikingi. Be to, smulkūs sandoriai investiciniams fondams yra ne tokie patrauklūs dėl palyginti didelių investicijų vertinimo ir kitų sandorio išlaidų; |
| --- | --- | --- |

13.

Dėl to rizikos kapitalo pasiūlos ir paklausos derinimas gali būti neveiksmingas – rinkoje siūlomo rizikos kapitalo lygis yra pernelyg žemas ir įmonės negauna finansavimo, nepaisant vertingo verslo modelio ir augimo perspektyvų. Institucijos nuomone, pagrindinė rinkos nepakankamumo priežastis, susijusi su rizikos kapitalo rinkomis, labiausiai lemianti MVĮ ir bendrovių pradiniuose vystymosi etapuose galimybes gauti lėšų ir galinti pateisinti valstybės įsikišimą, yra nepakankama arba asimetrinė informacija.

Nepakankamos arba asimetrinės informacijos padariniai gali būti tokie:

a)

sandorio ir atstovavimo išlaidos. Potencialūs investuotojai patiria daugiau sunkumų rinkdami patikimą informaciją apie MVĮ arba naujos įmonės verslo perspektyvas, taip pat stebėdami ir remdami įmonės vystymąsi. Tai ypač aktualu, kai projektai yra labai pažangūs arba rizikingi. Be to, smulkūs sandoriai investiciniams fondams yra ne tokie patrauklūs dėl palyginti didelių investicijų vertinimo ir kitų sandorio išlaidų;

| b) | rizikos baimė. Kuo labiau rizikos kapitalas susijęs su nepakankama arba asimetrine informacija, tuo mažiau investuotojai gali būti pasirengę teikti rizikos kapitalą MVĮ. Kitaip tariant, nepakankama arba asimetrinė informacija paprastai didina rizikos baimę. |
| --- | --- |

b)

rizikos baimė. Kuo labiau rizikos kapitalas susijęs su nepakankama arba asimetrine informacija, tuo mažiau investuotojai gali būti pasirengę teikti rizikos kapitalą MVĮ. Kitaip tariant, nepakankama arba asimetrinė informacija paprastai didina rizikos baimę.

10B.1.3.3.   
  Priemonės tinkamumas

| 14. | Institucija mano, kad valstybės pagalba rizikos kapitalo priemonėms gali būti tinkama priemone, jeigu ji atitinka šiose gairėse nustatytas ribas ir sąlygas. Tačiau reikia atminti, kad rizikos kapitalo teikimas iš esmės yra komercinė veikla, susijusi su komerciniais sprendimais. Todėl bendresnės struktūrinės priemonės, kurios nėra valstybės pagalba, pavyzdžiui, priemonės, skatinančios verslumo kultūrą, įvedančios neutralesnį įvairių MVĮ finansavimo formų (pavyzdžiui, naujo akcinio kapitalo, nepaskirstytų pajamų ir skolos) apmokestinimą, skatinančios rinkos integraciją ir lengvinančios reguliavimo suvaržymus, įskaitant tam tikrų rūšių finansinių institucijų (pavyzdžiui, pensijų fondų) investicijų apribojimus ir bendrovių steigimo administracines procedūras, taip pat gali padėti didinti rizikos kapitalo teikimą. |
| --- | --- |

14.

Institucija mano, kad valstybės pagalba rizikos kapitalo priemonėms gali būti tinkama priemone, jeigu ji atitinka šiose gairėse nustatytas ribas ir sąlygas. Tačiau reikia atminti, kad rizikos kapitalo teikimas iš esmės yra komercinė veikla, susijusi su komerciniais sprendimais. Todėl bendresnės struktūrinės priemonės, kurios nėra valstybės pagalba, pavyzdžiui, priemonės, skatinančios verslumo kultūrą, įvedančios neutralesnį įvairių MVĮ finansavimo formų (pavyzdžiui, naujo akcinio kapitalo, nepaskirstytų pajamų ir skolos) apmokestinimą, skatinančios rinkos integraciją ir lengvinančios reguliavimo suvaržymus, įskaitant tam tikrų rūšių finansinių institucijų (pavyzdžiui, pensijų fondų) investicijų apribojimus ir bendrovių steigimo administracines procedūras, taip pat gali padėti didinti rizikos kapitalo teikimą.

10B.1.3.4.   
  Skatinamasis poveikis ir reikalingumas

| 15. | Valstybės pagalba rizikos kapitalui turi padidinti rizikos kapitalo, kuriuo galėtų pasinaudoti MVĮ, sumas, pirmiausia skatinant privačių investuotojų investicijas. „Naštos“ arba skatinamojo poveikio stokos rizika reiškia, kad kai kurios įmonės, finansuojamos valstybės remiamomis priemonėmis, galėtų gauti finansavimą tomis pačiomis sąlygomis kaip ir nesant valstybės pagalbos („išstūmimo“ rizika). Nors ir atrodo neįtikėtina, yra duomenų, kad taip nutinka. Tokiomis aplinkybėmis valstybės lėšos naudojamos neveiksmingai. |
| --- | --- |

15.

Valstybės pagalba rizikos kapitalui turi padidinti rizikos kapitalo, kuriuo galėtų pasinaudoti MVĮ, sumas, pirmiausia skatinant privačių investuotojų investicijas. „Naštos“ arba skatinamojo poveikio stokos rizika reiškia, kad kai kurios įmonės, finansuojamos valstybės remiamomis priemonėmis, galėtų gauti finansavimą tomis pačiomis sąlygomis kaip ir nesant valstybės pagalbos („išstūmimo“ rizika). Nors ir atrodo neįtikėtina, yra duomenų, kad taip nutinka. Tokiomis aplinkybėmis valstybės lėšos naudojamos neveiksmingai.

| 16. | Institucija mano, kad pagalba rizikos kapitalo forma, kuri atitinka šiose gairėse nustatytas sąlygas, užtikrina skatinamąjį poveikį. Poreikis skatinti priklauso nuo rinkos nepakankamumo dydžio, susijusio su įvairių rūšių priemonėmis ir pagalbos gavėjais. Todėl yra nustatyti įvairūs kriterijai, pavyzdžiui, įmonei gavėjai skiriamos investicijų dalies dydis, privačių investuotojų dalyvavimo laipsnis, taip pat atsižvelgiama į finansuojamos bendrovės dydį ir verslo etapą. |
| --- | --- |

16.

Institucija mano, kad pagalba rizikos kapitalo forma, kuri atitinka šiose gairėse nustatytas sąlygas, užtikrina skatinamąjį poveikį. Poreikis skatinti priklauso nuo rinkos nepakankamumo dydžio, susijusio su įvairių rūšių priemonėmis ir pagalbos gavėjais. Todėl yra nustatyti įvairūs kriterijai, pavyzdžiui, įmonei gavėjai skiriamos investicijų dalies dydis, privačių investuotojų dalyvavimo laipsnis, taip pat atsižvelgiama į finansuojamos bendrovės dydį ir verslo etapą.

10B.1.3.5.   
  Pagalbos proporcingumas

| 17. | Poreikis skatinti priklauso nuo rinkos nepakankamumo dydžio, susijusio su įvairių rūšių priemonėmis, pagalbos gavėjais ir MVĮ vystymosi etapo. Rizikos kapitalo priemonė yra tinkamai parengta, jeigu tam, kad atsirastų skatinamasis poveikis finansuoti MVĮ akcinį kapitalą įmonių parengiamajame, veiklos pradžios ir ankstyvajame etapuose, yra reikalingi visi pagalbos elementai. Valstybės pagalba yra neveiksminga, jeigu pagalba yra didesnė nei reikalinga skatinti teikti daugiau rizikos kapitalo. Pirmiausia, siekiant riboti pagalbą iki mažiausio būtino lygio, lemiamą reikšmę turi tai, kad pakankamai finansuotų privatūs investuotojai ir kad investicijos būtų teikiamos vadovaujantis pelno siekiu ir būtų valdomos komerciniu pagrindu. |
| --- | --- |

17.

Poreikis skatinti priklauso nuo rinkos nepakankamumo dydžio, susijusio su įvairių rūšių priemonėmis, pagalbos gavėjais ir MVĮ vystymosi etapo. Rizikos kapitalo priemonė yra tinkamai parengta, jeigu tam, kad atsirastų skatinamasis poveikis finansuoti MVĮ akcinį kapitalą įmonių parengiamajame, veiklos pradžios ir ankstyvajame etapuose, yra reikalingi visi pagalbos elementai. Valstybės pagalba yra neveiksminga, jeigu pagalba yra didesnė nei reikalinga skatinti teikti daugiau rizikos kapitalo. Pirmiausia, siekiant riboti pagalbą iki mažiausio būtino lygio, lemiamą reikšmę turi tai, kad pakankamai finansuotų privatūs investuotojai ir kad investicijos būtų teikiamos vadovaujantis pelno siekiu ir būtų valdomos komerciniu pagrindu.

10B.1.3.6.   
  Neigiamas pagalbos poveikis ir bendra pusiausvyra

| 18. | EEE susitarimu Institucija yra įpareigota kontroliuoti ELPA valstybių teikiamą valstybės pagalbą. Todėl Institucija turi akylai stebėti, kad priemonės būtų nukreiptos į tinkamą tikslą, ir vengti didelio konkurencijos iškraipymo. Spręsdama, ar leidimas skirti valstybės lėšų rizikos kapitalo skatinimo priemonėms yra suderinamas su EEE susitarimu, Institucija sieks, kad toliau nurodytų rūšių rizika būtų kuo mažesnė.






  a) | „Išstūmimo“ rizika. Valstybės remiamos priemonės gali sumažinti kitų potencialių investuotojų norą teikti kapitalą. Ilgainiui tai gali dar labiau sumažinti privačių investuotojų norą investuoti į neseniai įsisteigusias MVĮ, todėl akcinio kapitalo trūkumas dar labiau padidės, o kartu didės ir papildomo valstybės skiriamo finansavimo poreikis. |
| --- | --- | --- |

18.

EEE susitarimu Institucija yra įpareigota kontroliuoti ELPA valstybių teikiamą valstybės pagalbą. Todėl Institucija turi akylai stebėti, kad priemonės būtų nukreiptos į tinkamą tikslą, ir vengti didelio konkurencijos iškraipymo. Spręsdama, ar leidimas skirti valstybės lėšų rizikos kapitalo skatinimo priemonėms yra suderinamas su EEE susitarimu, Institucija sieks, kad toliau nurodytų rūšių rizika būtų kuo mažesnė.

a)

„Išstūmimo“ rizika. Valstybės remiamos priemonės gali sumažinti kitų potencialių investuotojų norą teikti kapitalą. Ilgainiui tai gali dar labiau sumažinti privačių investuotojų norą investuoti į neseniai įsisteigusias MVĮ, todėl akcinio kapitalo trūkumas dar labiau padidės, o kartu didės ir papildomo valstybės skiriamo finansavimo poreikis.

| b) | Rizika, kad dėl investuotojams ir (arba) investiciniams fondams teikiamų pranašumų konkurencija padidintos rizikos kapitalo rinkoje konkurentų, kuriems tokios lengvatos nesuteikiamos, atžvilgiu bus pernelyg iškreipta. |
| --- | --- |

b)

Rizika, kad dėl investuotojams ir (arba) investiciniams fondams teikiamų pranašumų konkurencija padidintos rizikos kapitalo rinkoje konkurentų, kuriems tokios lengvatos nesuteikiamos, atžvilgiu bus pernelyg iškreipta.

| c) | Rizika dėl atrinktoms įmonėms teikiamo per didelio valstybės rizikos kapitalo, investuoto nesivadovaujant komercine logika, kuris galėtų padėti neveiksmingoms įmonėms išlikti ir dirbtinai jas pervertinti, taip sumažinant jų patrauklumą privačių investuotojų rizikos kapitalo investicijų požiūriu. |
| --- | --- |

c)

Rizika dėl atrinktoms įmonėms teikiamo per didelio valstybės rizikos kapitalo, investuoto nesivadovaujant komercine logika, kuris galėtų padėti neveiksmingoms įmonėms išlikti ir dirbtinai jas pervertinti, taip sumažinant jų patrauklumą privačių investuotojų rizikos kapitalo investicijų požiūriu.

10B.1.4.   VALSTYBĖS PAGALBOS KONTROLĖS RIZIKOS KAPITALO SRITYJE METODAS

| 19. | Įmonių rizikos kapitalo finansavimas negali būti siejamas su valstybės pagalbos kontrolės srityje vartojama tradicine „reikalavimus atitinkančių sąnaudų“ sąvoka, kuri grindžiama tam tikromis nustatytomis sąnaudomis, dėl kurių pagalba leidžiama, ir nustatytu didžiausiu leidžiamu pagalbos intensyvumu. ELPA valstybių sukurtų galimų rizikos kapitalo priemonių modelių įvairovė taip pat reiškia, kad Institucija negali nustatyti griežtų kriterijų, kuriais remiantis būtų galima spręsti, ar tokios priemonės yra suderinamos su EEE susitarimu. Todėl vertinant rizikos kapitalą yra nukrypstama nuo tradicinio valstybės pagalbos kontrolės būdo. |
| --- | --- |

19.

Įmonių rizikos kapitalo finansavimas negali būti siejamas su valstybės pagalbos kontrolės srityje vartojama tradicine „reikalavimus atitinkančių sąnaudų“ sąvoka, kuri grindžiama tam tikromis nustatytomis sąnaudomis, dėl kurių pagalba leidžiama, ir nustatytu didžiausiu leidžiamu pagalbos intensyvumu. ELPA valstybių sukurtų galimų rizikos kapitalo priemonių modelių įvairovė taip pat reiškia, kad Institucija negali nustatyti griežtų kriterijų, kuriais remiantis būtų galima spręsti, ar tokios priemonės yra suderinamos su EEE susitarimu. Todėl vertinant rizikos kapitalą yra nukrypstama nuo tradicinio valstybės pagalbos kontrolės būdo.

| 20. | Tačiau Institucijos gairės dėl valstybės pagalbos ir rizikos kapitalo pasiteisino rizikos kapitalo srityje, todėl Institucija nutarė toliau taikyti Komunikate ir gairėse nustatytą metodą ir užtikrinti jo taikymo tęstinumą. |
| --- | --- |

20.

Tačiau Institucijos gairės dėl valstybės pagalbos ir rizikos kapitalo pasiteisino rizikos kapitalo srityje, todėl Institucija nutarė toliau taikyti Komunikate ir gairėse nustatytą metodą ir užtikrinti jo taikymo tęstinumą.

10B.2.   TAIKYMO SRITIS IR SĄVOKŲ APIBRĖŽTYS

10B.2.1.   TAIKYMO SRITIS

| 21. | Šios gairės taikomos tik MVĮ skirtoms rizikos kapitalo schemoms. Jos nėra teisinis pagrindas ad hoc priemonę, pagal kurią būtų galima teikti kapitalą konkrečiai įmonei, pripažinti suderinama su EEE susitarimu. |
| --- | --- |

21.

Šios gairės taikomos tik MVĮ skirtoms rizikos kapitalo schemoms. Jos nėra teisinis pagrindas ad hoc priemonę, pagal kurią būtų galima teikti kapitalą konkrečiai įmonei, pripažinti suderinama su EEE susitarimu.

| 22. | Nė viena šių gairių nuostata neturėtų kelti abejonių dėl valstybės pagalbos priemonių, kurios atitinka kitų Institucijos patvirtintų gairių, bendrųjų nuostatų arba reglamentų kriterijus, suderinamumo. |
| --- | --- |

22.

Nė viena šių gairių nuostata neturėtų kelti abejonių dėl valstybės pagalbos priemonių, kurios atitinka kitų Institucijos patvirtintų gairių, bendrųjų nuostatų arba reglamentų kriterijus, suderinamumo.

| 23. | Institucija kreips ypatingą dėmesį į būtinybę neleisti pasinaudoti šiomis gairėmis siekiant apeiti galiojančiuose bendrosiose nuostatose, gairėse ir reglamentuose nustatytus principus. |
| --- | --- |

23.

Institucija kreips ypatingą dėmesį į būtinybę neleisti pasinaudoti šiomis gairėmis siekiant apeiti galiojančiuose bendrosiose nuostatose, gairėse ir reglamentuose nustatytus principus.

| 24. | Rizikos kapitalo priemonėse turėtų būti aiškiai atmesta galimybė teikti pagalbą tokioms įmonėms:






  a) | sunkumus patiriančioms įmonėms, kaip apibrėžta Institucijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (7); |
| --- | --- | --- |

24.

Rizikos kapitalo priemonėse turėtų būti aiškiai atmesta galimybė teikti pagalbą tokioms įmonėms:

a)

sunkumus patiriančioms įmonėms, kaip apibrėžta Institucijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (7);

| b) | laivų statybos (8), anglių (9) ir plieno sektoriaus (10) įmonėms. |
| --- | --- |

b)

laivų statybos (8), anglių (9) ir plieno sektoriaus (10) įmonėms.

| 25. | Šios gairės netaikomos su eksportu susijusiai veiklai, t. y. pagalbai, tiesiogiai susijusiai su eksportuotų prekių kiekiais, su paskirstymo tinklo kūrimu ir valdymu arba kitomis einamosiomis išlaidomis, susijusiomis su eksporto veikla, taip pat pagalbai, kuriai nustatytas reikalavimas pirmenybę teikti vietos, o ne importuotoms prekėms. |
| --- | --- |

25.

Šios gairės netaikomos su eksportu susijusiai veiklai, t. y. pagalbai, tiesiogiai susijusiai su eksportuotų prekių kiekiais, su paskirstymo tinklo kūrimu ir valdymu arba kitomis einamosiomis išlaidomis, susijusiomis su eksporto veikla, taip pat pagalbai, kuriai nustatytas reikalavimas pirmenybę teikti vietos, o ne importuotoms prekėms.

10B.2.2.   SĄVOKŲ APIBRĖŽTYS

| 26. | Šiose gairėse taikomos šios sąvokų apibrėžtys:
  a)   akcinis kapitalas– tai nuosavybės dalis bendrovėje, kurią sudaro investuotojams išleistos akcijos;
  b)   privatus akcinis kapitalas– tai privataus (ne valstybinio) akcinio kapitalo investicija į bendroves, neįtrauktas į vertybinių popierių rinkos sąrašus, įskaitant padidintos rizikos kapitalą, pakeitimo kapitalą ir kontrolinio akcijų paketo įsigijimą;
  c)   iš dalies akcinio kapitalo investicinės priemonės– tai priemonės, kurių grąža savininkui (investuotojui, skolintojui) daugiausia grindžiama tikslinės bendrovės pelnu arba nuostoliu ir kurios įsipareigojimų nevykdymo atveju yra negarantuotos. Ši apibrėžtis grindžiama požiūriu, kad turinys svarbiau už formą;
  d)   skolos investicinės priemonės– tai paskolos ir kitos finansavimo priemonės, kurios suteikia skolintojui (investuotojui) fiksuotą minimalų atlygį ir kurios bent iš dalies yra garantuojamos. Ši apibrėžtis grindžiama požiūriu, kad turinys svarbiau už formą;
  e)   parengiamojo etapo kapitalas– tai lėšos, teikiamos prieš pradedant veiklą ir skiriamos pradinės idėjos tyrimui, vertinimui ir plėtojimui;
  f)   veiklos pradžios kapitalas– tai lėšos, teikiamos bendrovėms, kurios komerciniais tikslais dar nepardavė produkto arba paslaugų ir dar negavo pelno, ir skiriamos produktų kūrimui ir pradinei rinkodarai;
  g)   ankstyvojo etapo kapitalas– tai parengiamojo etapo ir veiklos pradžios kapitalas;
  h)   plėtros kapitalas– tai bendrovės, kuri nebūtinai pasiekė pelningumo ribą arba vykdo pelningą veiklą, augimo ir plėtros finansavimas siekiant padidinti gamybos pajėgumus, plėsti rinką arba tobulinti produktą arba suteikti papildomą apyvartinį kapitalą;
  i)   padidintos rizikos kapitalas– tai investicinių fondų (padidintos rizikos kapitalo fondų), veikiančių kaip pagrindiniai investuotojai ir valdančių pavienių asmenų, institucijų arba vidaus lėšas, į bendroves, kurios neįtrauktos į oficialiuosius sąrašus, investuojamos lėšos, kurios apima finansavimą ankstyvuoju ir plėtros etapais, bet neapima pakeitimo kapitalo finansavimo ir kontrolinio akcijų paketo išpirkimo;
  j)   pakeitimo kapitalas– tai bendrovės akcijų pirkimas iš kitos privatų akcinį kapitalą investuojančios organizacijos arba iš kito akcininko arba akcininkų. Pakeitimo kapitalas taip pat vadinamas antriniu pirkimu;
  k)   rizikos kapitalas– tai akcinis kapitalas ir iš dalies akcinis kapitalas, kuriuo finansuojamos bendrovės jų ankstyvuoju augimo laikotarpiu (parengiamuoju, veiklos pradžios ir plėtros etapais), įskaitant neformalias „verslo angelų“ investicijas, padidintos rizikos kapitalą ir alternatyvias vertybinių popierių rinkas, kurios specializuojasi MVĮ, įskaitant sparčiai augančias bendroves, finansavimo srityje (toliau – investicinės priemonės);
  l)   rizikos kapitalo priemonės– tai pagalbos rizikos kapitalu arba tokios pagalbos rėmimo schemos;
  m)   pradinis viešas akcijų platinimas (PVAP)– tai bendrovės akcijų pradinio pardavimo arba platinimo visuomenei pradžia;
  n)   paskesnės investicijos– tai papildomos investicijos į bendrovę po pradinių investicijų;
  o)   kontrolinio akcijų paketo išpirkimas– tai ne mažesnio nei kontrolinio bendrovės akcijų paketo įsigijimas iš esamų akcininkų derybų arba konkurso būdu, siekiant perimti bendrovės turtą ir veiklą;
  p)   pasitraukimo strategija– tai padidintos rizikos kapitalo fonde arba privataus akcinio kapitalo fonde turimų akcijų likvidavimo, įskaitant pardavimą, nurašymą, privilegijuotųjų akcijų ir (arba) paskolų grąžinimą, pardavimą kitai padidintos rizikos kapitalo bendrovei, pardavimą finansų įstaigai ir pardavimą viešojo platinimo būdu (įskaitant pradinį viešą akcijų platinimą), strategija pagal planą, kuriuo siekiama užtikrinti kaip galima didesnę grąžą;
  q)   mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ)– tai mažosios įmonės ir vidutinio dydžio įmonės, kaip apibrėžta 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms (11) arba bet kokiame tą reglamentą keičiančiame reglamente;
  r)   tikslinė įmonė arba bendrovė– tai įmonė arba bendrovė, į kurią investuotojas arba investicinis fondas svarsto galimybę investuoti;
  s)   „verslo angelai“– tai turtingi privatūs asmenys, tiesiogiai investuojantys į naujas ir augančias į oficialiuosius sąrašus neįtrauktas įmones (teikiantys parengiamojo etapo finansavimą) ir joms patariantys, paprastai mainais į įmonės akcinio kapitalo dalį, tačiau jie gali teikti ir kitą ilgalaikį finansavimą;
  t)   remiami regionai– tai regionai, patenkantys į EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a arba c punkte nustatytų leidžiančių nukrypti nuostatų taikymo sritį. |
| --- | --- |

26.

Šiose gairėse taikomos šios sąvokų apibrėžtys:

a)   akcinis kapitalas– tai nuosavybės dalis bendrovėje, kurią sudaro investuotojams išleistos akcijos;

b)   privatus akcinis kapitalas– tai privataus (ne valstybinio) akcinio kapitalo investicija į bendroves, neįtrauktas į vertybinių popierių rinkos sąrašus, įskaitant padidintos rizikos kapitalą, pakeitimo kapitalą ir kontrolinio akcijų paketo įsigijimą;

c)   iš dalies akcinio kapitalo investicinės priemonės– tai priemonės, kurių grąža savininkui (investuotojui, skolintojui) daugiausia grindžiama tikslinės bendrovės pelnu arba nuostoliu ir kurios įsipareigojimų nevykdymo atveju yra negarantuotos. Ši apibrėžtis grindžiama požiūriu, kad turinys svarbiau už formą;

d)   skolos investicinės priemonės– tai paskolos ir kitos finansavimo priemonės, kurios suteikia skolintojui (investuotojui) fiksuotą minimalų atlygį ir kurios bent iš dalies yra garantuojamos. Ši apibrėžtis grindžiama požiūriu, kad turinys svarbiau už formą;

e)   parengiamojo etapo kapitalas– tai lėšos, teikiamos prieš pradedant veiklą ir skiriamos pradinės idėjos tyrimui, vertinimui ir plėtojimui;

f)   veiklos pradžios kapitalas– tai lėšos, teikiamos bendrovėms, kurios komerciniais tikslais dar nepardavė produkto arba paslaugų ir dar negavo pelno, ir skiriamos produktų kūrimui ir pradinei rinkodarai;

g)   ankstyvojo etapo kapitalas– tai parengiamojo etapo ir veiklos pradžios kapitalas;

h)   plėtros kapitalas– tai bendrovės, kuri nebūtinai pasiekė pelningumo ribą arba vykdo pelningą veiklą, augimo ir plėtros finansavimas siekiant padidinti gamybos pajėgumus, plėsti rinką arba tobulinti produktą arba suteikti papildomą apyvartinį kapitalą;

i)   padidintos rizikos kapitalas– tai investicinių fondų (padidintos rizikos kapitalo fondų), veikiančių kaip pagrindiniai investuotojai ir valdančių pavienių asmenų, institucijų arba vidaus lėšas, į bendroves, kurios neįtrauktos į oficialiuosius sąrašus, investuojamos lėšos, kurios apima finansavimą ankstyvuoju ir plėtros etapais, bet neapima pakeitimo kapitalo finansavimo ir kontrolinio akcijų paketo išpirkimo;

j)   pakeitimo kapitalas– tai bendrovės akcijų pirkimas iš kitos privatų akcinį kapitalą investuojančios organizacijos arba iš kito akcininko arba akcininkų. Pakeitimo kapitalas taip pat vadinamas antriniu pirkimu;

k)   rizikos kapitalas– tai akcinis kapitalas ir iš dalies akcinis kapitalas, kuriuo finansuojamos bendrovės jų ankstyvuoju augimo laikotarpiu (parengiamuoju, veiklos pradžios ir plėtros etapais), įskaitant neformalias „verslo angelų“ investicijas, padidintos rizikos kapitalą ir alternatyvias vertybinių popierių rinkas, kurios specializuojasi MVĮ, įskaitant sparčiai augančias bendroves, finansavimo srityje (toliau – investicinės priemonės);

l)   rizikos kapitalo priemonės– tai pagalbos rizikos kapitalu arba tokios pagalbos rėmimo schemos;

m)   pradinis viešas akcijų platinimas (PVAP)– tai bendrovės akcijų pradinio pardavimo arba platinimo visuomenei pradžia;

n)   paskesnės investicijos– tai papildomos investicijos į bendrovę po pradinių investicijų;

o)   kontrolinio akcijų paketo išpirkimas– tai ne mažesnio nei kontrolinio bendrovės akcijų paketo įsigijimas iš esamų akcininkų derybų arba konkurso būdu, siekiant perimti bendrovės turtą ir veiklą;

p)   pasitraukimo strategija– tai padidintos rizikos kapitalo fonde arba privataus akcinio kapitalo fonde turimų akcijų likvidavimo, įskaitant pardavimą, nurašymą, privilegijuotųjų akcijų ir (arba) paskolų grąžinimą, pardavimą kitai padidintos rizikos kapitalo bendrovei, pardavimą finansų įstaigai ir pardavimą viešojo platinimo būdu (įskaitant pradinį viešą akcijų platinimą), strategija pagal planą, kuriuo siekiama užtikrinti kaip galima didesnę grąžą;

q)   mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ)– tai mažosios įmonės ir vidutinio dydžio įmonės, kaip apibrėžta 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms (11) arba bet kokiame tą reglamentą keičiančiame reglamente;

r)   tikslinė įmonė arba bendrovė– tai įmonė arba bendrovė, į kurią investuotojas arba investicinis fondas svarsto galimybę investuoti;

s)   „verslo angelai“– tai turtingi privatūs asmenys, tiesiogiai investuojantys į naujas ir augančias į oficialiuosius sąrašus neįtrauktas įmones (teikiantys parengiamojo etapo finansavimą) ir joms patariantys, paprastai mainais į įmonės akcinio kapitalo dalį, tačiau jie gali teikti ir kitą ilgalaikį finansavimą;

t)   remiami regionai– tai regionai, patenkantys į EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a arba c punkte nustatytų leidžiančių nukrypti nuostatų taikymo sritį.

10B.3.   61 STRAIPSNIO 1 DALIES TAIKYMAS RIZIKOS KAPITALO SRITYJE

10B.3.1.   BENDRIEJI TAIKOMI DOKUMENTAI

| 27. | Jau yra paskelbti keli Institucijos dokumentai, kuriuose aiškinama, ar tam tikros priemonės patenka į valstybės pagalbos apibrėžtį, ir kurie gali būti svarbūs rizikos kapitalo priemonėms. Tai Institucijos gairės dėl valstybės institucijų turimų akcijų paketų (12), Institucijos gairės dėl valstybės pagalbos taikymo priemonėms, susijusioms su tiesioginiu verslo apmokestinimu (13), ir Institucijos gairės dėl valstybės garantijų (14). Institucija, vertindama, ar rizikos kapitalo priemonės yra valstybės pagalba, ir toliau vadovausis šiais dokumentais. |
| --- | --- |

27.

Jau yra paskelbti keli Institucijos dokumentai, kuriuose aiškinama, ar tam tikros priemonės patenka į valstybės pagalbos apibrėžtį, ir kurie gali būti svarbūs rizikos kapitalo priemonėms. Tai Institucijos gairės dėl valstybės institucijų turimų akcijų paketų (12), Institucijos gairės dėl valstybės pagalbos taikymo priemonėms, susijusioms su tiesioginiu verslo apmokestinimu (13), ir Institucijos gairės dėl valstybės garantijų (14). Institucija, vertindama, ar rizikos kapitalo priemonės yra valstybės pagalba, ir toliau vadovausis šiais dokumentais.

10B.3.2.   PAGALBOS TRIMIS LYGMENIMIS BUVIMAS

| 28. | Rizikos kapitalo priemonės dažnai apima sudėtingas rizikos kapitalo skatinimo schemas, nes valstybės institucijos teikia paskatas vienai ūkio subjektų (investuotojų) grupei, kad užtikrintų finansavimą kitai grupei (tikslinėms MVĮ). NET jeigu valstybės institucijos ketina teikti lengvatų tik tai kitai grupei, gauti valstybės pagalbą, atsižvelgiant į priemonės modelį, gali vienos iš šių grupių įmonės arba abiejų grupių įmonės. Be to, daugeliu atvejų priemonėje numatoma steigti fondą arba kitą investicinę priemonę, kuri veiktų atskirai nuo investuotojų ir įmonių, į kurias investuojama. Šiais atvejais taip pat būtina nuspręsti, ar fondas arba investicinė priemonė gali būti laikomi įmone, gaunančia naudos iš valstybės pagalbos. |
| --- | --- |

28.

Rizikos kapitalo priemonės dažnai apima sudėtingas rizikos kapitalo skatinimo schemas, nes valstybės institucijos teikia paskatas vienai ūkio subjektų (investuotojų) grupei, kad užtikrintų finansavimą kitai grupei (tikslinėms MVĮ). NET jeigu valstybės institucijos ketina teikti lengvatų tik tai kitai grupei, gauti valstybės pagalbą, atsižvelgiant į priemonės modelį, gali vienos iš šių grupių įmonės arba abiejų grupių įmonės. Be to, daugeliu atvejų priemonėje numatoma steigti fondą arba kitą investicinę priemonę, kuri veiktų atskirai nuo investuotojų ir įmonių, į kurias investuojama. Šiais atvejais taip pat būtina nuspręsti, ar fondas arba investicinė priemonė gali būti laikomi įmone, gaunančia naudos iš valstybės pagalbos.

| 29. | Kai finansuojama lėšomis, kurios nėra valstybės lėšos, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, toks finansavimas laikomas privačių investuotojų investicija. Taip visų pirma yra tada, kai investicijas teikia Europos investicijų bankas ir Europos investicijų fondas. |
| --- | --- |

29.

Kai finansuojama lėšomis, kurios nėra valstybės lėšos, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, toks finansavimas laikomas privačių investuotojų investicija. Taip visų pirma yra tada, kai investicijas teikia Europos investicijų bankas ir Europos investicijų fondas.

| 30. | Spęsdama dėl valstybės pagalbos buvimo kiekvienu lygmeniu, Institucija atsižvelgs į toliau nurodytus konkrečius veiksnius (15). |
| --- | --- |

30.

Spęsdama dėl valstybės pagalbos buvimo kiekvienu lygmeniu, Institucija atsižvelgs į toliau nurodytus konkrečius veiksnius (15).

| 31. | Pagalba investuotojams. Kai dėl priemonės privatūs investuotojai gali investuoti į bendrovės arba bendrovių grupės akcinį kapitalą arba iš dalies akcinį kapitalą palankesnėmis sąlygomis nei valstybiniai investuotojai arba palankesnėmis sąlygomis nei tuo atveju, jeigu tokios priemonės nebūtų, laikoma, kad privatiems investuotojams yra suteiktas pranašumas. Toks pranašumas gali būti įvairių formų, kaip nurodyta šių gairių 10B.4.2 skirsnyje. Taip yra net tada, kai priemonė privatų investuotoją įtikina pranašumą suteikti konkrečiai bendrovei arba bendrovėms. Tačiau Institucijos nuomone, investicija valstybinių ir privačių investuotojų atžvilgiu teikiama pari passu pagrindu, todėl nelaikytina valstybės pagalba, jeigu investuojama tokiomis sąlygomis, kurios paprastam ūkio subjektui rinkos ekonomikoje būtų priimtinos be valstybės įsikišimo. Taip yra tik tuo atveju, jeigu valstybiniai ir privatūs investuotojai susiduria su lygiai tokia pačia pervertinimo bei sumažinimo rizika ir tokiomis pačiomis atlygio galimybėmis, turi tokį patį pirmumo lygmenį ir paprastai jeigu ne mažiau nei 50 % finansavimo priemonei teikia privatūs investuotojai, kurie yra nepriklausomi nuo bendrovių, į kurias investuoja. |
| --- | --- |

31.

Pagalba investuotojams. Kai dėl priemonės privatūs investuotojai gali investuoti į bendrovės arba bendrovių grupės akcinį kapitalą arba iš dalies akcinį kapitalą palankesnėmis sąlygomis nei valstybiniai investuotojai arba palankesnėmis sąlygomis nei tuo atveju, jeigu tokios priemonės nebūtų, laikoma, kad privatiems investuotojams yra suteiktas pranašumas. Toks pranašumas gali būti įvairių formų, kaip nurodyta šių gairių 10B.4.2 skirsnyje. Taip yra net tada, kai priemonė privatų investuotoją įtikina pranašumą suteikti konkrečiai bendrovei arba bendrovėms. Tačiau Institucijos nuomone, investicija valstybinių ir privačių investuotojų atžvilgiu teikiama pari passu pagrindu, todėl nelaikytina valstybės pagalba, jeigu investuojama tokiomis sąlygomis, kurios paprastam ūkio subjektui rinkos ekonomikoje būtų priimtinos be valstybės įsikišimo. Taip yra tik tuo atveju, jeigu valstybiniai ir privatūs investuotojai susiduria su lygiai tokia pačia pervertinimo bei sumažinimo rizika ir tokiomis pačiomis atlygio galimybėmis, turi tokį patį pirmumo lygmenį ir paprastai jeigu ne mažiau nei 50 % finansavimo priemonei teikia privatūs investuotojai, kurie yra nepriklausomi nuo bendrovių, į kurias investuoja.

| 32. | Pagalba investiciniam fondui, investicinei priemonei ir (arba) jo (jos) vadovams. Apskritai Institucija mano, kad investicinis fondas arba investicinė priemonė pats (-i) yra ne pagalbos gavėjas (-a), o greičiau tarpinė priemonė pagalbai investuotojams ir (arba) įmonėms, į kurias investuojama, pervesti. Vis dėlto, pavyzdžiui, finansinės priemonės arba kitos priemonės, susijusios su tiesioginiais pervedimais į investicinę priemonę arba esamą fondą, kurie turi daug ir įvairių nepriklausomos įmonės pobūdžio investuotojų, gali būti laikomos pagalba, nebent investuojama tokiomis sąlygomis, kurios būtų priimtinos paprastam ūkio subjektui rinkos ekonomikoje, nesuteikiant jokio pranašumo jos gavėjui. Panašiai būtų galima laikyti, kad pagalba skiriama fondo vadovams arba valdymo įmonei, jeigu jų atlygis nevisiškai atitinka rinkoje įprastą atlygį panašiomis sąlygomis. Kita vertus, laikoma, kad pagalbos nėra, jeigu vadovai arba valdymo įmonė yra atrenkama atvirų ir skaidrių viešų konkursų būdu arba jeigu jie negauna jokių kitų valstybės teikiamų lengvatų. |
| --- | --- |

32.

Pagalba investiciniam fondui, investicinei priemonei ir (arba) jo (jos) vadovams. Apskritai Institucija mano, kad investicinis fondas arba investicinė priemonė pats (-i) yra ne pagalbos gavėjas (-a), o greičiau tarpinė priemonė pagalbai investuotojams ir (arba) įmonėms, į kurias investuojama, pervesti. Vis dėlto, pavyzdžiui, finansinės priemonės arba kitos priemonės, susijusios su tiesioginiais pervedimais į investicinę priemonę arba esamą fondą, kurie turi daug ir įvairių nepriklausomos įmonės pobūdžio investuotojų, gali būti laikomos pagalba, nebent investuojama tokiomis sąlygomis, kurios būtų priimtinos paprastam ūkio subjektui rinkos ekonomikoje, nesuteikiant jokio pranašumo jos gavėjui. Panašiai būtų galima laikyti, kad pagalba skiriama fondo vadovams arba valdymo įmonei, jeigu jų atlygis nevisiškai atitinka rinkoje įprastą atlygį panašiomis sąlygomis. Kita vertus, laikoma, kad pagalbos nėra, jeigu vadovai arba valdymo įmonė yra atrenkama atvirų ir skaidrių viešų konkursų būdu arba jeigu jie negauna jokių kitų valstybės teikiamų lengvatų.

| 33. | Pagalba įmonėms, į kurias investuojama. Kai pagalba teikiama investuotojams, investicinei priemonei arba investiciniam fondui, Institucija paprastai mano, kad pagalba bent iš dalies perleidžiama tikslinėms įmonėms, o tai reiškia, kad pagalba teikiama ir joms. Taip yra netgi tais atvejais, kai sprendimus investuoti fondo vadovai priima vadovaudamiesi vien komerciniais sumetimais. |
| --- | --- |

33.

Pagalba įmonėms, į kurias investuojama. Kai pagalba teikiama investuotojams, investicinei priemonei arba investiciniam fondui, Institucija paprastai mano, kad pagalba bent iš dalies perleidžiama tikslinėms įmonėms, o tai reiškia, kad pagalba teikiama ir joms. Taip yra netgi tais atvejais, kai sprendimus investuoti fondo vadovai priima vadovaudamiesi vien komerciniais sumetimais.

| 34. | Visais kitais atvejais įmonės, į kurias investuojama, nebus laikomos pagalbos gavėjomis, jeigu investicija teikiama tokiomis sąlygomis, kurios būtų priimtinos privačiam investuotojui rinkos ekonomikoje be valstybės įsikišimo. Tuo tikslu Institucija atsižvelgs, ar tokie investiciniai sprendimai priimami vien siekiant pelno ir yra susieti su pagrįstu verslo planu ir prognozėmis bei aiškia ir realia pasitraukimo strategija. Kiti svarbūs veiksniai: fondo vadovų arba valdymo įmonės pasirinkimas ir jų įgaliojimas investuoti, privačių investuotojų procentas ir jų dalyvavimo laipsnis. |
| --- | --- |

34.

Visais kitais atvejais įmonės, į kurias investuojama, nebus laikomos pagalbos gavėjomis, jeigu investicija teikiama tokiomis sąlygomis, kurios būtų priimtinos privačiam investuotojui rinkos ekonomikoje be valstybės įsikišimo. Tuo tikslu Institucija atsižvelgs, ar tokie investiciniai sprendimai priimami vien siekiant pelno ir yra susieti su pagrįstu verslo planu ir prognozėmis bei aiškia ir realia pasitraukimo strategija. Kiti svarbūs veiksniai: fondo vadovų arba valdymo įmonės pasirinkimas ir jų įgaliojimas investuoti, privačių investuotojų procentas ir jų dalyvavimo laipsnis.

10B.3.3.   DE MINIMIS SUMOS

| 35. | Jeigu visa rizikos kapitalo forma gavėjams suteikta pagalba yra de minimis, kaip apibrėžta 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 69/2001 dėl EB Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis valstybės pagalbai (16), laikoma, kad jai netaikomos EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies nuostatos. Taikyti de minimis taisyklę rizikos kapitalo priemonėms sudėtingiau dėl pagalbos skaičiavimo sunkumų ir dėl to, kad priemonėmis pagalba gali būti teikiama ne tik tikslinėms įmonėms, bet ir kitiems investuotojams. Tačiau kai šiuos sunkumus galima įveikti, de minimis taisyklė yra taikytina. Taigi, jeigu pagal schemą atskirai įmonei per trejų metų laikotarpį numatomas valstybės kapitalas neviršija atitinkamos de minimis ribos, aišku, kad bet kokia pagalba šioms įmonėms ir (arba) investuotojams neviršija numatytų ribų. |
| --- | --- |

35.

Jeigu visa rizikos kapitalo forma gavėjams suteikta pagalba yra de minimis, kaip apibrėžta 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 69/2001 dėl EB Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis valstybės pagalbai (16), laikoma, kad jai netaikomos EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies nuostatos. Taikyti de minimis taisyklę rizikos kapitalo priemonėms sudėtingiau dėl pagalbos skaičiavimo sunkumų ir dėl to, kad priemonėmis pagalba gali būti teikiama ne tik tikslinėms įmonėms, bet ir kitiems investuotojams. Tačiau kai šiuos sunkumus galima įveikti, de minimis taisyklė yra taikytina. Taigi, jeigu pagal schemą atskirai įmonei per trejų metų laikotarpį numatomas valstybės kapitalas neviršija atitinkamos de minimis ribos, aišku, kad bet kokia pagalba šioms įmonėms ir (arba) investuotojams neviršija numatytų ribų.

10B.4.   PAGALBOS RIZIKOS KAPITALO FORMA SUDERINAMUMO VERTINIMAS PAGAL EEE SUSITARIMO 61 STRAIPSNIO 3 DALIES C PUNKTĄ

10B.4.1.   BENDRIEJI PRINCIPAI

| 36. | EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkte numatyta, kad pagalba, skiriama tam tikrų rūšių ekonominės veiklos plėtrai skatinti, gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimu, jeigu tokia pagalba netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendrajam interesui. Institucija, remdamasi 10B.1.3 skirsnyje nustatytu pusiausvyros tyrimu, pripažįsta rizikos kapitalo priemonę tinkama tik nustačiusi, kad pagalbos priemonė didina rizikos kapitalo teikimą ir netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendrajam interesui. Šiame skirsnyje nustatomos sąlygos, kurioms esant Institucija mano, kad pagalba rizikos kapitalo forma yra suderinama su EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu. |
| --- | --- |

36.

EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkte numatyta, kad pagalba, skiriama tam tikrų rūšių ekonominės veiklos plėtrai skatinti, gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimu, jeigu tokia pagalba netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendrajam interesui. Institucija, remdamasi 10B.1.3 skirsnyje nustatytu pusiausvyros tyrimu, pripažįsta rizikos kapitalo priemonę tinkama tik nustačiusi, kad pagalbos priemonė didina rizikos kapitalo teikimą ir netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendrajam interesui. Šiame skirsnyje nustatomos sąlygos, kurioms esant Institucija mano, kad pagalba rizikos kapitalo forma yra suderinama su EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu.

| 37. | Gavusi išsamų pranešimą apie tai, kad tenkinamos visos šiame skirsnyje nustatytos sąlygos, Institucija stengiasi skubiai atlikti pagalbos vertinimą, laikydamasi Priežiūros ir Teismo susitarimo 3 protokole dėl ELPA Priežiūros institucijos funkcijų ir galių valstybės pagalbos srityje nustatytų terminų. Tam tikrų rūšių priemonėms, kurios netenkina visų šiame skirsnyje nustatytų sąlygų, Institucija atlieka išsamesnį rizikos kapitalo priemonės vertinimą pagal 10B.5 skirsnyje išdėstytas išsamias nuostatas. |
| --- | --- |

37.

Gavusi išsamų pranešimą apie tai, kad tenkinamos visos šiame skirsnyje nustatytos sąlygos, Institucija stengiasi skubiai atlikti pagalbos vertinimą, laikydamasi Priežiūros ir Teismo susitarimo 3 protokole dėl ELPA Priežiūros institucijos funkcijų ir galių valstybės pagalbos srityje nustatytų terminų. Tam tikrų rūšių priemonėms, kurios netenkina visų šiame skirsnyje nustatytų sąlygų, Institucija atlieka išsamesnį rizikos kapitalo priemonės vertinimą pagal 10B.5 skirsnyje išdėstytas išsamias nuostatas.

| 38. | Kai pagalba taip pat skiriama tikslinėms įmonėms, o rizikos kapitalo teikimas yra susijęs su išlaidomis, kurioms padengti pagalba gali būti skiriama pagal kitus reglamentus, bendrąsias nuostatas arba gaires, siekiant nustatyti, ar pagalba yra suderinama su EEE susitarimu, gali būti vadovaujamasi to dokumento nuostatomis. |
| --- | --- |

38.

Kai pagalba taip pat skiriama tikslinėms įmonėms, o rizikos kapitalo teikimas yra susijęs su išlaidomis, kurioms padengti pagalba gali būti skiriama pagal kitus reglamentus, bendrąsias nuostatas arba gaires, siekiant nustatyti, ar pagalba yra suderinama su EEE susitarimu, gali būti vadovaujamasi to dokumento nuostatomis.

10B.4.2.   PAGALBOS FORMA

| 39. | Apskritai pasirinkti pagalbos priemonės formą paliekama ELPA valstybei; tas pats galioja ir rizikos kapitalo priemonėms. Vis dėlto, kaip išsamiau paaiškinta 10B.4.3 skirsnyje, atlikdama tokių priemonių vertinimą Institucija žiūri, ar jos skatina rinkos investuotojus teikti rizikos kapitalą tikslinėms įmonėms ir ar jos gali lemti komerciniu pagrindu (t. y. siekiant pelno) priimamus sprendimus investuoti. |
| --- | --- |

39.

Apskritai pasirinkti pagalbos priemonės formą paliekama ELPA valstybei; tas pats galioja ir rizikos kapitalo priemonėms. Vis dėlto, kaip išsamiau paaiškinta 10B.4.3 skirsnyje, atlikdama tokių priemonių vertinimą Institucija žiūri, ar jos skatina rinkos investuotojus teikti rizikos kapitalą tikslinėms įmonėms ir ar jos gali lemti komerciniu pagrindu (t. y. siekiant pelno) priimamus sprendimus investuoti.

| 40. | Institucijos nuomone, minėtą poveikį gali turėti tokio pobūdžio priemonės:






  a) | investicinių fondų (padidintos rizikos kapitalo fondų), kuriuose valstybė yra partnerė, investuotoja arba dalyvė, net ir mažiau palankiomis sąlygomis nei kiti investuotojai, buvimas; |
| --- | --- | --- |

40.

Institucijos nuomone, minėtą poveikį gali turėti tokio pobūdžio priemonės:

a)

investicinių fondų (padidintos rizikos kapitalo fondų), kuriuose valstybė yra partnerė, investuotoja arba dalyvė, net ir mažiau palankiomis sąlygomis nei kiti investuotojai, buvimas;

| b) | rizikos kapitalo investuotojams arba padidintos rizikos kapitalo fondams teikiamos garantijos, užtikrinančios tam tikrą investicijų nuostolių dalies padengimą, arba garantijos, suteikiamos investuotojų (fondų) paskoloms investuoti į rizikos kapitalą, jeigu valstybės dengiamų galimų nuostolių dalis neviršija 50 % garantuotos investicijos nominalios sumos; |
| --- | --- |

b)

rizikos kapitalo investuotojams arba padidintos rizikos kapitalo fondams teikiamos garantijos, užtikrinančios tam tikrą investicijų nuostolių dalies padengimą, arba garantijos, suteikiamos investuotojų (fondų) paskoloms investuoti į rizikos kapitalą, jeigu valstybės dengiamų galimų nuostolių dalis neviršija 50 % garantuotos investicijos nominalios sumos;

| c) | kitos rizikos kapitalo investuotojams arba padidintos rizikos kapitalo fondams palankios finansinės priemonės, kuriomis siekiama, kad būtų skiriama papildomų investicinių lėšų; |
| --- | --- |

c)

kitos rizikos kapitalo investuotojams arba padidintos rizikos kapitalo fondams palankios finansinės priemonės, kuriomis siekiama, kad būtų skiriama papildomų investicinių lėšų;

| d) | fiskalinės paskatos investiciniams fondams ir (arba) jų vadovams arba investuotojams investuoti į rizikos kapitalą. |
| --- | --- |

d)

fiskalinės paskatos investiciniams fondams ir (arba) jų vadovams arba investuotojams investuoti į rizikos kapitalą.

10B.4.3.   SUDERINAMUMO SĄLYGOS

| 41. | Siekiant užtikrinti, kad rizikos kapitalo priemonė turėtų 10B.1.3.4 skirsnyje nustatytą skatinamąjį poveikį ir atitiktų pagalbos reikalingumo sąlygą, turi būti įvertinami keli rodikliai. Priežastis – valstybės pagalba turi būti siekiama išspręsti tam tikrą rinkos nepakankamumo problemą, kai yra pakankamai jos buvimo įrodymų. Todėl šiose gairėse nustatomos „saugaus uosto“ (angl. safe-harbour) ribos, taikomos konkrečioms investicijų į tikslines MVĮ dalims ankstyvuosiuose šių įmonių veiklos etapuose. Be to, siekiant, kad pagalba būtų tik mažiausia būtina pagalba, lemiamą reikšmę turi tai, kad remiamos investicijos į tikslines MVĮ būtų daromos siekiant pelno ir būtų valdomos komerciniu pagrindu. Institucijos nuomone, rizikos kapitalo priemonė atitinka skatinamojo poveikio, pagalbos reikalingumo bei proporcingumo sąlygas ir bendra pusiausvyra yra teigiama, kai tenkinamos visos šios sąlygos.
  Priemonėms, kuriose konkrečiai taikomos investicinės priemonės, vertinti taikomos šių gairių 10B.5 skirsnyje, o ne šiame skirsnyje nurodytos sąlygos. |
| --- | --- |

41.

Siekiant užtikrinti, kad rizikos kapitalo priemonė turėtų 10B.1.3.4 skirsnyje nustatytą skatinamąjį poveikį ir atitiktų pagalbos reikalingumo sąlygą, turi būti įvertinami keli rodikliai. Priežastis – valstybės pagalba turi būti siekiama išspręsti tam tikrą rinkos nepakankamumo problemą, kai yra pakankamai jos buvimo įrodymų. Todėl šiose gairėse nustatomos „saugaus uosto“ (angl. safe-harbour) ribos, taikomos konkrečioms investicijų į tikslines MVĮ dalims ankstyvuosiuose šių įmonių veiklos etapuose. Be to, siekiant, kad pagalba būtų tik mažiausia būtina pagalba, lemiamą reikšmę turi tai, kad remiamos investicijos į tikslines MVĮ būtų daromos siekiant pelno ir būtų valdomos komerciniu pagrindu. Institucijos nuomone, rizikos kapitalo priemonė atitinka skatinamojo poveikio, pagalbos reikalingumo bei proporcingumo sąlygas ir bendra pusiausvyra yra teigiama, kai tenkinamos visos šios sąlygos.

Priemonėms, kuriose konkrečiai taikomos investicinės priemonės, vertinti taikomos šių gairių 10B.5 skirsnyje, o ne šiame skirsnyje nurodytos sąlygos.

10B.4.3.1.   
  Didžiausias leidžiamas investicijų dalies lygis

| 42. | Rizikos kapitalo priemonėje turi būti numatyta, kad tikslinės MVĮ finansavimo dalys – nesvarbu, visiškai arba iš dalies finansuojamos valstybės pagalba, – neviršytų 1,5 mln. EUR per 12 mėnesių. |
| --- | --- |

42.

Rizikos kapitalo priemonėje turi būti numatyta, kad tikslinės MVĮ finansavimo dalys – nesvarbu, visiškai arba iš dalies finansuojamos valstybės pagalba, – neviršytų 1,5 mln. EUR per 12 mėnesių.

10B.4.3.2.   
  Parengiamojo, veiklos pradžios ir plėtros etapų finansavimo apribojimas

| 43. | Pagal rizikos kapitalo priemones finansuojama turi būti tik remiamuose regionuose įsisteigusių mažųjų ir vidutinių įmonių plėtros etape ir neremiamuose regionuose įsisteigusių vidutinių įmonių veiklos pradžios etape. |
| --- | --- |

43.

Pagal rizikos kapitalo priemones finansuojama turi būti tik remiamuose regionuose įsisteigusių mažųjų ir vidutinių įmonių plėtros etape ir neremiamuose regionuose įsisteigusių vidutinių įmonių veiklos pradžios etape.

10B.4.3.3.   
  Akcinio kapitalo arba iš dalies akcinio kapitalo investicinių priemonių vyravimas

| 44. | Rizikos kapitalo priemonėje turi būti numatyta, kad ne mažesnę kaip 70 % investicijų į tikslines MVĮ biudžeto dalį turi sudaryti akcinio kapitalo arba iš dalies akcinio kapitalo investicinės priemonės. Vertindama tokių priemonių pobūdį, Institucija labiau atsižvelgs į priemonės ekonominį turinį, nei į investuotojų jai suteiktą pavadinimą ir jos kvalifikavimą. Pirmiausia Institucija atsižvelgs į investuotojo rizikos kapitalo tikslinėje bendrovėje rizikos laipsnį, galimus investuotojo nuostolius, nuo pelno priklausančio atlygio, palyginti su fiksuotu atlygiu, dalį ir investuotojo pirmumo lygmenį bendrovės bankroto atveju. Institucija taip pat gali atsižvelgti į sąlygas, taikomas investicinei priemonei pagal esamas šalies teisines, reguliavimo, finansines ir apskaitos taisykles, ir įvertinti, ar jos suderinamos su priemone ir tinka jos kvalifikacijai patvirtinti. |
| --- | --- |

44.

Rizikos kapitalo priemonėje turi būti numatyta, kad ne mažesnę kaip 70 % investicijų į tikslines MVĮ biudžeto dalį turi sudaryti akcinio kapitalo arba iš dalies akcinio kapitalo investicinės priemonės. Vertindama tokių priemonių pobūdį, Institucija labiau atsižvelgs į priemonės ekonominį turinį, nei į investuotojų jai suteiktą pavadinimą ir jos kvalifikavimą. Pirmiausia Institucija atsižvelgs į investuotojo rizikos kapitalo tikslinėje bendrovėje rizikos laipsnį, galimus investuotojo nuostolius, nuo pelno priklausančio atlygio, palyginti su fiksuotu atlygiu, dalį ir investuotojo pirmumo lygmenį bendrovės bankroto atveju. Institucija taip pat gali atsižvelgti į sąlygas, taikomas investicinei priemonei pagal esamas šalies teisines, reguliavimo, finansines ir apskaitos taisykles, ir įvertinti, ar jos suderinamos su priemone ir tinka jos kvalifikacijai patvirtinti.

10B.4.3.4.   
  Privačių investuotojų dalyvavimas

| 45. | Ne mažiau kaip 50 % investicinių lėšų rizikos kapitalo priemonei turi skirti privatūs investuotojai, o remiamuose regionuose įsisteigusioms MVĮ skirtoms priemonėms – ne mažiau kaip 30 %. |
| --- | --- |

45.

Ne mažiau kaip 50 % investicinių lėšų rizikos kapitalo priemonei turi skirti privatūs investuotojai, o remiamuose regionuose įsisteigusioms MVĮ skirtoms priemonėms – ne mažiau kaip 30 %.

10B.4.3.5.   
  Pelno siekimu grindžiami investiciniai sprendimai

| 46. | Rizikos kapitalo priemonė turi užtikrinti, kad sprendimai investuoti į įmones būtų pagrįsti pelno siekiu. Taip yra, kai investavimo sprendimą nulemia didelės pelno perspektyvos ir nuolat tikslinėms įmonėms tuo tikslu teikiama pagalba. Šio kriterijaus laikomasi, jeigu yra įvykdomos visos šios sąlygos:






  a) | priemonėse dalyvauja daug privačių investuotojų, kaip nurodyta 10B.4.3.4 skirsnyje, jeigu investuojama tiesiogiai arba netiesiogiai komerciniu pagrindu (t. y. siekiant vien pelno) į tikslinių įmonių akcinį kapitalą; ir |
| --- | --- | --- |

46.

Rizikos kapitalo priemonė turi užtikrinti, kad sprendimai investuoti į įmones būtų pagrįsti pelno siekiu. Taip yra, kai investavimo sprendimą nulemia didelės pelno perspektyvos ir nuolat tikslinėms įmonėms tuo tikslu teikiama pagalba. Šio kriterijaus laikomasi, jeigu yra įvykdomos visos šios sąlygos:

a)

priemonėse dalyvauja daug privačių investuotojų, kaip nurodyta 10B.4.3.4 skirsnyje, jeigu investuojama tiesiogiai arba netiesiogiai komerciniu pagrindu (t. y. siekiant vien pelno) į tikslinių įmonių akcinį kapitalą; ir

| b) | kiekvienai investicijai parengiamas verslo planas, kuriame pateikiama išsami produkto, pardavimo ir pelningumo raida bei nustatomas projekto ex ante gyvybingumas; ir |
| --- | --- |

b)

kiekvienai investicijai parengiamas verslo planas, kuriame pateikiama išsami produkto, pardavimo ir pelningumo raida bei nustatomas projekto ex ante gyvybingumas; ir

| c) | kiekvienai investicijai parengta aiški ir reali pasitraukimo strategija. |
| --- | --- |

c)

kiekvienai investicijai parengta aiški ir reali pasitraukimo strategija.

10B.4.3.6.   
  Komercinis valdymas

| 47. | Rizikos kapitalo priemonė arba fondas turi būti valdomi komerciniu pagrindu. Jų valdytojai turi veikti kaip vadovai privačiame sektoriuje ir siekti didinti grąžą savo investuotojams. Šio kriterijaus laikomasi, jeigu yra įvykdomos visos šios sąlygos:






  a) | profesionalus fondo valdytojas arba valdymo įmonė ir fondo dalyviai yra sudarę susitarimą, kuriame numatyta, kad valdytojo atlygis priklauso nuo fondo veiklos rezultatų, ir kuriame yra nustatyti fondo tikslai bei siūlomas investicijų terminas; ir |
| --- | --- | --- |

47.

Rizikos kapitalo priemonė arba fondas turi būti valdomi komerciniu pagrindu. Jų valdytojai turi veikti kaip vadovai privačiame sektoriuje ir siekti didinti grąžą savo investuotojams. Šio kriterijaus laikomasi, jeigu yra įvykdomos visos šios sąlygos:

a)

profesionalus fondo valdytojas arba valdymo įmonė ir fondo dalyviai yra sudarę susitarimą, kuriame numatyta, kad valdytojo atlygis priklauso nuo fondo veiklos rezultatų, ir kuriame yra nustatyti fondo tikslai bei siūlomas investicijų terminas; ir

| b) | privatūs investuotojai yra atstovaujami priimant sprendimus, pavyzdžiui, per investuotojų arba patariamąjį komitetą; ir |
| --- | --- |

b)

privatūs investuotojai yra atstovaujami priimant sprendimus, pavyzdžiui, per investuotojų arba patariamąjį komitetą; ir

| c) | fondų valdymui taikomi gerosios patirties principai ir įstatymų nustatyta priežiūra. |
| --- | --- |

c)

fondų valdymui taikomi gerosios patirties principai ir įstatymų nustatyta priežiūra.

10B.4.3.7.   
  Orientavimasis į sektorius

| 48. | Kadangi daugelis privataus sektoriaus fondų orientuojasi į tam tikras pažangiąsias technologijas arba net į sektorius (pavyzdžiui, sveikatos, informacinių technologijų, biotechnologijų), Institucija gali sutikti su sektoriams skirtomis rizikos kapitalo priemonėmis, jeigu priemonė patenka į šių gairių taikymo sritį, kaip nustatyta 10B.2.1 skirsnyje. |
| --- | --- |

48.

Kadangi daugelis privataus sektoriaus fondų orientuojasi į tam tikras pažangiąsias technologijas arba net į sektorius (pavyzdžiui, sveikatos, informacinių technologijų, biotechnologijų), Institucija gali sutikti su sektoriams skirtomis rizikos kapitalo priemonėmis, jeigu priemonė patenka į šių gairių taikymo sritį, kaip nustatyta 10B.2.1 skirsnyje.

10B.5.   PAGALBOS RIZIKOS KAPITALO FORMA PRIEMONIŲ, KURIOMS TAIKOMAS IŠSAMUS VERTINIMAS, SUDERINAMUMAS

| 49. | Šis skirsnis taikomas rizikos kapitalo priemonėms, kurios neatitinka visų 10B.4 skirsnyje nustatytų sąlygų. Šioms priemonėms reikalingas išsamesnis 10B.1.3 skirsnyje minėtu pusiausvyros tyrimu pagrįstas atitikties vertinimas, nes būtina užtikrinti, kad priemone siekiama pašalinti konkrečią rinkos nepakankamumo problemą, taip pat dėl didesnės potencialių privačių investuotojų išstūmimo ir konkurencijos iškraipymo rizikos. |
| --- | --- |

49.

Šis skirsnis taikomas rizikos kapitalo priemonėms, kurios neatitinka visų 10B.4 skirsnyje nustatytų sąlygų. Šioms priemonėms reikalingas išsamesnis 10B.1.3 skirsnyje minėtu pusiausvyros tyrimu pagrįstas atitikties vertinimas, nes būtina užtikrinti, kad priemone siekiama pašalinti konkrečią rinkos nepakankamumo problemą, taip pat dėl didesnės potencialių privačių investuotojų išstūmimo ir konkurencijos iškraipymo rizikos.

| 50. | Priemonių suderinamumo su EEE susitarimu tyrimas grindžiamas keliais teigiamais ir neigiamais elementais. Nė vienas elementas nėra lemiamas, ir jokia jų grupė negali savaime būti laikoma pakankama priemonės suderinamumui užtikrinti. Kai kuriais atvejais jų taikymo galimybės ir svarba gali priklausyti nuo priemonės formos. |
| --- | --- |

50.

Priemonių suderinamumo su EEE susitarimu tyrimas grindžiamas keliais teigiamais ir neigiamais elementais. Nė vienas elementas nėra lemiamas, ir jokia jų grupė negali savaime būti laikoma pakankama priemonės suderinamumui užtikrinti. Kai kuriais atvejais jų taikymo galimybės ir svarba gali priklausyti nuo priemonės formos.

| 51. | ELPA valstybės priemonės vertinimui turi pateikti visą su šiais elementais susijusią ir kitą, jų manymu, svarbią informaciją. Reikiami įrodymai ir Institucijos vertinimas priklauso nuo kiekvieno atvejo ypatumų ir yra proporcingi sprendžiamai rinkos nepakankamumo problemai bei privačių investuotojų išstūmimo rizikai. |
| --- | --- |

51.

ELPA valstybės priemonės vertinimui turi pateikti visą su šiais elementais susijusią ir kitą, jų manymu, svarbią informaciją. Reikiami įrodymai ir Institucijos vertinimas priklauso nuo kiekvieno atvejo ypatumų ir yra proporcingi sprendžiamai rinkos nepakankamumo problemai bei privačių investuotojų išstūmimo rizikai.

10B.5.1.   PAGALBOS PRIEMONĖS, KURIOMS BŪTINAS IŠSAMUS VERTINIMAS

| 52. | Kai rinkos nepakankamumo problema ne tokia akivaizdi, o privačių investuotojų išstūmimo ir (arba) konkurencijos iškraipymo pavojus didesnis, nurodytoms rizikos kapitalo priemonių, kurios neatitinka vienos arba daugiau 10B.4 skirsnyje nustatytų sąlygų, rūšims taikomas išsamesnis vertinimas.
  a)   Priemonės, kuriomis numatomos investicijų dalys viršija tikslinei MVĮ per 12 mėnesių laikotarpį skiriamą 1,5 mln. EUR „saugaus uosto“ ribą
  Institucija žino apie nuolatinius rizikos kapitalo rinkos ir akcinio kapitalo trūkumo svyravimus, taip pat apie skirtingą laipsnį, kuriuo įmones, atsižvelgiant į jų dydį, jų verslo vystymosi etapą ir ekonomikos sektorių, veikia rinkos nepakankamumo problema. Todėl Institucija yra pasirengusi svarstyti galimybę pripažinti rizikos kapitalo priemones, kuriomis numatomos investicijų dalys viršija įmonei per metus skiriamą 1,5 mln. EUR ribą, suderinamomis su EEE susitarimu, jeigu pateikiami reikiami rinkos nepakankamumo įrodymai.
  b)   Priemonės, kuriomis finansuojamas neremiamuose regionuose įsisteigusių vidutinių įmonių plėtros etapas
  Institucija pripažįsta, kad tam tikruose neremiamuose regionuose įsisteigusios vidutinės įmonės gali neturėti galimybių gauti pakankamo rizikos kapitalo net plėtros etape, nepaisant to, kad paprastai įmonės, turinčios didelę apyvartą ir (arba) bendrą balansą, gali gauti finansavimą. Todėl Institucija yra pasirengusi svarstyti galimybę pripažinti priemones, kurios tam tikrais atvejais iš dalies apima vidutinių įmonių plėtros etapą, suderinamomis su EEE susitarimu, jeigu pateikiami pakankami įrodymai.
  c)   Priemonės, kuriomis numatomos paskesnės investicijos į tikslines įmones, kurioms jau buvo skirta pagalba kapitalo forma, tolesniems finansavimo etapams finansuoti viršijant bendras „saugaus uosto“ ribas ir po įmonės ankstyvojo augimo laikotarpio
  Institucija pripažįsta svarbą paskesnių investicijų į tikslines įmones, kurioms jau buvo skirta pagalba kapitalo forma tolesniems finansavimo etapams finansuoti viršijant bendras „saugaus uosto“ ribas ir po įmonės ankstyvojo augimo laikotarpio iki pasitraukimo iš pirminės investicijos. To gali reikėti, kad nesumažėtų valstybės dalyvavimas tuose finansavimo etapuose, taip pat užtikrinant finansavimo į tikslines įmones tęstinumą, kad ir valstybiniai, ir privatūs investuotojai galėtų iki galo pasinaudoti rizikingų investicijų nauda. Šiomis aplinkybėms, taip pat atsižvelgiant į tikslinio sektoriaus ir įmonių ypatumus, Institucija yra pasirengusi svarstyti galimybę pripažinti paskesnę investiciją suderinama su EEE susitarimu, jeigu šios investicijos suma atitinka pirminę investiciją ir fondo dydį.
  d)   Priemonės, kuriomis numatomas privačių investuotojų dalyvavimas neremiamuose regionuose yra mažiau kaip 50 % ir remiamuose regionuose – 30 %
  EEE privataus rizikos kapitalo rinkos išsivystymo lygis įvairiose EEE valstybėse labai skiriasi. Kai kuriais atvejais gali būti sunku rasti privačių investuotojų, todėl Institucija gali pripažinti priemones, kuriose privačių investuotojų dalis yra mažesnė už 10B.4.3.4 skirsnyje nustatytas ribas, suderinamomis su EEE susitarimu, jeigu ELPA valstybės pateikia reikiamus įrodymus. Ši problema gali būti dar didesnė, kai taikomos rizikos kapitalo priemonės, skirtos remiamuose regionuose įsisteigusioms tikslinėms MVĮ. Jos yra nutolusios nuo padidintos rizikos kapitalo centrų, čia mažesnis gyventojų tankis, o privatūs investuotojai mažiau linkę rizikuoti, todėl jos gali susidurti su dar didesniu joms prieinamo kapitalo trūkumu. Poveikį šioms MVĮ taip pat gali daryti paklausos nulemtos aplinkybės, pavyzdžiui, sunku parengti perspektyvius verslo pasiūlymus, į kuriuos būtų galima investuoti, silpnesnės akcinio kapitalo naudojimo tradicijos ir nenorima prarasti vadovavimo kontrolės dėl padidintos rizikos kapitalo intervencijos.
  e)   Priemonės, kuriomis numatomas parengiamojo etapo kapitalas mažosioms įmonėms ir kuriomis gali būti numatytas i) mažesnis privačių investuotojų dalyvavimas arba jų nedalyvavimas visai ir (arba) ii) skolos investicinių priemonių, o ne akcinio kapitalo ir iš dalies akcinio kapitalo dominavimas
  Rinkos nepakankamumo problemos įmonėms parengiamajame etape daro didesnį poveikį dėl didelės rizikos, susijusios su galima investicija ir būtinybe atidžiai stebėti verslininko veiksmus šiame įmonei lemiamame etape. Poveikis taip pat matyti iš to, kad beveik nėra privačių investuotojų, kurie teiktų parengiamojo etapo kapitalą, todėl šiuo atveju beveik nėra jų išstūmimo rizikos arba ji labai maža. Be to, dėl gana didelio šių mažųjų įmonių atstumo nuo rinkos, konkurencijos iškraipymo galimybė yra gerokai mažesnė. Dėl šių priežasčių Institucijos požiūris į parengiamajam etapui skirtas priemones, taip pat dėl jų galimos didžiulės svarbos augimui ir darbo vietų kūrimui EEE yra palankesnis.
  f)   Priemonės, kuriomis numatoma taikyti investicinę priemonę
  Investicinė priemonė gali palengvinti investuotojų bei tikslinių MVĮ ryšį ir taip pagerinti antrųjų galimybes gauti rizikos kapitalo. Esant rinkos nepakankamumui, susijusiam su įmonėmis, kurioms skirta investicinė priemonė, be finansinių paskatų priemonė negali būti veiksminga. Pavyzdžiui, nepaisant aiškaus tikslinių įmonių pelningumo potencialo, investuotojams priemone skatinamos investicijos gali atrodyti nepatrauklios, palyginti su investicijomis, kuriose numatomos didesnės investicijų dalys, arba su investicijomis į brandesnes įmones arba rinkas. Todėl Institucija yra pasirengusi svarstyti galimybę pripažinti priemones, kuriomis numatyta speciali investicinė priemonė, suderinamomis su EEE susitarimu, jeigu pateikiami aiškiai apibrėžti rinkos nepakankamumo įrodymai.
  g)   Priemonė apima išlaidas, susijusias su pirmuoju įmonių tyrimu, siekiant nustatyti investicijų objektus, iki deramos kontrolės etapo („žvalgymo“ išlaidos)
  Rizikos kapitalo fondai arba jų vadovai, siekdami nustatyti MVĮ, gali prieš deramos kontrolės etapą patirti „žvalgymo“ išlaidų. Subsidijos, padengiančios dalį tų žvalgymo išlaidų, turi skatinti fondus arba jų vadovus vykdyti platesnę „žvalgymo“ veiklą, nei būtų vykdoma be tų subsidijų. Ši veikla taip pat gali būti naudinga atitinkamoms MVĮ, net jeigu paieška nesibaigia investicija, nes dėl jos tos MVĮ gali įgyti daugiau patirties rizikos kapitalo investicijų srityje. Šios priežastys gali pateisinti palankesnį Institucijos požiūrį į subsidijas, padengiančias dalį rizikos kapitalo fondų arba jų vadovų „žvalgymo“ išlaidų, jeigu yra tenkinamos šios sąlygos: reikalavimus atitinkančios sąnaudos turi apimti tik „žvalgymo“ išlaidas, susijusias su MVĮ iš esmės parengiamajame ir veiklos pradžios etapuose, kai tokios išlaidos nesibaigia investicija, ir į išlaidas negali būti įtraukiamos fondo teisinės ir administracinės išlaidos. Be to, subsidija negali viršyti 50 % reikalavimus atitinkančių sąnaudų. |
| --- | --- |

52.

Kai rinkos nepakankamumo problema ne tokia akivaizdi, o privačių investuotojų išstūmimo ir (arba) konkurencijos iškraipymo pavojus didesnis, nurodytoms rizikos kapitalo priemonių, kurios neatitinka vienos arba daugiau 10B.4 skirsnyje nustatytų sąlygų, rūšims taikomas išsamesnis vertinimas.

a)   Priemonės, kuriomis numatomos investicijų dalys viršija tikslinei MVĮ per 12 mėnesių laikotarpį skiriamą 1,5 mln. EUR „saugaus uosto“ ribą

Institucija žino apie nuolatinius rizikos kapitalo rinkos ir akcinio kapitalo trūkumo svyravimus, taip pat apie skirtingą laipsnį, kuriuo įmones, atsižvelgiant į jų dydį, jų verslo vystymosi etapą ir ekonomikos sektorių, veikia rinkos nepakankamumo problema. Todėl Institucija yra pasirengusi svarstyti galimybę pripažinti rizikos kapitalo priemones, kuriomis numatomos investicijų dalys viršija įmonei per metus skiriamą 1,5 mln. EUR ribą, suderinamomis su EEE susitarimu, jeigu pateikiami reikiami rinkos nepakankamumo įrodymai.

b)   Priemonės, kuriomis finansuojamas neremiamuose regionuose įsisteigusių vidutinių įmonių plėtros etapas

Institucija pripažįsta, kad tam tikruose neremiamuose regionuose įsisteigusios vidutinės įmonės gali neturėti galimybių gauti pakankamo rizikos kapitalo net plėtros etape, nepaisant to, kad paprastai įmonės, turinčios didelę apyvartą ir (arba) bendrą balansą, gali gauti finansavimą. Todėl Institucija yra pasirengusi svarstyti galimybę pripažinti priemones, kurios tam tikrais atvejais iš dalies apima vidutinių įmonių plėtros etapą, suderinamomis su EEE susitarimu, jeigu pateikiami pakankami įrodymai.

c)   Priemonės, kuriomis numatomos paskesnės investicijos į tikslines įmones, kurioms jau buvo skirta pagalba kapitalo forma, tolesniems finansavimo etapams finansuoti viršijant bendras „saugaus uosto“ ribas ir po įmonės ankstyvojo augimo laikotarpio

Institucija pripažįsta svarbą paskesnių investicijų į tikslines įmones, kurioms jau buvo skirta pagalba kapitalo forma tolesniems finansavimo etapams finansuoti viršijant bendras „saugaus uosto“ ribas ir po įmonės ankstyvojo augimo laikotarpio iki pasitraukimo iš pirminės investicijos. To gali reikėti, kad nesumažėtų valstybės dalyvavimas tuose finansavimo etapuose, taip pat užtikrinant finansavimo į tikslines įmones tęstinumą, kad ir valstybiniai, ir privatūs investuotojai galėtų iki galo pasinaudoti rizikingų investicijų nauda. Šiomis aplinkybėms, taip pat atsižvelgiant į tikslinio sektoriaus ir įmonių ypatumus, Institucija yra pasirengusi svarstyti galimybę pripažinti paskesnę investiciją suderinama su EEE susitarimu, jeigu šios investicijos suma atitinka pirminę investiciją ir fondo dydį.

d)   Priemonės, kuriomis numatomas privačių investuotojų dalyvavimas neremiamuose regionuose yra mažiau kaip 50 % ir remiamuose regionuose – 30 %

EEE privataus rizikos kapitalo rinkos išsivystymo lygis įvairiose EEE valstybėse labai skiriasi. Kai kuriais atvejais gali būti sunku rasti privačių investuotojų, todėl Institucija gali pripažinti priemones, kuriose privačių investuotojų dalis yra mažesnė už 10B.4.3.4 skirsnyje nustatytas ribas, suderinamomis su EEE susitarimu, jeigu ELPA valstybės pateikia reikiamus įrodymus. Ši problema gali būti dar didesnė, kai taikomos rizikos kapitalo priemonės, skirtos remiamuose regionuose įsisteigusioms tikslinėms MVĮ. Jos yra nutolusios nuo padidintos rizikos kapitalo centrų, čia mažesnis gyventojų tankis, o privatūs investuotojai mažiau linkę rizikuoti, todėl jos gali susidurti su dar didesniu joms prieinamo kapitalo trūkumu. Poveikį šioms MVĮ taip pat gali daryti paklausos nulemtos aplinkybės, pavyzdžiui, sunku parengti perspektyvius verslo pasiūlymus, į kuriuos būtų galima investuoti, silpnesnės akcinio kapitalo naudojimo tradicijos ir nenorima prarasti vadovavimo kontrolės dėl padidintos rizikos kapitalo intervencijos.

e)   Priemonės, kuriomis numatomas parengiamojo etapo kapitalas mažosioms įmonėms ir kuriomis gali būti numatytas i) mažesnis privačių investuotojų dalyvavimas arba jų nedalyvavimas visai ir (arba) ii) skolos investicinių priemonių, o ne akcinio kapitalo ir iš dalies akcinio kapitalo dominavimas

Rinkos nepakankamumo problemos įmonėms parengiamajame etape daro didesnį poveikį dėl didelės rizikos, susijusios su galima investicija ir būtinybe atidžiai stebėti verslininko veiksmus šiame įmonei lemiamame etape. Poveikis taip pat matyti iš to, kad beveik nėra privačių investuotojų, kurie teiktų parengiamojo etapo kapitalą, todėl šiuo atveju beveik nėra jų išstūmimo rizikos arba ji labai maža. Be to, dėl gana didelio šių mažųjų įmonių atstumo nuo rinkos, konkurencijos iškraipymo galimybė yra gerokai mažesnė. Dėl šių priežasčių Institucijos požiūris į parengiamajam etapui skirtas priemones, taip pat dėl jų galimos didžiulės svarbos augimui ir darbo vietų kūrimui EEE yra palankesnis.

f)   Priemonės, kuriomis numatoma taikyti investicinę priemonę

Investicinė priemonė gali palengvinti investuotojų bei tikslinių MVĮ ryšį ir taip pagerinti antrųjų galimybes gauti rizikos kapitalo. Esant rinkos nepakankamumui, susijusiam su įmonėmis, kurioms skirta investicinė priemonė, be finansinių paskatų priemonė negali būti veiksminga. Pavyzdžiui, nepaisant aiškaus tikslinių įmonių pelningumo potencialo, investuotojams priemone skatinamos investicijos gali atrodyti nepatrauklios, palyginti su investicijomis, kuriose numatomos didesnės investicijų dalys, arba su investicijomis į brandesnes įmones arba rinkas. Todėl Institucija yra pasirengusi svarstyti galimybę pripažinti priemones, kuriomis numatyta speciali investicinė priemonė, suderinamomis su EEE susitarimu, jeigu pateikiami aiškiai apibrėžti rinkos nepakankamumo įrodymai.

g)   Priemonė apima išlaidas, susijusias su pirmuoju įmonių tyrimu, siekiant nustatyti investicijų objektus, iki deramos kontrolės etapo („žvalgymo“ išlaidos)

Rizikos kapitalo fondai arba jų vadovai, siekdami nustatyti MVĮ, gali prieš deramos kontrolės etapą patirti „žvalgymo“ išlaidų. Subsidijos, padengiančios dalį tų žvalgymo išlaidų, turi skatinti fondus arba jų vadovus vykdyti platesnę „žvalgymo“ veiklą, nei būtų vykdoma be tų subsidijų. Ši veikla taip pat gali būti naudinga atitinkamoms MVĮ, net jeigu paieška nesibaigia investicija, nes dėl jos tos MVĮ gali įgyti daugiau patirties rizikos kapitalo investicijų srityje. Šios priežastys gali pateisinti palankesnį Institucijos požiūrį į subsidijas, padengiančias dalį rizikos kapitalo fondų arba jų vadovų „žvalgymo“ išlaidų, jeigu yra tenkinamos šios sąlygos: reikalavimus atitinkančios sąnaudos turi apimti tik „žvalgymo“ išlaidas, susijusias su MVĮ iš esmės parengiamajame ir veiklos pradžios etapuose, kai tokios išlaidos nesibaigia investicija, ir į išlaidas negali būti įtraukiamos fondo teisinės ir administracinės išlaidos. Be to, subsidija negali viršyti 50 % reikalavimus atitinkančių sąnaudų.

10B.5.2.   TEIGIAMAS PAGALBOS POVEIKIS

10B.5.2.1.   
  Rinkos nepakankamumas ir jo buvimo įrodymai

| 53. | Prieš pripažindama, kad siūloma rizikos kapitalo priemonė yra suderinama su EEE susitarimu, Institucija rizikos kapitalo priemonių, kuriomis numatomos investicijų į tikslines įmones dalys viršija 10B.4 skirsnyje nustatytas sąlygas, ypač tų, kuriomis numatomos investicijų dalys viršija tikslinei MVĮ per 12 mėnesių skiriamą 1,5 mln. EUR sumą, taip pat priemonių, kuriomis numatomos paskesnės investicijos arba neremiamuose regionuose įsisteigusių vidutinių įmonių plėtros etapo finansavimas, bei priemonių, kuriomis numatomos investicinės priemonės taikymas, atžvilgiu reikalauja papildomų įrodymų, kad priemone visais lygmenimis, kuriais teikiama pagalba, yra sprendžiama rinkos nepakankamumo problema. Tokie įrodymai turi būti grindžiami tyrimu, rodančiu įmonių ir sektorių, kuriems skirta rizikos kapitalo priemonė, akcinio kapitalo trūkumą. Pateikiant tokią informaciją, būtina nurodyti rizikos kapitalo ir renkant lėšas kaupiamo kapitalo pasiūlą bei padidintos rizikos kapitalo sektoriaus svarbą vietos ūkiui. Būtų idealu, jeigu informacija būtų pateikiama trejus–penkerius metus iki priemonės įgyvendinimo, o vėliau – pagal pagrįstas prognozes, jeigu jos atliktos. Įrodymai taip pat galėtų apimti šiuos aspektus:






  a) | lėšų rinkimo per pastaruosius penkerius metus pokyčiai, taip pat palyginti su atitinkamais šalies ir (arba) Europos vidurkiais; |
| --- | --- | --- |

53.

Prieš pripažindama, kad siūloma rizikos kapitalo priemonė yra suderinama su EEE susitarimu, Institucija rizikos kapitalo priemonių, kuriomis numatomos investicijų į tikslines įmones dalys viršija 10B.4 skirsnyje nustatytas sąlygas, ypač tų, kuriomis numatomos investicijų dalys viršija tikslinei MVĮ per 12 mėnesių skiriamą 1,5 mln. EUR sumą, taip pat priemonių, kuriomis numatomos paskesnės investicijos arba neremiamuose regionuose įsisteigusių vidutinių įmonių plėtros etapo finansavimas, bei priemonių, kuriomis numatomos investicinės priemonės taikymas, atžvilgiu reikalauja papildomų įrodymų, kad priemone visais lygmenimis, kuriais teikiama pagalba, yra sprendžiama rinkos nepakankamumo problema. Tokie įrodymai turi būti grindžiami tyrimu, rodančiu įmonių ir sektorių, kuriems skirta rizikos kapitalo priemonė, akcinio kapitalo trūkumą. Pateikiant tokią informaciją, būtina nurodyti rizikos kapitalo ir renkant lėšas kaupiamo kapitalo pasiūlą bei padidintos rizikos kapitalo sektoriaus svarbą vietos ūkiui. Būtų idealu, jeigu informacija būtų pateikiama trejus–penkerius metus iki priemonės įgyvendinimo, o vėliau – pagal pagrįstas prognozes, jeigu jos atliktos. Įrodymai taip pat galėtų apimti šiuos aspektus:

a)

lėšų rinkimo per pastaruosius penkerius metus pokyčiai, taip pat palyginti su atitinkamais šalies ir (arba) Europos vidurkiais;

| b) | esamas pinigų perviršis; |
| --- | --- |

b)

esamas pinigų perviršis;

| c) | Vyriausybės remiamų investicijų programų dalis bendrose padidintos rizikos kapitalo investicijose per paskutiniuosius trejus–penkerius metus; |
| --- | --- |

c)

Vyriausybės remiamų investicijų programų dalis bendrose padidintos rizikos kapitalo investicijose per paskutiniuosius trejus–penkerius metus;

| d) | padidintos rizikos kapitalo gaunančių naujai steigiamų įmonių dalis procentais; |
| --- | --- |

d)

padidintos rizikos kapitalo gaunančių naujai steigiamų įmonių dalis procentais;

| e) | investicijų pasiskirstymas pagal investicijų sumų grupes; |
| --- | --- |

e)

investicijų pasiskirstymas pagal investicijų sumų grupes;

| f) | pateiktų verslo planų skaičiaus palyginimas su suteiktų investicijų skaičiumi pagal segmentus (investicijos suma, sektorius, finansavimo etapas ir t. t.). |
| --- | --- |

f)

pateiktų verslo planų skaičiaus palyginimas su suteiktų investicijų skaičiumi pagal segmentus (investicijos suma, sektorius, finansavimo etapas ir t. t.).

Jeigu tai remiamuose regionuose įsisteigusioms MVĮ skirtos priemonės, taip pat turi būti pateikiama visa kita svarbi informacija apie regioninius ypatumus, kurie pateisina numatomas priemones. Gali būti svarbūs tokie veiksniai:

| a) | papildomo dėl regiono atokumo ir kitų regioninių ypatumų susidariusio akcinio kapitalo trūkumo įvertinimas, pirmiausia nurodant bendrą investuoto rizikos kapitalo sumą, toje teritorijoje arba netoli jos esančių fondų arba investicinių priemonių skaičių, kvalifikuotų vadovų buvimą, sandorių skaičių ir minimalų sandorių dydį bei jų vidurkį, jeigu tokios informacijos yra; |
| --- | --- |

a)

papildomo dėl regiono atokumo ir kitų regioninių ypatumų susidariusio akcinio kapitalo trūkumo įvertinimas, pirmiausia nurodant bendrą investuoto rizikos kapitalo sumą, toje teritorijoje arba netoli jos esančių fondų arba investicinių priemonių skaičių, kvalifikuotų vadovų buvimą, sandorių skaičių ir minimalų sandorių dydį bei jų vidurkį, jeigu tokios informacijos yra;

| b) | specifiniai vietos ekonominiai duomenys, socialinės ir (arba) istorinės nepakankamo rizikos kapitalo teikimo, palyginti su šalies ir (arba) EEE vidurkiais ir (arba) padėtimi, priežastys; |
| --- | --- |

b)

specifiniai vietos ekonominiai duomenys, socialinės ir (arba) istorinės nepakankamo rizikos kapitalo teikimo, palyginti su šalies ir (arba) EEE vidurkiais ir (arba) padėtimi, priežastys;

| c) | bet koks kitas svarbus rodiklis, rodantis didesnį rinkos nepakankamumą. |
| --- | --- |

c)

bet koks kitas svarbus rodiklis, rodantis didesnį rinkos nepakankamumą.

| 54. | Jeigu rinkos sąlygos nepakito, ELPA valstybės gali tuos pačius duomenis teikti kelis kartus. Institucija pasilieka teisę tikrinti pateiktų duomenų tikrumą. |
| --- | --- |

54.

Jeigu rinkos sąlygos nepakito, ELPA valstybės gali tuos pačius duomenis teikti kelis kartus. Institucija pasilieka teisę tikrinti pateiktų duomenų tikrumą.

10B.5.2.2.   
  Priemonės tinkamumas

| 55. | Svarbus pusiausvyros tyrimo elementas – nustatymas, ar valstybės pagalba rizikos kapitalo srityje gali būti laikoma tinkama priemone privačioms rizikos kapitalo investicijoms skatinti, ir jeigu taip, tai kokia apimtimi. Šis vertinimas glaudžiai siejasi su 10B.5.2.3 skirsnyje pateikiamu skatinamojo poveikio ir pagalbos reikalingumo vertinimu. |
| --- | --- |

55.

Svarbus pusiausvyros tyrimo elementas – nustatymas, ar valstybės pagalba rizikos kapitalo srityje gali būti laikoma tinkama priemone privačioms rizikos kapitalo investicijoms skatinti, ir jeigu taip, tai kokia apimtimi. Šis vertinimas glaudžiai siejasi su 10B.5.2.3 skirsnyje pateikiamu skatinamojo poveikio ir pagalbos reikalingumo vertinimu.

| 56. | Atlikdama išsamų vertinimą, Institucija ypač didelę reikšmę teiks ELPA valstybės siūlomos priemonės poveikio vertinimui. Priemonė, kurios atžvilgiu ELPA valstybės svarstė kitas politikos galimybes ir įrodė atrankinės priemonės, pavyzdžiui, valstybės pagalbos, naudą bei nurodė ją Institucijai, yra laikoma tinkama priemone. Be to, Institucija įvertins kitas priemones, kurių buvo arba bus imtasi akcinio kapitalo trūkumo (pirmiausia ex post vertinimus) bei pasiūlos ir paklausos problemoms, darančioms poveikį tikslinėms MVĮ, spręsti, kad nustatytų, kaip jos veiktų siūlomą rizikos kapitalo priemonę. |
| --- | --- |

56.

Atlikdama išsamų vertinimą, Institucija ypač didelę reikšmę teiks ELPA valstybės siūlomos priemonės poveikio vertinimui. Priemonė, kurios atžvilgiu ELPA valstybės svarstė kitas politikos galimybes ir įrodė atrankinės priemonės, pavyzdžiui, valstybės pagalbos, naudą bei nurodė ją Institucijai, yra laikoma tinkama priemone. Be to, Institucija įvertins kitas priemones, kurių buvo arba bus imtasi akcinio kapitalo trūkumo (pirmiausia ex post vertinimus) bei pasiūlos ir paklausos problemoms, darančioms poveikį tikslinėms MVĮ, spręsti, kad nustatytų, kaip jos veiktų siūlomą rizikos kapitalo priemonę.

10B.5.2.3.   
  Skatinamasis poveikis ir pagalbos reikalingumas

| 57. | Atliekant pagalbos rizikos kapitalo forma priemonės suderinamumo vertinimą, svarbiausias vaidmuo tenka jo skatinamajam poveikiui. Institucija mano, kad skatinamasis poveikis yra, kai priemonė atitinka visas 10B.4 skirsnyje nustatytas sąlygas. Vis dėlto šiame skirsnyje nagrinėjamų priemonių skatinamasis poveikis yra mažiau akivaizdus. Todėl Institucija taip pat atsižvelgs į toliau pateiktus papildomus kriterijus, prireikus rodančius, ar investicijų sprendimai priimti siekiant pelno ir ar priemonė valdoma komerciniu pagrindu. |
| --- | --- |

57.

Atliekant pagalbos rizikos kapitalo forma priemonės suderinamumo vertinimą, svarbiausias vaidmuo tenka jo skatinamajam poveikiui. Institucija mano, kad skatinamasis poveikis yra, kai priemonė atitinka visas 10B.4 skirsnyje nustatytas sąlygas. Vis dėlto šiame skirsnyje nagrinėjamų priemonių skatinamasis poveikis yra mažiau akivaizdus. Todėl Institucija taip pat atsižvelgs į toliau pateiktus papildomus kriterijus, prireikus rodančius, ar investicijų sprendimai priimti siekiant pelno ir ar priemonė valdoma komerciniu pagrindu.

10B.5.2.3.1.   Komercinis valdymas

| 58. | Be 10B.4.3.6 skirsnyje nustatytų sąlygų, Institucija teigiamai vertins, jeigu rizikos kapitalo priemonę arba fondą valdo kompetentingi privataus sektoriaus vadovai arba nepriklausomi vadovai, atrinkti pagal skaidrią, nediskriminacinę procedūrą, geriausia viešo konkurso būdu, turintys įrodytos patirties investicijų kapitalo rinkoje, geriausia tame (tuose) pačiame (-iuose) sektoriuje (-iuose), kuriam (-iems) fondas skirtas, taip pat turintys atitinkamą investicijos teisinių ir apskaitos pagrindų supratimą. |
| --- | --- |

58.

Be 10B.4.3.6 skirsnyje nustatytų sąlygų, Institucija teigiamai vertins, jeigu rizikos kapitalo priemonę arba fondą valdo kompetentingi privataus sektoriaus vadovai arba nepriklausomi vadovai, atrinkti pagal skaidrią, nediskriminacinę procedūrą, geriausia viešo konkurso būdu, turintys įrodytos patirties investicijų kapitalo rinkoje, geriausia tame (tuose) pačiame (-iuose) sektoriuje (-iuose), kuriam (-iems) fondas skirtas, taip pat turintys atitinkamą investicijos teisinių ir apskaitos pagrindų supratimą.

10B.5.2.3.2.   Investicinio komiteto buvimas

| 59. | Kitas teigiamas veiksnys – investicinio komiteto, nepriklausomo nuo fondo valdymo bendrovės, buvimas. Komitetą turėtų sudaryti nepriklausomi privataus sektoriaus ekspertai, turintys daug darbo tiksliniame sektoriuje patirties ir, pageidautina, investuotojų atstovai arba nepriklausomi ekspertai, atrinkti pagal skaidrią, nediskriminacinę procedūrą, geriausia viešo konkurso būdu. Šie ekspertai teiktų vadovams arba valdymo įmonei esamos rinkos padėties tyrimus bei jos prognozes ir išsamiai tirtų bei teiktų pasiūlymus dėl potencialių geras investicijų perspektyvas turinčių tikslinių įmonių. |
| --- | --- |

59.

Kitas teigiamas veiksnys – investicinio komiteto, nepriklausomo nuo fondo valdymo bendrovės, buvimas. Komitetą turėtų sudaryti nepriklausomi privataus sektoriaus ekspertai, turintys daug darbo tiksliniame sektoriuje patirties ir, pageidautina, investuotojų atstovai arba nepriklausomi ekspertai, atrinkti pagal skaidrią, nediskriminacinę procedūrą, geriausia viešo konkurso būdu. Šie ekspertai teiktų vadovams arba valdymo įmonei esamos rinkos padėties tyrimus bei jos prognozes ir išsamiai tirtų bei teiktų pasiūlymus dėl potencialių geras investicijų perspektyvas turinčių tikslinių įmonių.

10B.5.2.3.3.   Priemonės (fondo) dydis

| 60. | Institucija teigiamai vertins, jeigu rizikos kapitalo priemonės biudžetas investicijoms į tikslines MVĮ yra pakankamo dydžio, kad būtų galima išnaudoti masto ekonomijos teikiamus pranašumus, susijusius su fondo administravimu ir galimybėmis išskaidyti riziką investuojant į pakankamai daug subjektų. Fondo dydis turėtų būti toks, kad užtikrintų galimybę absorbuoti didesnių sandorių išlaidas ir (arba) finansuoti vėlesnius pelningesnius tikslinių įmonių finansavimo etapus. Didesni fondai bus teigiamai vertinami atsižvelgiant į tikslinį sektorių, jeigu privačių investuotojų išstūmimo bei konkurencijos iškraipymo rizika sumažinama iki minimumo. |
| --- | --- |

60.

Institucija teigiamai vertins, jeigu rizikos kapitalo priemonės biudžetas investicijoms į tikslines MVĮ yra pakankamo dydžio, kad būtų galima išnaudoti masto ekonomijos teikiamus pranašumus, susijusius su fondo administravimu ir galimybėmis išskaidyti riziką investuojant į pakankamai daug subjektų. Fondo dydis turėtų būti toks, kad užtikrintų galimybę absorbuoti didesnių sandorių išlaidas ir (arba) finansuoti vėlesnius pelningesnius tikslinių įmonių finansavimo etapus. Didesni fondai bus teigiamai vertinami atsižvelgiant į tikslinį sektorių, jeigu privačių investuotojų išstūmimo bei konkurencijos iškraipymo rizika sumažinama iki minimumo.

10B.5.2.3.4.   „Verslo angelų“ buvimas

| 61. | Atsižvelgdama į didesnį rinkos nepakankamumą parengiamajame veiklos etape ir nagrinėdama parengiamajam etapui finansuoti skirtas priemones, Institucija teigiamai vertins tiesioginį ar netiesioginį „verslo angelų“ indėlį į investicijas parengiamajame etape. Tokiomis aplinkybėmis Institucija yra pasirengusi svarstyti galimybę pripažinti suderinamomis su EEE susitarimu ir tokias priemones, kuriose numatyta didesnė skolos investicinių priemonių dalis, taip pat didesnis valstybinių lėšų pirmumo laipsnis ir „verslo angelų“ pirmumo teisė į pelną arba didesnis atlygis už jų teikiamą kapitalą, taip pat aktyvus jų dalyvavimas valdant priemonę (fondą) ir (arba) tikslines įmones. |
| --- | --- |

61.

Atsižvelgdama į didesnį rinkos nepakankamumą parengiamajame veiklos etape ir nagrinėdama parengiamajam etapui finansuoti skirtas priemones, Institucija teigiamai vertins tiesioginį ar netiesioginį „verslo angelų“ indėlį į investicijas parengiamajame etape. Tokiomis aplinkybėmis Institucija yra pasirengusi svarstyti galimybę pripažinti suderinamomis su EEE susitarimu ir tokias priemones, kuriose numatyta didesnė skolos investicinių priemonių dalis, taip pat didesnis valstybinių lėšų pirmumo laipsnis ir „verslo angelų“ pirmumo teisė į pelną arba didesnis atlygis už jų teikiamą kapitalą, taip pat aktyvus jų dalyvavimas valdant priemonę (fondą) ir (arba) tikslines įmones.

10B.5.2.4.   
  Proporcingumas

| 62. | Kad būtų suderinamumas, pagalbos suma privalo būti ne didesnė už mažiausią būtiną sumą. Šio proporcingumo aspekto užtikrinimo būdas priklauso nuo konkrečios priemonės formos. Tačiau jeigu priemonėje nėra jokio mechanizmo, užtikrinančio per didelio investuotojų atlygio kontrolę, arba jeigu nuostolių rizika tenka tik valstybiniam sektoriui ir (arba) jeigu visa nauda atitenka kitiems investuotojams, ji nebus laikoma atitinkančia proporcingumo principą. |
| --- | --- |

62.

Kad būtų suderinamumas, pagalbos suma privalo būti ne didesnė už mažiausią būtiną sumą. Šio proporcingumo aspekto užtikrinimo būdas priklauso nuo konkrečios priemonės formos. Tačiau jeigu priemonėje nėra jokio mechanizmo, užtikrinančio per didelio investuotojų atlygio kontrolę, arba jeigu nuostolių rizika tenka tik valstybiniam sektoriui ir (arba) jeigu visa nauda atitenka kitiems investuotojams, ji nebus laikoma atitinkančia proporcingumo principą.

| 63. | Šiuos elementus Institucija laiko darančiais teigiamą poveikį proporcingumo vertinimui, nes jie atitinka toliau aprašytą gerosios patirties metodą.






  a) | Atviras vadovų konkursas. Teigiamai bus vertinamas skaidrus, nediskriminacinis, atviras konkursas vadovams arba valdymo įmonėms atrinkti, kuris užtikrintų geriausią kokybės ir vertės santykį, nes taip išlaidos (ir galbūt pagalba) būtų apribotos iki mažiausio būtino lygio, taip pat būtų iki minimumo sumažintas konkurencijos iškraipymas. |
| --- | --- | --- |

63.

Šiuos elementus Institucija laiko darančiais teigiamą poveikį proporcingumo vertinimui, nes jie atitinka toliau aprašytą gerosios patirties metodą.

a)

Atviras vadovų konkursas. Teigiamai bus vertinamas skaidrus, nediskriminacinis, atviras konkursas vadovams arba valdymo įmonėms atrinkti, kuris užtikrintų geriausią kokybės ir vertės santykį, nes taip išlaidos (ir galbūt pagalba) būtų apribotos iki mažiausio būtino lygio, taip pat būtų iki minimumo sumažintas konkurencijos iškraipymas.

| b) | Viešas kvietimas teikti paraiškas investuotojams. Kvietimas teikti paraiškas siekiant nustatyti lengvatines sąlygas investuotojams arba galimybė suteikti tokias sąlygas kitiems investuotojams. Ši galimybė gali būti viešas kvietimas investuotojams, skelbiamas pradedant investicinio fondo arba investicinės priemonės veiklą, arba ji gali būti sistema (pavyzdžiui, garantijų sistema), kuri ilgesnį laikotarpį būtų atvira naujiems dalyviams. |
| --- | --- |

b)

Viešas kvietimas teikti paraiškas investuotojams. Kvietimas teikti paraiškas siekiant nustatyti lengvatines sąlygas investuotojams arba galimybė suteikti tokias sąlygas kitiems investuotojams. Ši galimybė gali būti viešas kvietimas investuotojams, skelbiamas pradedant investicinio fondo arba investicinės priemonės veiklą, arba ji gali būti sistema (pavyzdžiui, garantijų sistema), kuri ilgesnį laikotarpį būtų atvira naujiems dalyviams.

10B.5.3.   NEIGIAMAS PAGALBOS POVEIKIS

| 64. | Atlikdama rizikos kapitalo priemonių suderinamumo vertinimą, Institucija lygins galimą neigiamą priemonės poveikį, pavyzdžiui, konkurencijos iškraipymo ir privačių investicijų išstūmimo riziką, su teigiamu poveikiu. Šis galimas neigiamas poveikis turės būti ištirtas kiekvienu iš trijų lygmenų, kuriais gali būti teikiama pagalba. Pagalba investuotojams, investicinėms priemonėms ir investiciniams fondams gali padaryti neigiamą poveikį konkurencijai rizikos kapitalo rinkoje. Pagalba tikslinėms įmonėms gali daryti neigiamą poveikį produktų rinkoms, kuriose šios įmonės konkuruoja. |
| --- | --- |

64.

Atlikdama rizikos kapitalo priemonių suderinamumo vertinimą, Institucija lygins galimą neigiamą priemonės poveikį, pavyzdžiui, konkurencijos iškraipymo ir privačių investicijų išstūmimo riziką, su teigiamu poveikiu. Šis galimas neigiamas poveikis turės būti ištirtas kiekvienu iš trijų lygmenų, kuriais gali būti teikiama pagalba. Pagalba investuotojams, investicinėms priemonėms ir investiciniams fondams gali padaryti neigiamą poveikį konkurencijai rizikos kapitalo rinkoje. Pagalba tikslinėms įmonėms gali daryti neigiamą poveikį produktų rinkoms, kuriose šios įmonės konkuruoja.

10B.5.3.1.   
  Išstūmimas

| 65. | Rizikos kapitalo rinkoje valstybės pagalba gali turėti privačių investicijų išstūmimo poveikį. Tai gali sumažinti privačių investuotojų paskatas finansuoti tikslines MVĮ ir paskatinti laukti, kol valstybė suteiks pagalbą tokioms investicijoms. Kuo didesnė į įmonę investuojamos investicijos dalies suma, kuo didesnė įmonė ir kuo vėlesnis įmonės veiklos etapas, tuo ši rizika yra didesnė, nes šiomis aplinkybėmis laipsniškai atsiranda daugiau galimybių gauti privataus rizikos kapitalo. |
| --- | --- |

65.

Rizikos kapitalo rinkoje valstybės pagalba gali turėti privačių investicijų išstūmimo poveikį. Tai gali sumažinti privačių investuotojų paskatas finansuoti tikslines MVĮ ir paskatinti laukti, kol valstybė suteiks pagalbą tokioms investicijoms. Kuo didesnė į įmonę investuojamos investicijos dalies suma, kuo didesnė įmonė ir kuo vėlesnis įmonės veiklos etapas, tuo ši rizika yra didesnė, nes šiomis aplinkybėmis laipsniškai atsiranda daugiau galimybių gauti privataus rizikos kapitalo.

| 66. | Todėl jeigu tai priemonės, kuriomis numatomos didesnės investicijų į tikslines MVĮ dalys, jeigu tai paskesnės investicijos arba neremiamuose regionuose įsisteigusių vidutinių įmonių plėtros etapo finansavimo priemonės arba priemonės, kuriose dalyvauja mažai privačių investuotojų, Institucija reikalaus konkrečių įrodymų, kad nėra išstūmimo rizikos. |
| --- | --- |

66.

Todėl jeigu tai priemonės, kuriomis numatomos didesnės investicijų į tikslines MVĮ dalys, jeigu tai paskesnės investicijos arba neremiamuose regionuose įsisteigusių vidutinių įmonių plėtros etapo finansavimo priemonės arba priemonės, kuriose dalyvauja mažai privačių investuotojų, Institucija reikalaus konkrečių įrodymų, kad nėra išstūmimo rizikos.

| 67. | Be to, ELPA valstybės turi pateikti įrodymus, kad išstūmimo rizika negresia konkrečiame tiksliniame segmente, sektoriuje ir (arba) pramonės struktūroje. |
| --- | --- |

67.

Be to, ELPA valstybės turi pateikti įrodymus, kad išstūmimo rizika negresia konkrečiame tiksliniame segmente, sektoriuje ir (arba) pramonės struktūroje.

| 68. | Gali būti svarbūs šie veiksniai:






  a) | padidintos rizikos kapitalo įmonių, fondų ir (arba) investicinių priemonių, veikiančių nacionaliniu lygmeniu arba, jeigu tai regioniniai fondai, tam tikrame regione, skaičius ir segmentai, kuriuose jie veikia; |
| --- | --- | --- |

68.

Gali būti svarbūs šie veiksniai:

a)

padidintos rizikos kapitalo įmonių, fondų ir (arba) investicinių priemonių, veikiančių nacionaliniu lygmeniu arba, jeigu tai regioniniai fondai, tam tikrame regione, skaičius ir segmentai, kuriuose jie veikia;

| b) | tikslinės įmonės pagal jų dydį, augimo etapą ir ūkio sektorių; |
| --- | --- |

b)

tikslinės įmonės pagal jų dydį, augimo etapą ir ūkio sektorių;

| c) | vidutinė sandorių suma ir galbūt mažiausia sandorio, kurį fondai arba investuotojai svarstytų, suma; |
| --- | --- |

c)

vidutinė sandorių suma ir galbūt mažiausia sandorio, kurį fondai arba investuotojai svarstytų, suma;

| d) | bendra tikslinėms įmonėms, sektoriui ir verslo etapui, į kuriuos orientuota tam tikra priemonė, prieinama padidintos rizikos kapitalo suma. |
| --- | --- |

d)

bendra tikslinėms įmonėms, sektoriui ir verslo etapui, į kuriuos orientuota tam tikra priemonė, prieinama padidintos rizikos kapitalo suma.

10B.5.3.2.   
  Kiti konkurencijos iškraipymo atvejai

| 69. | Kadangi dauguma tikslinių MVĮ yra neseniai įsteigtos, mažai tikėtina, kad rinkoje, kurioje jos veikia, MVĮ turėtų didelę rinkos galią ir kad konkurencija toje rinkoje būtų smarkiai iškraipoma. Tačiau negalima atmesti galimybės, kad dėl rizikos kapitalo priemonių poveikio neveiksmingai veikiančios įmonės arba sektoriai, kurie kitu atveju išnyktų, gyvuos ir toliau. Be to, dėl per didelio rizikos kapitalo finansavimo gali būti dirbtinai padidinta neveiksmingai veikiančių įmonių vertė ir dėl to lėšų teikėjų atžvilgiu iškraipyta rizikos kapitalo rinka, nes pirkdami šias įmones jie turėtų mokėti didesnę kainą. Dėl pagalbos tam tikriems sektoriams gali būti išlaikyta gamyba nekonkurencinguose sektoriuose, o dėl pagalbos tam tikriems regionams gali būti neveiksmingai paskirstyti gamybos veiksniai. |
| --- | --- |

69.

Kadangi dauguma tikslinių MVĮ yra neseniai įsteigtos, mažai tikėtina, kad rinkoje, kurioje jos veikia, MVĮ turėtų didelę rinkos galią ir kad konkurencija toje rinkoje būtų smarkiai iškraipoma. Tačiau negalima atmesti galimybės, kad dėl rizikos kapitalo priemonių poveikio neveiksmingai veikiančios įmonės arba sektoriai, kurie kitu atveju išnyktų, gyvuos ir toliau. Be to, dėl per didelio rizikos kapitalo finansavimo gali būti dirbtinai padidinta neveiksmingai veikiančių įmonių vertė ir dėl to lėšų teikėjų atžvilgiu iškraipyta rizikos kapitalo rinka, nes pirkdami šias įmones jie turėtų mokėti didesnę kainą. Dėl pagalbos tam tikriems sektoriams gali būti išlaikyta gamyba nekonkurencinguose sektoriuose, o dėl pagalbos tam tikriems regionams gali būti neveiksmingai paskirstyti gamybos veiksniai.

| 70. | Nagrinėdama šią riziką, Institucija visų pirma kreips dėmesį į šiuos veiksnius:






  a) | įmonių, į kurias investuota, bendrojo pelningumo pokyčius ir ateities pelningumo perspektyvas; |
| --- | --- | --- |

70.

Nagrinėdama šią riziką, Institucija visų pirma kreips dėmesį į šiuos veiksnius:

a)

įmonių, į kurias investuota, bendrojo pelningumo pokyčius ir ateities pelningumo perspektyvas;

| b) | bankrutavusių įmonių, kurioms skirta priemonė, dalį; |
| --- | --- |

b)

bankrutavusių įmonių, kurioms skirta priemonė, dalį;

| c) | didžiausią priemone leidžiamą numatomos investicijų dalies dydį, palyginti su tikslinės MVĮ apyvarta ir sąnaudomis; |
| --- | --- |

c)

didžiausią priemone leidžiamą numatomos investicijų dalies dydį, palyginti su tikslinės MVĮ apyvarta ir sąnaudomis;

| d) | per didelį pagalbą gaunančio sektoriaus našumą. |
| --- | --- |

d)

per didelį pagalbą gaunančio sektoriaus našumą.

10B.5.4.   PUSIAUSVYROS NUSTATYMAS IR SPRENDIMAS

| 71. | Atsižvelgdama į minėtus teigiamus ir neigiamus veiksnius, Institucija pasvers rizikos kapitalo priemonės poveikį ir nuspręs, ar dėl jos atsirandantys iškraipymai padarys tokį neigiamą poveikį prekybos sąlygoms, kad tai prieštarautų bendrajam interesui. Kiekvienu atveju tyrimas bus grindžiamas bendru numatomo teigiamo ir neigiamo valstybės pagalbos poveikio vertinimu. Todėl Institucija mechaniškai nesirems šiose gairėse nurodytais kriterijais, bet bendrai vertins jų santykinę svarbą. |
| --- | --- |

71.

Atsižvelgdama į minėtus teigiamus ir neigiamus veiksnius, Institucija pasvers rizikos kapitalo priemonės poveikį ir nuspręs, ar dėl jos atsirandantys iškraipymai padarys tokį neigiamą poveikį prekybos sąlygoms, kad tai prieštarautų bendrajam interesui. Kiekvienu atveju tyrimas bus grindžiamas bendru numatomo teigiamo ir neigiamo valstybės pagalbos poveikio vertinimu. Todėl Institucija mechaniškai nesirems šiose gairėse nurodytais kriterijais, bet bendrai vertins jų santykinę svarbą.

| 72. | Institucija gali neprieštarauti pagalbos priemonei, apie kurią pranešta, nepradėdama oficialios tyrimo procedūros arba, atlikusi Priežiūros ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 6 straipsnyje nustatytą oficialią tyrimo procedūrą, užbaigti procesą, priimdama sprendimą pagal 3 protokolo II dalies 7 straipsnį. Jeigu Institucija priima sąlyginį sprendimą pagal 3 protokolo II dalies 7 straipsnio 4 dalį ir užbaigia oficialią tyrimo procedūrą, siekdama apriboti galimą konkurencijos iškraipymą ir užtikrinti proporcingumą, ji gali nustatyti tokias sąlygas:






  a) | jeigu numatytos didesnės investicijų dalies tikslinei įmonei ribos, gali sumažinti siūlomą didžiausią leidžiamą investicijų dalies sumą arba nustatyti bendrą didžiausią leidžiamą tikslinės įmonės finansavimo sumą; |
| --- | --- | --- |

72.

Institucija gali neprieštarauti pagalbos priemonei, apie kurią pranešta, nepradėdama oficialios tyrimo procedūros arba, atlikusi Priežiūros ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 6 straipsnyje nustatytą oficialią tyrimo procedūrą, užbaigti procesą, priimdama sprendimą pagal 3 protokolo II dalies 7 straipsnį. Jeigu Institucija priima sąlyginį sprendimą pagal 3 protokolo II dalies 7 straipsnio 4 dalį ir užbaigia oficialią tyrimo procedūrą, siekdama apriboti galimą konkurencijos iškraipymą ir užtikrinti proporcingumą, ji gali nustatyti tokias sąlygas:

a)

jeigu numatytos didesnės investicijų dalies tikslinei įmonei ribos, gali sumažinti siūlomą didžiausią leidžiamą investicijų dalies sumą arba nustatyti bendrą didžiausią leidžiamą tikslinės įmonės finansavimo sumą;

| b) | jeigu priemonėje numatytos investicijos į neremiamuose regionuose įsisteigusias vidutines įmones plėtros etape, gali apriboti investicijas iš esmės parengiamajame bei veiklos pradžios etapuose ir (arba) apriboti investicijas vienu arba dviem ciklais, ir (arba) apriboti investicijų dalis didžiausia tikslinei įmonei leidžiama teikti investicijų riba; |
| --- | --- |

b)

jeigu priemonėje numatytos investicijos į neremiamuose regionuose įsisteigusias vidutines įmones plėtros etape, gali apriboti investicijas iš esmės parengiamajame bei veiklos pradžios etapuose ir (arba) apriboti investicijas vienu arba dviem ciklais, ir (arba) apriboti investicijų dalis didžiausia tikslinei įmonei leidžiama teikti investicijų riba;

| c) | jeigu numatomos paskesnės investicijos, atsižvelgiant į sektorių ir fondo dydį gali nustatyti didžiausių leidžiamų investicijų į tikslinę įmonę sumos, investicijų etapo, kuriame galima intervencija, ir (arba) laikotarpio, kuriuo pagalba gali būti teikiama, apribojimus; |
| --- | --- |

c)

jeigu numatomos paskesnės investicijos, atsižvelgiant į sektorių ir fondo dydį gali nustatyti didžiausių leidžiamų investicijų į tikslinę įmonę sumos, investicijų etapo, kuriame galima intervencija, ir (arba) laikotarpio, kuriuo pagalba gali būti teikiama, apribojimus;

| d) | jeigu numatoma mažesnė privačių investuotojų dalis, atsižvelgiant į įmonės veiklos etapą, sektorių, pelno dalijimosi bei pirmumo sąlygas ir galbūt remiamuose regionuose įsisteigusių tikslinių įmonių veiklos vietą, gali reikalauti, kad fondo gyvavimo laikotarpiu privačių investuotojų dalis laipsniškai būtų didinama; |
| --- | --- |

d)

jeigu numatoma mažesnė privačių investuotojų dalis, atsižvelgiant į įmonės veiklos etapą, sektorių, pelno dalijimosi bei pirmumo sąlygas ir galbūt remiamuose regionuose įsisteigusių tikslinių įmonių veiklos vietą, gali reikalauti, kad fondo gyvavimo laikotarpiu privačių investuotojų dalis laipsniškai būtų didinama;

| e) | jeigu tai vien parengiamojo etapo kapitalą teikiančios priemonės, gali reikalauti iš ELPA valstybių užtikrinti, kad valstybė iš investicijų gautų tų investicijų riziką atitinkančią grąžą, ypač kai valstybė finansuoja investicijas iš dalies akcinio kapitalo arba skolos investicinių priemonių forma, kurių kapitalo grąža turėtų būti susieta su potencialiomis naudojimosi teisėmis (pavyzdžiui, honorarais), atsiradusiomis dėl investicija sukurtų intelektinės nuosavybės teisių; |
| --- | --- |

e)

jeigu tai vien parengiamojo etapo kapitalą teikiančios priemonės, gali reikalauti iš ELPA valstybių užtikrinti, kad valstybė iš investicijų gautų tų investicijų riziką atitinkančią grąžą, ypač kai valstybė finansuoja investicijas iš dalies akcinio kapitalo arba skolos investicinių priemonių forma, kurių kapitalo grąža turėtų būti susieta su potencialiomis naudojimosi teisėmis (pavyzdžiui, honorarais), atsiradusiomis dėl investicija sukurtų intelektinės nuosavybės teisių;

| f) | reikalauti, kad būtų nustatytos skirtingos valstybės ir privačių investuotojų susitarimų dėl pelno ir nuostolių dalijimosi sąlygos bei skirtingi pirmumo lygmenys; |
| --- | --- |

f)

reikalauti, kad būtų nustatytos skirtingos valstybės ir privačių investuotojų susitarimų dėl pelno ir nuostolių dalijimosi sąlygos bei skirtingi pirmumo lygmenys;

| g) | reikalauti griežtesnių įsipareigojimų dėl rizikos kapitalo pagalbos sumavimo su pagalba, teikiama pagal valstybės pagalbos reglamentus arba bendrąsias nuostatas, nukrypstant nuo 10B.6 skirsnio nuostatų. |
| --- | --- |

g)

reikalauti griežtesnių įsipareigojimų dėl rizikos kapitalo pagalbos sumavimo su pagalba, teikiama pagal valstybės pagalbos reglamentus arba bendrąsias nuostatas, nukrypstant nuo 10B.6 skirsnio nuostatų.

10B.6.   KAUPIMAS

| 73. | Tais atvejais, kai kapitalas, skirtas tikslinei įmonei pagal rizikos kapitalo priemonę, kuriai taikomos šios gairės, yra naudojamas finansuoti pradinėms investicijoms arba kitoms išlaidomis, kurioms pagalba gali būti teikiama vadovaujantis kitais bendrosios išimties reglamentais, gairėmis, bendrosiomis nuostatomis arba kitais valstybės pagalbos dokumentais, taikomos pagalbos aukščiausios ribos arba didžiausios leidžiamos sumos visais atvejais sumažinamos 50 %, o remiamuose regionuose įsisteigusių tikslinių įmonių atveju – 20 % per pirmuosius trejus pirmosios rizikos kapitalo investicijos metus visos gautos sumos atžvilgiu. Šis sumažinimas netaikomas pagalbos intensyvumui, numatytam Institucijos gairėse dėl pagalbos moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai (17) arba bet kokiose vėlesnėse bendrosiose nuostatose arba bendrosios išimties reglamente šioje srityje. |
| --- | --- |

73.

Tais atvejais, kai kapitalas, skirtas tikslinei įmonei pagal rizikos kapitalo priemonę, kuriai taikomos šios gairės, yra naudojamas finansuoti pradinėms investicijoms arba kitoms išlaidomis, kurioms pagalba gali būti teikiama vadovaujantis kitais bendrosios išimties reglamentais, gairėmis, bendrosiomis nuostatomis arba kitais valstybės pagalbos dokumentais, taikomos pagalbos aukščiausios ribos arba didžiausios leidžiamos sumos visais atvejais sumažinamos 50 %, o remiamuose regionuose įsisteigusių tikslinių įmonių atveju – 20 % per pirmuosius trejus pirmosios rizikos kapitalo investicijos metus visos gautos sumos atžvilgiu. Šis sumažinimas netaikomas pagalbos intensyvumui, numatytam Institucijos gairėse dėl pagalbos moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai (17) arba bet kokiose vėlesnėse bendrosiose nuostatose arba bendrosios išimties reglamente šioje srityje.

10B.7.   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

10B.7.1.   PRIEŽIŪRA IR ATASKAITOS

| 74. | Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokole ir 2004 m. liepos 14 d. ELPA Priežiūros institucijos sprendime Nr. 195/04/COL dėl įgyvendinimo nuostatų, nurodytų Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 27 straipsnyje, reikalaujama, kad ELPA valstybės Institucijai teiktų metines ataskaitas. |
| --- | --- |

74.

Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokole ir 2004 m. liepos 14 d. ELPA Priežiūros institucijos sprendime Nr. 195/04/COL dėl įgyvendinimo nuostatų, nurodytų Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 27 straipsnyje, reikalaujama, kad ELPA valstybės Institucijai teiktų metines ataskaitas.

| 75. | Ataskaitose turi būti pateikiama suvestinė lentelė su fondo arba pagal rizikos kapitalo priemonę atliktų investicijų tyrimu ir visų įmonių, kurioms buvo taikomos rizikos kapitalo priemonės, sąrašas. Be to, ataskaitose turi būti trumpai aprašoma investicinių fondų veikla, nurodant galimų išnagrinėtų sandorių ir įvykdytų sandorių duomenis, taip pat investicinių priemonių veiksmingumo rodiklius ir suvestinę informaciją apie kapitalo sumą, gautą taikant priemonę. Institucija gali prašyti pateikti papildomos informacijos apie suteiktą pagalbą, kad patikrintų, ar buvo laikomasi Institucijos sprendimo, kuriuo leidžiama pagalbos priemonė, sąlygų.
  Metinės ataskaitos skelbiamos Institucijos tinklavietėje. |
| --- | --- |

75.

Ataskaitose turi būti pateikiama suvestinė lentelė su fondo arba pagal rizikos kapitalo priemonę atliktų investicijų tyrimu ir visų įmonių, kurioms buvo taikomos rizikos kapitalo priemonės, sąrašas. Be to, ataskaitose turi būti trumpai aprašoma investicinių fondų veikla, nurodant galimų išnagrinėtų sandorių ir įvykdytų sandorių duomenis, taip pat investicinių priemonių veiksmingumo rodiklius ir suvestinę informaciją apie kapitalo sumą, gautą taikant priemonę. Institucija gali prašyti pateikti papildomos informacijos apie suteiktą pagalbą, kad patikrintų, ar buvo laikomasi Institucijos sprendimo, kuriuo leidžiama pagalbos priemonė, sąlygų.

Metinės ataskaitos skelbiamos Institucijos tinklavietėje.

| 76. | Be to, Institucijos nuomone, norint EEE padidinti valstybės pagalbos skaidrumą, reikia imtis papildomų priemonių. Visų pirma būtina užtikrinti, kad ELPA valstybės, ūkio subjektai, suinteresuotosios šalys ir pati Institucija galėtų lengvai gauti visą informaciją apie taikytinas rizikos kapitalo pagalbos schemas. |
| --- | --- |

76.

Be to, Institucijos nuomone, norint EEE padidinti valstybės pagalbos skaidrumą, reikia imtis papildomų priemonių. Visų pirma būtina užtikrinti, kad ELPA valstybės, ūkio subjektai, suinteresuotosios šalys ir pati Institucija galėtų lengvai gauti visą informaciją apie taikytinas rizikos kapitalo pagalbos schemas.

| 77. | Tai būtų galima padaryti sukūrus susietas tinklavietes. Todėl, nagrinėdama rizikos kapitalo pagalbos schemas, Institucija nuolat reikalaus, kad atitinkamos ELPA valstybės internete skelbtų visų galutinių pagalbos schemų visą tekstą ir Institucijai praneštų tų dokumentų interneto adresą.
  Schema negali būti taikoma iki informacijos paskelbimo internete. |
| --- | --- |

77.

Tai būtų galima padaryti sukūrus susietas tinklavietes. Todėl, nagrinėdama rizikos kapitalo pagalbos schemas, Institucija nuolat reikalaus, kad atitinkamos ELPA valstybės internete skelbtų visų galutinių pagalbos schemų visą tekstą ir Institucijai praneštų tų dokumentų interneto adresą.

Schema negali būti taikoma iki informacijos paskelbimo internete.

| 78. | ELPA valstybės turi registruoti išsamius duomenis, susijusius su pagalbos teikimu visoms rizikos kapitalo priemonėms. Tokie duomenys turi apimti visą informaciją, būtiną norint nustatyti, ar buvo laikomasi gairėse nustatytų sąlygų, pirmiausia dėl investicijos dalies dydžio, įmonės (mažoji arba vidutinė įmonė) dydžio, įmonės vystymosi etapo (parengiamasis, veiklos pradžios arba plėtros), veiklos sektoriaus (geriausia naudojant NACE 4 ženklų klasifikaciją) bei informaciją apie fondų valdymą ir kitus šiose gairėse nurodytus kriterijus. Ši informacija turi būti saugoma 10 metų nuo pagalbos suteikimo datos.
  Institucija paprašys ELPA valstybių pateikti šią informaciją, kad galėtų atlikti gairių poveikio vertinimą praėjus trejiems metams nuo jų įsigaliojimo. |
| --- | --- |

78.

ELPA valstybės turi registruoti išsamius duomenis, susijusius su pagalbos teikimu visoms rizikos kapitalo priemonėms. Tokie duomenys turi apimti visą informaciją, būtiną norint nustatyti, ar buvo laikomasi gairėse nustatytų sąlygų, pirmiausia dėl investicijos dalies dydžio, įmonės (mažoji arba vidutinė įmonė) dydžio, įmonės vystymosi etapo (parengiamasis, veiklos pradžios arba plėtros), veiklos sektoriaus (geriausia naudojant NACE 4 ženklų klasifikaciją) bei informaciją apie fondų valdymą ir kitus šiose gairėse nurodytus kriterijus. Ši informacija turi būti saugoma 10 metų nuo pagalbos suteikimo datos.

Institucija paprašys ELPA valstybių pateikti šią informaciją, kad galėtų atlikti gairių poveikio vertinimą praėjus trejiems metams nuo jų įsigaliojimo.

10B.7.2.   ĮSIGALIOJIMAS IR GALIOJIMAS

| 79. | Institucija taikys šias gaires nuo jų priėmimo dienos. Šios gairės pakeis Institucijos Valstybės pagalbos gairių 10A skyrių. |
| --- | --- |

79.

Institucija taikys šias gaires nuo jų priėmimo dienos. Šios gairės pakeis Institucijos Valstybės pagalbos gairių 10A skyrių.

| 80. | Šios gairės nustos galioti 2013 m. gruodžio 31 d. Atsižvelgdama į svarbius konkurencijos arba rizikos kapitalo politikos aspektus arba siekdama atsižvelgti į kitas ELPA politikos kryptis arba tarptautinius įsipareigojimus ir pasitarusi su ELPA valstybėmis, Institucija gali iki minėtos datos iš dalies pakeisti šias gaires. Prireikus Institucija gali pateikti išsamesnius savo požiūrio konkrečiais klausimais paaiškinimus. Institucija ketina peržiūrėti šias gaires praėjus trejiems metams nuo jų įsigaliojimo. |
| --- | --- |

80.

Šios gairės nustos galioti 2013 m. gruodžio 31 d. Atsižvelgdama į svarbius konkurencijos arba rizikos kapitalo politikos aspektus arba siekdama atsižvelgti į kitas ELPA politikos kryptis arba tarptautinius įsipareigojimus ir pasitarusi su ELPA valstybėmis, Institucija gali iki minėtos datos iš dalies pakeisti šias gaires. Prireikus Institucija gali pateikti išsamesnius savo požiūrio konkrečiais klausimais paaiškinimus. Institucija ketina peržiūrėti šias gaires praėjus trejiems metams nuo jų įsigaliojimo.

| 81. | Institucija taikys šias gaires visoms rizikos kapitalo priemonėms, apie kurias pranešta ir dėl kurių ji turi priimti sprendimą po gairių priėmimo, net jeigu apie priemones buvo pranešta iki gairių paskelbimo. |
| --- | --- |

81.

Institucija taikys šias gaires visoms rizikos kapitalo priemonėms, apie kurias pranešta ir dėl kurių ji turi priimti sprendimą po gairių priėmimo, net jeigu apie priemones buvo pranešta iki gairių paskelbimo.

| 82. | Laikydamasi Komisijos pranešimo dėl taisyklių, taikytinų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo (consecutio legis) (18), Institucija pagalbai, apie kurią nepranešta, taikys:






  a) | šias gaires, jeigu pagalba buvo suteikta po jų priėmimo; |
| --- | --- | --- |

82.

Laikydamasi Komisijos pranešimo dėl taisyklių, taikytinų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo (consecutio legis) (18), Institucija pagalbai, apie kurią nepranešta, taikys:

a)

šias gaires, jeigu pagalba buvo suteikta po jų priėmimo;

| b) | visais kitais atvejais – Institucijos Valstybės pagalbos gairių 10A skyrių. |
| --- | --- |

b)

visais kitais atvejais – Institucijos Valstybės pagalbos gairių 10A skyrių.

10B.7.3.   TINKAMOS PRIEMONĖS

| 83. | Institucija, remdamasi Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 1 dalimi, siūlo ELPA valstybėms tokias tinkamas su esamomis rizikos kapitalo priemonėmis susijusias priemones. |
| --- | --- |

83.

Institucija, remdamasi Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 1 dalimi, siūlo ELPA valstybėms tokias tinkamas su esamomis rizikos kapitalo priemonėmis susijusias priemones.

| 84. | ELPA valstybės prireikus turėtų per dvylika mėnesių nuo šių gairių priėmimo pakeisti esamas rizikos kapitalo priemones, kad jos atitiktų šias gaires. |
| --- | --- |

84.

ELPA valstybės prireikus turėtų per dvylika mėnesių nuo šių gairių priėmimo pakeisti esamas rizikos kapitalo priemones, kad jos atitiktų šias gaires.

| 85. | ELPA valstybės yra kviečiamos per du mėnesius nuo šių gairių priėmimo dienos pareikšti aiškų besąlygišką sutikimą dėl šių siūlomų tinkamų priemonių. Nesulaukusi jokio atsakymo, Institucija laikys, kad atitinkama ELPA valstybė nesutinka su pasiūlytomis priemonėmis.“ |
| --- | --- |

85.

ELPA valstybės yra kviečiamos per du mėnesius nuo šių gairių priėmimo dienos pareikšti aiškų besąlygišką sutikimą dėl šių siūlomų tinkamų priemonių. Nesulaukusi jokio atsakymo, Institucija laikys, kad atitinkama ELPA valstybė nesutinka su pasiūlytomis priemonėmis.“

---

(1)  OL C 194, 2006 8 18, p. 2.

1

(2)  COM(2005) 107 galutinis – SEC(2005) 795.

2

(3)  OL C 235, 2001 8 21, p. 3.

3

(4)  Dėl 10A skyriaus ir jo taikymo neteisėtai pagalbai žr. šio skyriaus 82 punktą.

4

(5)  Institucijos Valstybės pagalbos gairių 10A skyrius.

5

(6)  COM(2005) 436 galutinis.

6

(7)  Institucijos Valstybės pagalbos gairių 16 skyrius.

7

(8)  Šiose gairėse galioja Gairėse dėl valstybės pagalbos laivų statybai nustatytos apibrėžtys; žr. Institucijos Valstybės pagalbos gairių 24B skyrių.

8

(9)  Šiose gairėse „anglys“ – tai aukštos kokybės, vidutinės kokybės ir žemos kokybės A ir B kategorijos anglys pagal Jungtinių Tautų ekonomikos komisijos Europai tarptautinę anglių kodifikavimo sistemą.

9

(10)  Šiose gairėse galioja 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairių I priede nustatytos apibrėžtys; žr. Institucijos Valstybės pagalbos gairių 25B skyrių.

10

(11)  OL L 10, 2001 1 13, p. 33; reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1040/2006 (OL L 187, 2006 7 8, p. 8). Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 80/2002 įtraukta į EEE susitarimo XV priedo 1 punkto f papunktį.

11

(12)  Institucijos Valstybės pagalbos gairių 19 skyrius.

12

(13)  Institucijos Valstybės pagalbos gairių 17B skyrius.

13

(14)  Institucijos Valstybės pagalbos gairių 17 skyrius.

14

(15)  Tačiau reikėtų pažymėti, kad pagalbos investuotojui elementas yra būdingesnis valstybės garantijoms dėl investicijų į rizikos kapitalą, o ne tradicinėms paskolos garantijoms, kurios paprastai yra laikomos pagalba paskolos gavėjui, o ne skolintojui.

15

(16)  OL L 10, 2001 1 13, p. 30. Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 88/2002 įtraukta į EEE susitarimo XV priedo 1 punkto e papunktį.

16

(17)  Institucijos Valstybės pagalbos gairių 14 skyrius.

17

(18)  OL C 119, 2002 5 22, p. 22.

18

---