# Eiropas Savienības L 150/2009

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2009.150.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 150 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 13. jūnijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2009.150.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 150

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 13. jūnijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 497/2009 (2009. gada 12. jūnijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 498/2009 (2009. gada 12. jūnijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 639/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1254/1999 attiecībā uz prasībām eksporta kompensāciju piešķiršanai saistībā ar dzīvu liellopu labturību pārvadāšanas laikā | 3 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Direktīva 2009/56/EK (2009. gada 12. jūnijs), ar ko attiecībā uz transponēšanas datumu labo Direktīvu 2008/126/EK, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/87/EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem (
  1
  ) | 5 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 497/2009 (2009. gada 12. jūnijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 498/2009 (2009. gada 12. jūnijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 639/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1254/1999 attiecībā uz prasībām eksporta kompensāciju piešķiršanai saistībā ar dzīvu liellopu labturību pārvadāšanas laikā

3

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Direktīva 2009/56/EK (2009. gada 12. jūnijs), ar ko attiecībā uz transponēšanas datumu labo Direktīvu 2008/126/EK, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/87/EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem (
  1
  )

1

5

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Padome |
| | | 2009/458/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2009. gada 6. maijs) par savstarpējās palīdzības piešķiršanu Rumānijai | 6 |
| | | 2009/459/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2009. gada 6. maijs) par Kopienas vidēja termiņa finansiālās palīdzības piešķiršanu Rumānijai | 8 |
| | | Komisija |
| | | 2009/460/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 5. jūnijs) par kopīgas drošības metodes pieņemšanu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK 6. pantā minēto drošības mērķu sasniegšanas novērtēšanai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4246)

   (
  1
  ) | 11 |
| | | 2009/461/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 12. jūnijs) par Komisijas pārstāvja iecelšanu Eiropas Zāļu aģentūras valdē | 20 |
| | | 2009/462/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 12. jūnijs), ar ko paredz atkāpi no 1. punkta d) apakšpunkta pielikumā Lēmumam 2006/133/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2009/420/EK, attiecībā uz piemērošanas datumu uzņēmīgai koksnei ar izcelsmi ārpus norobežotajiem rajoniem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4515) | 21 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

2009/458/EK

*

Padomes Lēmums (2009. gada 6. maijs) par savstarpējās palīdzības piešķiršanu Rumānijai

6

2009/459/EK

*

Padomes Lēmums (2009. gada 6. maijs) par Kopienas vidēja termiņa finansiālās palīdzības piešķiršanu Rumānijai

8

Komisija

2009/460/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 5. jūnijs) par kopīgas drošības metodes pieņemšanu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK 6. pantā minēto drošības mērķu sasniegšanas novērtēšanai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4246)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4246)

1

11

2009/461/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 12. jūnijs) par Komisijas pārstāvja iecelšanu Eiropas Zāļu aģentūras valdē

20

2009/462/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 12. jūnijs), ar ko paredz atkāpi no 1. punkta d) apakšpunkta pielikumā Lēmumam 2006/133/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2009/420/EK, attiecībā uz piemērošanas datumu uzņēmīgai koksnei ar izcelsmi ārpus norobežotajiem rajoniem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4515)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4515)

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 13.6.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 150/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 497/2009

(2009. gada 12. jūnijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 13. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 12. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 37,3 |
| MK | 35,9 |
| TR | 41,3 |
| ZA | 28,0 |
| ZZ | 35,6 |
| 0707 00 05 | JO | 162,3 |
| MK | 31,4 |
| TR | 162,3 |
| ZZ | 118,7 |
| 0709 90 70 | TR | 85,9 |
| ZZ | 85,9 |
| 0805 50 10 | AR | 54,7 |
| TR | 87,8 |
| ZA | 65,6 |
| ZZ | 69,4 |
| 0808 10 80 | AR | 82,8 |
| BR | 76,6 |
| CL | 79,2 |
| CN | 99,5 |
| NZ | 100,2 |
| US | 117,5 |
| ZA | 78,8 |
| ZZ | 90,7 |
| 0809 10 00 | TN | 146,2 |
| TR | 168,7 |
| ZZ | 157,5 |
| 0809 20 95 | TR | 505,0 |
| ZZ | 505,0 |
| 0809 30 | TR | 133,0 |
| US | 340,6 |
| ZZ | 236,8 |
| 0809 40 05 | CL | 118,9 |
| ZZ | 118,9 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

37,3

MK

35,9

TR

41,3

ZA

28,0

ZZ

35,6

0707 00 05

JO

162,3

MK

31,4

TR

162,3

ZZ

118,7

0709 90 70

TR

85,9

ZZ

85,9

0805 50 10

AR

54,7

TR

87,8

ZA

65,6

ZZ

69,4

0808 10 80

AR

82,8

BR

76,6

CL

79,2

CN

99,5

NZ

100,2

US

117,5

ZA

78,8

ZZ

90,7

0809 10 00

TN

146,2

TR

168,7

ZZ

157,5

0809 20 95

TR

505,0

ZZ

505,0

0809 30

TR

133,0

US

340,6

ZZ

236,8

0809 40 05

CL

118,9

ZZ

118,9

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 13.6.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 150/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 150/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 498/2009

(2009. gada 12. jūnijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 639/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1254/1999 attiecībā uz prasībām eksporta kompensāciju piešķiršanai saistībā ar dzīvu liellopu labturību pārvadāšanas laikā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 170. pantu saistībā ar 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulas (EK) Nr. 639/2003 (2) 1. pants attiecas uz atbilstību Kopienas tiesību aktiem par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā kā nosacījumu eksporta kompensāciju maksājumu saņemšanai. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulas (EK) Nr. 639/2003 (2) 1. pants attiecas uz atbilstību Kopienas tiesību aktiem par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā kā nosacījumu eksporta kompensāciju maksājumu saņemšanai.

| (2) | Ievērojot Eiropas Kopienu Tiesas 2008. gada 17. janvāra spriedumus apvienotajās lietās C-37/06 un C-58/06 un 2008. gada 13. marta lietā C-96/06 jānoskaidro saikne starp Regulu (EK) Nr. 639/2003 un Padomes 2004. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā un grozījumu izdarīšanu Direktīvās 64/432/EEK un 93/119/EK un Regulā (EK) Nr. 1255/97 (3). |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot Eiropas Kopienu Tiesas 2008. gada 17. janvāra spriedumus apvienotajās lietās C-37/06 un C-58/06 un 2008. gada 13. marta lietā C-96/06 jānoskaidro saikne starp Regulu (EK) Nr. 639/2003 un Padomes 2004. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā un grozījumu izdarīšanu Direktīvās 64/432/EEK un 93/119/EK un Regulā (EK) Nr. 1255/97 (3).

| (3) | Jābūt skaidri noteiktiem Regulā (EK) Nr. 1/2005 ietvertajiem dzīvnieku labturības noteikumiem, kuri adresēti operatoriem un kuru neievērošana izraisa kompensāciju zaudējumu saistībā ar šo noteikumu neievērošanu. Šajā kontekstā Regulas (EK) Nr. 1/2005 2. un 3. pantā un no 4. līdz 9. pantam, kā arī tur minētajos pielikumos ir precizēti noteikumi, kas adresēti operatoriem, uz kuriem tieši attiecas uzdevums aizsargāt dzīvniekus, bet citi minētās regulas noteikumi attiecas uz administratīvajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(3)

Jābūt skaidri noteiktiem Regulā (EK) Nr. 1/2005 ietvertajiem dzīvnieku labturības noteikumiem, kuri adresēti operatoriem un kuru neievērošana izraisa kompensāciju zaudējumu saistībā ar šo noteikumu neievērošanu. Šajā kontekstā Regulas (EK) Nr. 1/2005 2. un 3. pantā un no 4. līdz 9. pantam, kā arī tur minētajos pielikumos ir precizēti noteikumi, kas adresēti operatoriem, uz kuriem tieši attiecas uzdevums aizsargāt dzīvniekus, bet citi minētās regulas noteikumi attiecas uz administratīvajiem noteikumiem.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 168. pantā un Regulā (EK) Nr. 639/2003 noteikts, ka dzīvnieku labturības noteikumu ievērošana ir nosacījums eksporta kompensāciju maksājumu saņemšanai. Tādēļ būtu skaidri jānorāda, ka, neskarot nepārvaramas varas gadījumus, kuri atzīti Eiropas Kopienu Tiesas praksē, dzīvnieku labturības noteikumu neievērošanas gadījumā eksporta kompensāciju maksājumi nevis tiek samazināti, bet gan netiek veikti, ņemot vērā dzīvnieku skaitu, attiecībā uz kuriem nav ievēroti labturības noteikumi. Kompensāciju maksājumu zaudējums saistībā ar dzīvniekiem, attiecībā uz kuriem nav ievēroti labturības noteikumi, neatkarīgi no šo dzīvnieku konkrētā fiziskā stāvokļa izriet gan no šiem noteikumiem, gan arī no dzīvnieku labturības noteikumiem, kuri ietverti Regulas (EK) Nr. 1/2005 2. un 3. pantā un no 4. līdz 9. pantam, kā arī tur minētajos pielikumos. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 168. pantā un Regulā (EK) Nr. 639/2003 noteikts, ka dzīvnieku labturības noteikumu ievērošana ir nosacījums eksporta kompensāciju maksājumu saņemšanai. Tādēļ būtu skaidri jānorāda, ka, neskarot nepārvaramas varas gadījumus, kuri atzīti Eiropas Kopienu Tiesas praksē, dzīvnieku labturības noteikumu neievērošanas gadījumā eksporta kompensāciju maksājumi nevis tiek samazināti, bet gan netiek veikti, ņemot vērā dzīvnieku skaitu, attiecībā uz kuriem nav ievēroti labturības noteikumi. Kompensāciju maksājumu zaudējums saistībā ar dzīvniekiem, attiecībā uz kuriem nav ievēroti labturības noteikumi, neatkarīgi no šo dzīvnieku konkrētā fiziskā stāvokļa izriet gan no šiem noteikumiem, gan arī no dzīvnieku labturības noteikumiem, kuri ietverti Regulas (EK) Nr. 1/2005 2. un 3. pantā un no 4. līdz 9. pantam, kā arī tur minētajos pielikumos.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 639/2003 groza šādi.

| 1) | Regulas 1. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu tekstu:
  “Eksporta kompensāciju maksājumi par dzīviem liellopiem, uz kuriem attiecas KN kods 0102 (turpmāk “dzīvnieki”), ievērojot Regulas (EK) Nr. 1234/2007 168. pantu, pārvedot dzīvniekus uz pirmo izkraušanas vietu galamērķa trešā valstī, ir pakļauti noteikumiem, kuri ietverti Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 (4) 2. un 3. pantā un no 4. līdz 9. pantam, kā arī tur minētajos pielikumos un šīs regulas noteikumiem. |
| --- | --- |

1)

Regulas 1. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“Eksporta kompensāciju maksājumi par dzīviem liellopiem, uz kuriem attiecas KN kods 0102 (turpmāk “dzīvnieki”), ievērojot Regulas (EK) Nr. 1234/2007 168. pantu, pārvedot dzīvniekus uz pirmo izkraušanas vietu galamērķa trešā valstī, ir pakļauti noteikumiem, kuri ietverti Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 (4) 2. un 3. pantā un no 4. līdz 9. pantam, kā arī tur minētajos pielikumos un šīs regulas noteikumiem.

| 2) | Regulas 5. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “Kopējā eksporta kompensāciju maksājumu summa par katru dzīvnieku, kas aprēķināta saskaņā ar otro daļu, netiek izmaksāta par:






  a) | dzīvniekiem, kuri pārvedot nobeigušies, izņemot 2. punktā paredzētos gadījumus; |
| --- | --- | --- |

2)

Regulas 5. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Kopējā eksporta kompensāciju maksājumu summa par katru dzīvnieku, kas aprēķināta saskaņā ar otro daļu, netiek izmaksāta par:

a)

dzīvniekiem, kuri pārvedot nobeigušies, izņemot 2. punktā paredzētos gadījumus;

| b) | dzīvniekiem, kuri atnesušies vai kam bijis aborts pārvedot pirms to pirmās izkraušanas galamērķa trešā valstī; |
| --- | --- |

b)

dzīvniekiem, kuri atnesušies vai kam bijis aborts pārvedot pirms to pirmās izkraušanas galamērķa trešā valstī;

| c) | dzīvniekiem, par kuriem kompetentā iestāde uzskata, ka Regulas (EK) Nr. 1/2005 2. un 3. pantā un no 4. līdz 9. pantam, kā arī tur minētajos pielikumos ietvertie noteikumi nav ievēroti, ņemot vērā 4. panta 2. punktā norādītos dokumentus un/vai visus citus tās rīcībā esošos elementus par atbilstību šai regulai.” |
| --- | --- |

c)

dzīvniekiem, par kuriem kompetentā iestāde uzskata, ka Regulas (EK) Nr. 1/2005 2. un 3. pantā un no 4. līdz 9. pantam, kā arī tur minētajos pielikumos ietvertie noteikumi nav ievēroti, ņemot vērā 4. panta 2. punktā norādītos dokumentus un/vai visus citus tās rīcībā esošos elementus par atbilstību šai regulai.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro eksporta deklarācijām, kas pieņemtas pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 12. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 93, 10.4.2003., 10. lpp.

2

(3)  OV L 3, 5.1.2005., 1. lpp.

3

(4)  OV L 3, 5.1.2005., 1. lpp.”;

4

---

DIREKTĪVAS

| 13.6.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 150/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 150/5

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2009/56/EK

(2009. gada 12. jūnijs),

ar ko attiecībā uz transponēšanas datumu labo Direktīvu 2008/126/EK, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/87/EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/87/EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem un atceļ Padomes Direktīvu 82/714/EEK (1), un jo īpaši tās 20. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 2. pantu Komisijas 2008. gada 19. decembra Direktīvā 2008/126/EK, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/87/EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem (2), dalībvalstīm Direktīva 2008/126/EK ir jātransponē līdz 2008. gada 30. decembrim. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 2. pantu Komisijas 2008. gada 19. decembra Direktīvā 2008/126/EK, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/87/EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem (2), dalībvalstīm Direktīva 2008/126/EK ir jātransponē līdz 2008. gada 30. decembrim.

| (2) | Tehnisku iemeslu dēļ Direktīva 2008/126/EK līdz minētajam datumam nebija publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tādēļ Direktīva 2008/126/EK ir jālabo attiecībā uz tās transponēšanas datumu. |
| --- | --- |

(2)

Tehnisku iemeslu dēļ Direktīva 2008/126/EK līdz minētajam datumam nebija publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tādēļ Direktīva 2008/126/EK ir jālabo attiecībā uz tās transponēšanas datumu.

| (3) | Lai izvairītos no konkurences traucējumiem, kā arī no drošības līmeņa atšķirībām, grozījumi Direktīvā 2006/87/EK ir jāīsteno pēc iespējas drīz. Tomēr pēc Direktīvas 2008/126/EK publikācijas 2009. gada 31. janvārī ir jānosaka piemērots termiņš minētās direktīvas transponēšanai. |
| --- | --- |

(3)

Lai izvairītos no konkurences traucējumiem, kā arī no drošības līmeņa atšķirībām, grozījumi Direktīvā 2006/87/EK ir jāīsteno pēc iespējas drīz. Tomēr pēc Direktīvas 2008/126/EK publikācijas 2009. gada 31. janvārī ir jānosaka piemērots termiņš minētās direktīvas transponēšanai.

| (4) | Šajā direktīvā noteiktais pasākums ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas minēta 7. pantā Padomes 1991. gada 16. decembra Direktīvā 91/672/EEK par savstarpēju atzīšanu attiecībā uz valstu izdotām kuģu vadīšanas apliecībām kravu un pasažieru pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem (3), |
| --- | --- |

(4)

Šajā direktīvā noteiktais pasākums ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas minēta 7. pantā Padomes 1991. gada 16. decembra Direktīvā 91/672/EEK par savstarpēju atzīšanu attiecībā uz valstu izdotām kuģu vadīšanas apliecībām kravu un pasažieru pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem (3),

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 2008/126/EK 2. panta pirmajā daļā tekstu “no 2008. gada 30. decembra” aizstāj ar tekstu “no 2009. gada 30. jūnija”.

2. pants

Šī direktīva ir adresēts dalībvalstīm, kuru teritorijā ir Direktīvas 2006/87/EK 1. panta 1. punktā minētie iekšējie ūdensceļi.

Briselē, 2009. gada 12. jūnijā

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Antonio TAJANI

---

(1)  OV L 389, 30.12.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 32, 31.1.2009., 1. lpp.

2

(3)  OV L 373, 31.12.1991., 29. lpp.

3

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

| 13.6.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 150/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 150/6

---

PADOMES LĒMUMS

(2009. gada 6. maijs)

par savstarpējās palīdzības piešķiršanu Rumānijai

(2009/458/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 119. pantu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu, kas sniegts pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Rumānijas kapitāla un finanšu tirgos pēdējā laikā novērota spriedze, kas atspoguļo pasaules ekonomisko lejupslīdi un rada bažas par Rumānijas ekonomiku, jo tai ir liels ārējais deficīts, turklāt turpina palielināties budžeta deficīts. Palielinājies arī spiediens uz valūtas kursu, kas var apdraudēt banku nozares stabilitāti. |
| --- | --- |

(1)

Rumānijas kapitāla un finanšu tirgos pēdējā laikā novērota spriedze, kas atspoguļo pasaules ekonomisko lejupslīdi un rada bažas par Rumānijas ekonomiku, jo tai ir liels ārējais deficīts, turklāt turpina palielināties budžeta deficīts. Palielinājies arī spiediens uz valūtas kursu, kas var apdraudēt banku nozares stabilitāti.

| (2) | Šādos apstākļos Rumānijas valdība un Rumānijas Valsts banka (RVB) ir sagatavojušas daudzpusīgu stratēģiju, kas nostiprinātu makroekonomikas politiku un samazinātu spriedzi finanšu tirgos, un šī stratēģija ir izklāstīta priekšlīgumā, kuru Komisija saņēma 2009. gada 27. aprīlī. Minētās ekonomiskās programmas stūrakmens ir fiskālā deficīta samazināšana no 5,4 % no IKP 2008. gadā līdz 5,1 % no IKP 2009. gadā un līdz mazāk par 3 % no IKP līdz 2011. gadam. Tiks īstenoti pasākumi budžeta stratēģijas un procedūras uzlabošanai, jo tas sekmēs budžeta deficīta samazināšanas noturīgumu. Šī ekonomikas programma un jo īpaši tajā ietvertie mērķi attiecībā uz budžetu tiks iestrādāti valsts budžetā, kā arī konverģences programmā. |
| --- | --- |

(2)

Šādos apstākļos Rumānijas valdība un Rumānijas Valsts banka (RVB) ir sagatavojušas daudzpusīgu stratēģiju, kas nostiprinātu makroekonomikas politiku un samazinātu spriedzi finanšu tirgos, un šī stratēģija ir izklāstīta priekšlīgumā, kuru Komisija saņēma 2009. gada 27. aprīlī. Minētās ekonomiskās programmas stūrakmens ir fiskālā deficīta samazināšana no 5,4 % no IKP 2008. gadā līdz 5,1 % no IKP 2009. gadā un līdz mazāk par 3 % no IKP līdz 2011. gadam. Tiks īstenoti pasākumi budžeta stratēģijas un procedūras uzlabošanai, jo tas sekmēs budžeta deficīta samazināšanas noturīgumu. Šī ekonomikas programma un jo īpaši tajā ietvertie mērķi attiecībā uz budžetu tiks iestrādāti valsts budžetā, kā arī konverģences programmā.

| (3) | Padome regulāri pārskata Rumānijas īstenoto ekonomikas politiku, jo īpaši saistībā ar ikgadējiem pārskatiem par Rumānijas atjaunināto konverģences programmu un valsts reformu programmas īstenošanu un kārtējo pārskatu par Rumānijas sekmēm, kas ietverts konverģences ziņojumā un ikgadējā progresa ziņojumā. |
| --- | --- |

(3)

Padome regulāri pārskata Rumānijas īstenoto ekonomikas politiku, jo īpaši saistībā ar ikgadējiem pārskatiem par Rumānijas atjaunināto konverģences programmu un valsts reformu programmas īstenošanu un kārtējo pārskatu par Rumānijas sekmēm, kas ietverts konverģences ziņojumā un ikgadējā progresa ziņojumā.

| (4) | Ir sagaidāms, ka saglabāsies ievērojamas problēmas ārējā finansējuma jomā, jo ir pamats domāt, ka ārvalstu tieši ieguldījumi (FDI) un cita veida ienākošās plūsmas finanšu un kapitāla kontos 2009.–2011. gadā pilnībā nesegs pastāvīgo tekošā konta deficītu, lai gan tas samazinās, un vajadzību atjaunot ievērojama apjoma īstermiņa un ilgtermiņa aizņēmumus ārvalstu valūtā. Lēš, ka kopējās ārējā finansējuma vajadzības līdz 2011. gada I ceturksnim sasniegs aptuveni 20 miljardus euro. Var pieņemt, ka pēc tam, kad tiks piešķirta savstarpējā palīdzība, ārvalstu bankas simtprocentīgi atjaunos aizdevumus, kas ir saskaņā ar galveno ārvalstu banku nodomiem saglabāt pieejamību Rumānijā (kā apliecina to 2009. gada 26. marta kopīgais paziņojums); tāpat pieņem, ka 2009. gadā atjaunos 50 % no korporatīvajiem mātesuzņēmumu ārējiem aizdevumiem un no Rumānijas banku ārējiem aizņēmumiem. Attiecībā uz 2010. un 2011. gadu pieņem, ka tiks atjaunotas visas (100 %) saistības pret ārvalstīm, kam pienācis atmaksas termiņš, kas atbilst gaidāmajai finanšu tirgu stabilizācijai, un ka atsāksies Rumānijas galveno eksporta tirgu atveseļošanās. Neraugoties uz to, ka izvirzīts mērķis panākt pietiekami lielas ārvalstu valūtas rezerves (vairāk nekā 100 % no īstermiņa ārējā parāda, kas vēl atmaksājams), pieņēmumi par citiem kapitāla aizplūdumiem, piemēram, nerezidentu depozītu aizplūdumu, tirdzniecības kredītu samazināšanos un portfeļieguldījumu aizplūdumu, ir piesardzīgi, lai aprēķinos paredzētu papildu rezervi. |
| --- | --- |

(4)

Ir sagaidāms, ka saglabāsies ievērojamas problēmas ārējā finansējuma jomā, jo ir pamats domāt, ka ārvalstu tieši ieguldījumi (FDI) un cita veida ienākošās plūsmas finanšu un kapitāla kontos 2009.–2011. gadā pilnībā nesegs pastāvīgo tekošā konta deficītu, lai gan tas samazinās, un vajadzību atjaunot ievērojama apjoma īstermiņa un ilgtermiņa aizņēmumus ārvalstu valūtā. Lēš, ka kopējās ārējā finansējuma vajadzības līdz 2011. gada I ceturksnim sasniegs aptuveni 20 miljardus euro. Var pieņemt, ka pēc tam, kad tiks piešķirta savstarpējā palīdzība, ārvalstu bankas simtprocentīgi atjaunos aizdevumus, kas ir saskaņā ar galveno ārvalstu banku nodomiem saglabāt pieejamību Rumānijā (kā apliecina to 2009. gada 26. marta kopīgais paziņojums); tāpat pieņem, ka 2009. gadā atjaunos 50 % no korporatīvajiem mātesuzņēmumu ārējiem aizdevumiem un no Rumānijas banku ārējiem aizņēmumiem. Attiecībā uz 2010. un 2011. gadu pieņem, ka tiks atjaunotas visas (100 %) saistības pret ārvalstīm, kam pienācis atmaksas termiņš, kas atbilst gaidāmajai finanšu tirgu stabilizācijai, un ka atsāksies Rumānijas galveno eksporta tirgu atveseļošanās. Neraugoties uz to, ka izvirzīts mērķis panākt pietiekami lielas ārvalstu valūtas rezerves (vairāk nekā 100 % no īstermiņa ārējā parāda, kas vēl atmaksājams), pieņēmumi par citiem kapitāla aizplūdumiem, piemēram, nerezidentu depozītu aizplūdumu, tirdzniecības kredītu samazināšanos un portfeļieguldījumu aizplūdumu, ir piesardzīgi, lai aprēķinos paredzētu papildu rezervi.

| (5) | Rumānijas iestādes Eiropas Savienībai un starptautiskām finanšu institūcijām ir lūgušas ievērojamu finansiālu palīdzību, lai atbalstītu maksājumu bilances ilgtspējību un atjaunotu pienācīgu starptautisko valūtas rezervju apjomu. |
| --- | --- |

(5)

Rumānijas iestādes Eiropas Savienībai un starptautiskām finanšu institūcijām ir lūgušas ievērojamu finansiālu palīdzību, lai atbalstītu maksājumu bilances ilgtspējību un atjaunotu pienācīgu starptautisko valūtas rezervju apjomu.

| (6) | Rumānijas maksājumu bilance ir nopietni apdraudēta, tāpēc savstarpējā palīdzība, kuru steidzamā kārtā piešķir Kopiena, ir pamatota. Turklāt, ņemot vērā jautājuma steidzamību, obligāti jāpiešķir izņēmums no sešu nedēļu laikposma, kas minēts I punkta 3. apakšpunktā Protokolā par dalībvalstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumiem, |
| --- | --- |

(6)

Rumānijas maksājumu bilance ir nopietni apdraudēta, tāpēc savstarpējā palīdzība, kuru steidzamā kārtā piešķir Kopiena, ir pamatota. Turklāt, ņemot vērā jautājuma steidzamību, obligāti jāpiešķir izņēmums no sešu nedēļu laikposma, kas minēts I punkta 3. apakšpunktā Protokolā par dalībvalstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Kopiena piešķir Rumānijai savstarpēju palīdzību.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 6. maijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

V. TOŠOVSKÝ

---

| 13.6.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 150/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 150/8

---

PADOMES LĒMUMS

(2009. gada 6. maijs)

par Kopienas vidēja termiņa finansiālās palīdzības piešķiršanu Rumānijai

(2009/459/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 332/2002 (2002. gada 18. februāris), ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (1), un jo īpaši tās 3. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas sniegts pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju (EFK),

tā kā:

| (1) | Padome ar lēmumu 2009/458/EK (2) ir nolēmusi piešķirt Rumānijai savstarpēju palīdzību. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar lēmumu 2009/458/EK (2) ir nolēmusi piešķirt Rumānijai savstarpēju palīdzību.

| (2) | Neraugoties uz cerētajiem uzlabojumiem tekošā konta bilancē, saskaņā ar Komisijas, Starptautiskā valūtas fonda (SVF) un Rumānijas iestāžu 2009. gada marta aprēķiniem līdz 2011. gada I ceturksnim Rumānijai būs vajadzīgs ārējais finansējums aptuveni EUR 20 miljardu apmērā, jo – kā liecina jaunākās norises finanšu tirgos – ir iespējama kapitāla un finanšu konta stāvokļa strauja pasliktināšanās. |
| --- | --- |

(2)

Neraugoties uz cerētajiem uzlabojumiem tekošā konta bilancē, saskaņā ar Komisijas, Starptautiskā valūtas fonda (SVF) un Rumānijas iestāžu 2009. gada marta aprēķiniem līdz 2011. gada I ceturksnim Rumānijai būs vajadzīgs ārējais finansējums aptuveni EUR 20 miljardu apmērā, jo – kā liecina jaunākās norises finanšu tirgos – ir iespējama kapitāla un finanšu konta stāvokļa strauja pasliktināšanās.

| (3) | Ir pamatoti, izmantojot vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 332/2002, piešķirt Rumānijai Kopienas atbalstu līdz EUR 5 miljardiem. Šī palīdzība būtu jāsniedz līdztekus SVF aizdevumam SDR 11,44 miljardu apmērā (apmēram EUR 12,95 miljardi) saskaņā ar rezerves vienošanos, ko plānots apstiprināt 2009. gada 6. maijā. Arī Pasaules banka ir piekritusi Rumānijai izsniegt aizdevumu EUR 1 miljarda apmērā, savukārt Eiropas Investīciju banka (EIB) un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB) sniegs papildu atbalstu – pavisam EUR 1 miljardu. |
| --- | --- |

(3)

Ir pamatoti, izmantojot vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 332/2002, piešķirt Rumānijai Kopienas atbalstu līdz EUR 5 miljardiem. Šī palīdzība būtu jāsniedz līdztekus SVF aizdevumam SDR 11,44 miljardu apmērā (apmēram EUR 12,95 miljardi) saskaņā ar rezerves vienošanos, ko plānots apstiprināt 2009. gada 6. maijā. Arī Pasaules banka ir piekritusi Rumānijai izsniegt aizdevumu EUR 1 miljarda apmērā, savukārt Eiropas Investīciju banka (EIB) un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB) sniegs papildu atbalstu – pavisam EUR 1 miljardu.

| (4) | Kopienas palīdzība būtu jāpārvalda Komisijai. Saprašanās memorandā būtu jāiekļauj konkrētie ekonomikas politikas nosacījumi, par kuriem panākta vienošanās ar Rumānijas iestādēm pēc apspriešanās ar EFK. Sīkāki finanšu nosacījumi aizdevuma līgumā būtu jāprecizē Komisijai. |
| --- | --- |

(4)

Kopienas palīdzība būtu jāpārvalda Komisijai. Saprašanās memorandā būtu jāiekļauj konkrētie ekonomikas politikas nosacījumi, par kuriem panākta vienošanās ar Rumānijas iestādēm pēc apspriešanās ar EFK. Sīkāki finanšu nosacījumi aizdevuma līgumā būtu jāprecizē Komisijai.

| (5) | Komisijai, organizējot vizītes un izskatot Rumānijas regulāri iesniegtos ziņojumus, būtu regulāri jāpārbauda, vai tiek ievēroti ekonomiskās politikas nosacījumi, saskaņā ar kuriem šī palīdzība piešķirta. |
| --- | --- |

(5)

Komisijai, organizējot vizītes un izskatot Rumānijas regulāri iesniegtos ziņojumus, būtu regulāri jāpārbauda, vai tiek ievēroti ekonomiskās politikas nosacījumi, saskaņā ar kuriem šī palīdzība piešķirta.

| (6) | Visā programmas īstenošanas gaitā Komisija sniegs ieteikumus par politiku un tehnisku palīdzību konkrētās jomās. |
| --- | --- |

(6)

Visā programmas īstenošanas gaitā Komisija sniegs ieteikumus par politiku un tehnisku palīdzību konkrētās jomās.

| (7) | Neskarot 27. pantu Protokolā par Eiropas centrālo banku sistēmas Statūtiem un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem, Eiropas Revīzijas palātai ir tiesības veikt jebkādas finanšu kontroles vai revīziju, ko tā uzskata par vajadzīgu attiecībā uz šādas palīdzības pārvaldību. Komisijai, tostarp Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai, ir tiesības nosūtīt savus ierēdņus vai pienācīgi pilnvarotus pārstāvjus, lai veiktu tehniskas vai finanšu kontroles vai revīziju, ko tā uzskata par vajadzīgu attiecībā uz Kopienas vidēja termiņa finansiālās palīdzības pārvaldību. |
| --- | --- |

(7)

Neskarot 27. pantu Protokolā par Eiropas centrālo banku sistēmas Statūtiem un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem, Eiropas Revīzijas palātai ir tiesības veikt jebkādas finanšu kontroles vai revīziju, ko tā uzskata par vajadzīgu attiecībā uz šādas palīdzības pārvaldību. Komisijai, tostarp Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai, ir tiesības nosūtīt savus ierēdņus vai pienācīgi pilnvarotus pārstāvjus, lai veiktu tehniskas vai finanšu kontroles vai revīziju, ko tā uzskata par vajadzīgu attiecībā uz Kopienas vidēja termiņa finansiālās palīdzības pārvaldību.

| (8) | Neatkarīgi no palīdzības programmas darbības ilguma un satvara Komisija, izmantojot esošās atbilstīgās procedūras, tostarp sadarbības un pārbaudes mehānismu, arī turpinās uzraudzīt attīstību jomās, kas nodrošina pārredzamus un efektīvus valsts izdevumus, jo īpaši tieslietu jomā un struktūrfondu īstenošanas jomā, lai veicinātu to, ka Rumānija pastiprina Kopienas palīdzības ietekmi. |
| --- | --- |

(8)

Neatkarīgi no palīdzības programmas darbības ilguma un satvara Komisija, izmantojot esošās atbilstīgās procedūras, tostarp sadarbības un pārbaudes mehānismu, arī turpinās uzraudzīt attīstību jomās, kas nodrošina pārredzamus un efektīvus valsts izdevumus, jo īpaši tieslietu jomā un struktūrfondu īstenošanas jomā, lai veicinātu to, ka Rumānija pastiprina Kopienas palīdzības ietekmi.

| (9) | Šī palīdzība būtu jāsniedz, lai atbalstītu Rumānijas maksājumu bilances ilgtspējību un lai tādējādi palīdzētu Rumānijai sekmīgi īstenot valdības ekonomikas politikas programmu, |
| --- | --- |

(9)

Šī palīdzība būtu jāsniedz, lai atbalstītu Rumānijas maksājumu bilances ilgtspējību un lai tādējādi palīdzētu Rumānijai sekmīgi īstenot valdības ekonomikas politikas programmu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Kopiena nodod Rumānijas rīcībā vidēja termiņa aizdevumu, kura maksimālais apjoms ir EUR 5 miljardi, ar maksimālo vidējo dzēšanas termiņu uz pieciem gadiem.

2.   Kopienas finansiālā palīdzība ir pieejama trīs gadus, sākot no pirmās dienas pēc tam, kad ir stājies spēkā šis lēmums.

2. pants

1.   Šo palīdzību Komisija pārvalda tā, lai tas atbilstu Rumānijas saistībām un Padomes ieteikumiem, jo īpaši konkrētiem ieteikumiem šai dalībvalstij saistībā ar valsts reformu programmas un konverģences programmas īstenošanu.

2.   Komisija, apspriedusies ar EFK, vienojas ar Rumānijas iestādēm par īpašiem ekonomiskās politikas nosacījumiem, saskaņā ar kuriem šī finanšu palīdzība tiek piešķirta, kā to paredz 3. panta 5. punkts. Šos nosacījumus paredz saprašanās memorandā atbilstīgi 1. punktā minētajām saistībām un ieteikumiem. Sīkākus finanšu nosacījumus aizdevuma līgumā precizē Komisija.

3.   Sadarbībā ar EFK Komisija regulāri pārbauda, vai tiek ievēroti ekonomiskās politikas nosacījumi, saskaņā ar kuriem šī palīdzība piešķirta. Šajā nolūkā Rumānijas iestādes nodod Komisijas rīcībā visu vajadzīgo informāciju un pilnībā sadarbojas ar Komisiju. Komisija EFK informēs par iespējamu aizņēmumu refinansēšanu vai finanšu nosacījumu pārstrukturēšanu.

4.   Rumānija ir gatava pieņemt un īstenot papildu konsolidācijas pasākumus, lai nodrošinātu makroekonomisko stabilitāti, ja šādi pasākumi ir nepieciešami palīdzības programmas laikā. Rumānijas iestādes pirms jebkādu papildu pasākumu pieņemšanas konsultējas ar Komisiju.

3. pants

1.   Kopienas finansiālo palīdzību Komisija nodod Rumānijas rīcībā ne vairāk kā piecās daļās, kuru apjomu noteiks saprašanās memorandā.

2.   Pirmo daļu piešķir ar noteikumu, ka stājas spēkā aizdevuma līgums un saprašanās memorands.

3.   Ja tas vajadzīgs aizdevuma finansēšanai, ir atļauti pienācīgi procentu mijmaiņas darījumi ar visaugstākās kredītkvalitātes partneriem.

4.   Lēmumu par turpmāko daļu piešķiršanu Komisija pieņem pēc atzinuma saņemšanas no EFK.

5.   Pārējo daļu izmaksa notiek, ja ir apmierinoši izpildīta Rumānijas valdības jaunā ekonomikas programma, kas jāiekļauj Rumānijas konverģences programmā un valsts reformu programmā, un jo īpaši, ja ir izpildīti specifiskie ekonomikas politikas nosacījumi, kas paredzēti saprašanās memorandā. Tie inter alia ir šādi:

| a) | pieņemt precīzi noteiktu vidēja termiņa fiskālo programmu, kas paredzēta, lai līdz 2011. gadam samazinātu kopējo valsts deficītu līdz ne vairāk kā Līgumā paredzētajam atsauces līmenim 3 % apmērā no IKP; |
| --- | --- |

a)

pieņemt precīzi noteiktu vidēja termiņa fiskālo programmu, kas paredzēta, lai līdz 2011. gadam samazinātu kopējo valsts deficītu līdz ne vairāk kā Līgumā paredzētajam atsauces līmenim 3 % apmērā no IKP;

| b) | pieņemt un izpildīt grozīto 2009. gada budžetu (līdz 2009. gada II ceturksnim), kura mērķis ir kopējais valsts budžeta deficīts, kas nepārsniedz 5,1 % no IKP atbilstīgi EKS 95; |
| --- | --- |

b)

pieņemt un izpildīt grozīto 2009. gada budžetu (līdz 2009. gada II ceturksnim), kura mērķis ir kopējais valsts budžeta deficīts, kas nepārsniedz 5,1 % no IKP atbilstīgi EKS 95;

| c) | samazināt sabiedriskā sektora algu izdevumus nominālā izteiksmē salīdzinājumā ar 2008. gadu, atliekot 2009. gadā paredzēto sabiedriskā sektora algu kopējo pieaugumu par 5 % nominālā izteiksmē (vai veicot līdzvērtīgu nodarbināto skaita samazinājumu) un samazinot nodarbinātību sabiedriskajā sektorā, tostarp aizpildot tikai vienu no septiņām atbrīvotajām amatvietām; |
| --- | --- |

c)

samazināt sabiedriskā sektora algu izdevumus nominālā izteiksmē salīdzinājumā ar 2008. gadu, atliekot 2009. gadā paredzēto sabiedriskā sektora algu kopējo pieaugumu par 5 % nominālā izteiksmē (vai veicot līdzvērtīgu nodarbināto skaita samazinājumu) un samazinot nodarbinātību sabiedriskajā sektorā, tostarp aizpildot tikai vienu no septiņām atbrīvotajām amatvietām;

| d) | vēl vairāk samazināt izdevumus par precēm un pakalpojumiem un par subsīdijām publiskiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

d)

vēl vairāk samazināt izdevumus par precēm un pakalpojumiem un par subsīdijām publiskiem uzņēmumiem;

| e) | uzlabot budžeta pārvaldību, pieņemot un īstenojot saistošu vidēja termiņa fiskālo programmu, nosakot ierobežojumus budžeta grozīšanai gada gaitā, pieņemot fiskālos noteikumus un izveidojot fiskālo padomi, kas veiktu neatkarīgu un kvalificētu pārbaudi; |
| --- | --- |

e)

uzlabot budžeta pārvaldību, pieņemot un īstenojot saistošu vidēja termiņa fiskālo programmu, nosakot ierobežojumus budžeta grozīšanai gada gaitā, pieņemot fiskālos noteikumus un izveidojot fiskālo padomi, kas veiktu neatkarīgu un kvalificētu pārbaudi;

| f) | reformēt atalgojuma sistēmu sabiedriskajā sektorā, tostarp vienādot un vienkāršot algu skalu un reformēt prēmiju sistēmu; |
| --- | --- |

f)

reformēt atalgojuma sistēmu sabiedriskajā sektorā, tostarp vienādot un vienkāršot algu skalu un reformēt prēmiju sistēmu;

| g) | reformēt pensiju sistēmas galvenos elementus, proti, virzīties uz pensiju indeksāciju atkarībā no patēriņa cenām, nevis algām, pakāpeniski noteikt lielāku pensionēšanās vecumu nekā pašreizējos plānos, īpaši sievietēm, un pakāpeniski attiecināt pensiju iemaksas uz tām sabiedriskā sektorā strādājošo grupām, kas pašlaik šādas iemaksas neveic; |
| --- | --- |

g)

reformēt pensiju sistēmas galvenos elementus, proti, virzīties uz pensiju indeksāciju atkarībā no patēriņa cenām, nevis algām, pakāpeniski noteikt lielāku pensionēšanās vecumu nekā pašreizējos plānos, īpaši sievietēm, un pakāpeniski attiecināt pensiju iemaksas uz tām sabiedriskā sektorā strādājošo grupām, kas pašlaik šādas iemaksas neveic;

| h) | grozīt banku un likvidācijas likumus, lai varētu laikus un efektīvi reaģēt uz satricinājumiem banku nozarē. Grozījumu galvenais mērķis būs palielināt to banku administratoru pilnvaras, kam noteikts īpašs administratīvais režīms. Līdztekus banku jautājumiem būtu jāpalielina Rumānijas Valsts bankas (RVB) pilnvaras, lai tā varētu pieprasīt, ka banku nozīmīgākie akcionāri palielina akciju kapitālu un finansiāli atbalsta banku. Pastiprinās finanšu pārraudzību atbilstīgi attiecīgajiem ES tiesību aktiem. Papildus tiks ieviestas konkrētākas prasības ziņošanai par likviditāti. Turklāt jāgroza depozītu garantiju aktivizēšanas procedūras, lai vienkāršotu un paātrinātu izmaksu. Saskaņā ar grozījumiem depozītu garantiju aktivizēs pēc RVB lēmuma 20 dienu laikā. Visbeidzot, lai nodrošinātu pietiekamu likviditāti, Rumānijas Valsts Banka ir apņēmusies paplašināt to aktīvu loku, kas ir pieņemami kā nodrošinājums. Ņemot vērā konkrētos apstākļus, tiesību aktos noteiktajam minimālajam kapitāla pietiekamības rādītājam atbilstīgā brīdī būtu jāpalielinās no 8 % līdz 10 %; |
| --- | --- |

h)

grozīt banku un likvidācijas likumus, lai varētu laikus un efektīvi reaģēt uz satricinājumiem banku nozarē. Grozījumu galvenais mērķis būs palielināt to banku administratoru pilnvaras, kam noteikts īpašs administratīvais režīms. Līdztekus banku jautājumiem būtu jāpalielina Rumānijas Valsts bankas (RVB) pilnvaras, lai tā varētu pieprasīt, ka banku nozīmīgākie akcionāri palielina akciju kapitālu un finansiāli atbalsta banku. Pastiprinās finanšu pārraudzību atbilstīgi attiecīgajiem ES tiesību aktiem. Papildus tiks ieviestas konkrētākas prasības ziņošanai par likviditāti. Turklāt jāgroza depozītu garantiju aktivizēšanas procedūras, lai vienkāršotu un paātrinātu izmaksu. Saskaņā ar grozījumiem depozītu garantiju aktivizēs pēc RVB lēmuma 20 dienu laikā. Visbeidzot, lai nodrošinātu pietiekamu likviditāti, Rumānijas Valsts Banka ir apņēmusies paplašināt to aktīvu loku, kas ir pieņemami kā nodrošinājums. Ņemot vērā konkrētos apstākļus, tiesību aktos noteiktajam minimālajam kapitāla pietiekamības rādītājam atbilstīgā brīdī būtu jāpalielinās no 8 % līdz 10 %;

| i) | veikt strukturālus reformas pasākumus jomās, kas minētas konkrētos ieteikumos Rumānijai, kuri sniegti Lisabonas stratēģijas kontekstā. Tie ietver pasākumus, lai uzlabotu valsts pārvaldes efektivitāti un rezultativitāti, uzlabotu valsts izdevumu kvalitāti un ES līdzekļu pienācīgu izmantošanu un intensīvāku apgūšanu, samazinātu administratīvo, fiskālo un juridisko slogu uzņēmumiem un apkarotu nedeklarētu nodarbinātību, tādējādi paplašinot nodokļu bāzi. |
| --- | --- |

i)

veikt strukturālus reformas pasākumus jomās, kas minētas konkrētos ieteikumos Rumānijai, kuri sniegti Lisabonas stratēģijas kontekstā. Tie ietver pasākumus, lai uzlabotu valsts pārvaldes efektivitāti un rezultativitāti, uzlabotu valsts izdevumu kvalitāti un ES līdzekļu pienācīgu izmantošanu un intensīvāku apgūšanu, samazinātu administratīvo, fiskālo un juridisko slogu uzņēmumiem un apkarotu nedeklarētu nodarbinātību, tādējādi paplašinot nodokļu bāzi.

6.   Lai nodrošinātu, ka tiek nevainojami izpildīti programmas nosacījumi, un lai palīdzētu ilgtspējīgā veidā novērst nelīdzsvarotību, Komisija pastāvīgi sniegs konsultācijas un padomus par fiskālajām, finanšu tirgu un strukturālajām reformām.

7.   Rumānija atver īpašu kontu RVB, lai pārvaldītu no Kopienas saņemto vidēja termiņa finansiālo palīdzību.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Rumānijai.

5. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2009. gada 6. maijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

V. TOŠOVSKÝ

---

(1)  OV L 53, 23.2.2002., 1. lpp.

1

(2)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 6. lpp.

2

Oficiālā Vēstneša

---

Komisija

| 13.6.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 150/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 150/11

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 5. jūnijs)

par kopīgas drošības metodes pieņemšanu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK 6. pantā minēto drošības mērķu sasniegšanas novērtēšanai

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4246)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/460/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos, un par Padomes Direktīvas 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu un Direktīvas 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadali un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju grozījumiem (Dzelzceļu drošības direktīva) (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Dzelzceļa aģentūras 2008. gada 29. aprīlī Komisijai iesniegto ieteikumu par kopīgām drošības metodēm aprēķinu veikšanai, novērtēšanai un īstenošanai, kuras izmantojamas pirmā kopīgo drošības mērķu kopuma ietvaros,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvu 2004/49/EK, lai nodrošinātu augsta drošības līmeņa uzturēšanu, pakāpeniski jāievieš kopīgie drošības mērķi un kopīgās drošības metodes un gadījumos, kad tas ir nepieciešams un pieņemamā veidā sasniedzams, šie kopīgie drošības mērķi un kopīgās drošības metodes jāuzlabo. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvu 2004/49/EK, lai nodrošinātu augsta drošības līmeņa uzturēšanu, pakāpeniski jāievieš kopīgie drošības mērķi un kopīgās drošības metodes un gadījumos, kad tas ir nepieciešams un pieņemamā veidā sasniedzams, šie kopīgie drošības mērķi un kopīgās drošības metodes jāuzlabo.

| (2) | Saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 6. panta 1. punktu Eiropas Komisijai jāpieņem kopīgās drošības metodes. Tajās cita starpā saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 6. panta 3. punktu jāparedz tas, kā tiek novērtēts drošības līmenis un kopīgo drošības mērķu sasniegšana. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 6. panta 1. punktu Eiropas Komisijai jāpieņem kopīgās drošības metodes. Tajās cita starpā saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 6. panta 3. punktu jāparedz tas, kā tiek novērtēts drošības līmenis un kopīgo drošības mērķu sasniegšana.

| (3) | Lai nodrošinātu, ka nevienā dalībvalstī nepazeminās pašreizējā dzelzceļa sistēmas drošība, jāievieš pirmais kopīgo drošības mērķu kopums. Tam jāpamatojas uz esošo mērķu un dalībvalstu dzelzceļa sistēmu pašreizējās drošības izpēti. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu, ka nevienā dalībvalstī nepazeminās pašreizējā dzelzceļa sistēmas drošība, jāievieš pirmais kopīgo drošības mērķu kopums. Tam jāpamatojas uz esošo mērķu un dalībvalstu dzelzceļa sistēmu pašreizējās drošības izpēti.

| (4) | Turklāt, lai saglabātu esošo dzelzceļa sistēmas drošību, ir jāsaskaņo visu nacionālo dzelzceļa sistēmu drošības līmeņi pieļaujamā riska kritēriju ziņā. Ir jāuzrauga drošības līmeņu ievērošana dažādās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt, lai saglabātu esošo dzelzceļa sistēmas drošību, ir jāsaskaņo visu nacionālo dzelzceļa sistēmu drošības līmeņi pieļaujamā riska kritēriju ziņā. Ir jāuzrauga drošības līmeņu ievērošana dažādās dalībvalstīs.

| (5) | Lai noteiktu pirmo kopīgo drošības mērķu kopumu saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 7. panta 3. punktu, kvantitatīvi jānosaka dalībvalstu dzelzceļa sistēmu pašreizējā drošība, izmantojot nacionālās atsauces vērtības, kuras aprēķinātu un piemērotu Eiropas Dzelzceļa aģentūra (“Aģentūra”) un Komisija. Šīs nacionālās atsauces vērtības būtu jāaprēķina tikai 2009. gadā, lai izstrādātu pirmo kopīgo drošības mērķu kopumu, un 2011. gadā, lai izstrādātu otro kopīgo drošības mērķu kopumu. |
| --- | --- |

(5)

Lai noteiktu pirmo kopīgo drošības mērķu kopumu saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 7. panta 3. punktu, kvantitatīvi jānosaka dalībvalstu dzelzceļa sistēmu pašreizējā drošība, izmantojot nacionālās atsauces vērtības, kuras aprēķinātu un piemērotu Eiropas Dzelzceļa aģentūra (“Aģentūra”) un Komisija. Šīs nacionālās atsauces vērtības būtu jāaprēķina tikai 2009. gadā, lai izstrādātu pirmo kopīgo drošības mērķu kopumu, un 2011. gadā, lai izstrādātu otro kopīgo drošības mērķu kopumu.

| (6) | Lai nodrošinātu nacionālo atsauces vērtību atbilstību un izvairītos no nevajadzīga sloga, šo lēmumu nevajadzētu attiecināt uz vieglā tipa sliežu sistēmām, funkcionāli atdalītiem tīkliem, privātpersonām piederošām dzelzceļa infrastruktūrām, kuras izmanto tikai to īpašnieks, dzelzceļu, kas ietilpst kultūras mantojumā, kā arī muzeju un tūristu dzelzceļu. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu nacionālo atsauces vērtību atbilstību un izvairītos no nevajadzīga sloga, šo lēmumu nevajadzētu attiecināt uz vieglā tipa sliežu sistēmām, funkcionāli atdalītiem tīkliem, privātpersonām piederošām dzelzceļa infrastruktūrām, kuras izmanto tikai to īpašnieks, dzelzceļu, kas ietilpst kultūras mantojumā, kā arī muzeju un tūristu dzelzceļu.

| (7) | Tā kā nav pieejami saskaņoti un ticami dati par Direktīvas 2004/49/EK 7. panta 4. punktā minēto dzelzceļa sistēmas daļu drošību, noskaidrots, ka šobrīd kopīgo drošības mērķu kopumu, kas izteikts kā pieļaujamā riska kritēriji atsevišķām personu kategorijām un sabiedrībai kopumā, iespējams izstrādāt tikai attiecībā uz visu dzelzceļa sistēmu, bet ne attiecībā uz atsevišķām tās daļām. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā nav pieejami saskaņoti un ticami dati par Direktīvas 2004/49/EK 7. panta 4. punktā minēto dzelzceļa sistēmas daļu drošību, noskaidrots, ka šobrīd kopīgo drošības mērķu kopumu, kas izteikts kā pieļaujamā riska kritēriji atsevišķām personu kategorijām un sabiedrībai kopumā, iespējams izstrādāt tikai attiecībā uz visu dzelzceļa sistēmu, bet ne attiecībā uz atsevišķām tās daļām.

| (8) | Pēc nacionālo statistikas datu par negadījumiem un ar tiem saistītajām sekām pakāpeniskas saskaņošanas atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Regulai (EK) Nr. 91/2003 par dzelzceļa transporta statistiku (2) un Direktīvai 2004/49/EK, izstrādājot kopīgās drošības metodes, kas paredzētas dalībvalstu dzelzceļa sistēmu drošības uzraudzībai un pārbaudīšanai, jāņem vērā statistisko kļūdu varbūtība, kā arī tas, ka lēmumam par drošības ievērošanu dalībvalstī daļēji jāpamatojas uz vērtējumu. |
| --- | --- |

(8)

Pēc nacionālo statistikas datu par negadījumiem un ar tiem saistītajām sekām pakāpeniskas saskaņošanas atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Regulai (EK) Nr. 91/2003 par dzelzceļa transporta statistiku (2) un Direktīvai 2004/49/EK, izstrādājot kopīgās drošības metodes, kas paredzētas dalībvalstu dzelzceļa sistēmu drošības uzraudzībai un pārbaudīšanai, jāņem vērā statistisko kļūdu varbūtība, kā arī tas, ka lēmumam par drošības ievērošanu dalībvalstī daļēji jāpamatojas uz vērtējumu.

| (9) | Lai taisnīgi un pārredzami salīdzinātu dalībvalstu dzelzceļu drošību, dalībvalstīm jāveic savi novērtējumi, pamatojoties uz vienotu pieeju, ar kuras palīdzību tiek noteikti dzelzceļa sistēmas drošības mērķi un pierādīta šo mērķu sasniegšana. |
| --- | --- |

(9)

Lai taisnīgi un pārredzami salīdzinātu dalībvalstu dzelzceļu drošību, dalībvalstīm jāveic savi novērtējumi, pamatojoties uz vienotu pieeju, ar kuras palīdzību tiek noteikti dzelzceļa sistēmas drošības mērķi un pierādīta šo mērķu sasniegšana.

| (10) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 27. panta 1. punktu izveidotās Komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 27. panta 1. punktu izveidotās Komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo lēmumu tiek noteikta kopīga drošības metode, kura jāizmanto Eiropas Dzelzceļa aģentūrai (turpmāk “Aģentūra”), Direktīvas 2004/49/EK 6. panta 1. punkta piemērošanas ietvaros veicot aprēķinus un novērtējumu attiecībā uz kopīgo drošības mērķu sasniegšanu.

2. pants

Darbības joma

Šis lēmums attiecas uz katras dalībvalsts dzelzceļa sistēmu kopumā. Tomēr tas neattiecas uz:

| a) | metro, tramvajiem un citām vieglā tipa sliežu sistēmām; |
| --- | --- |

a)

metro, tramvajiem un citām vieglā tipa sliežu sistēmām;

| b) | tīkliem, kuri ir funkcionāli nodalīti no pārējās dzelzceļa sistēmas un paredzēti tikai vietējo, pilsētu vai priekšpilsētu pasažieru apkalpošanai, kā arī dzelzceļa uzņēmumiem, kuri sniedz pakalpojumus tikai šajos tīklos; |
| --- | --- |

b)

tīkliem, kuri ir funkcionāli nodalīti no pārējās dzelzceļa sistēmas un paredzēti tikai vietējo, pilsētu vai priekšpilsētu pasažieru apkalpošanai, kā arī dzelzceļa uzņēmumiem, kuri sniedz pakalpojumus tikai šajos tīklos;

| c) | privātpersonām piederošu dzelzceļa infrastruktūru, kuru izmanto tikai infrastruktūras īpašnieks saviem kravu pārvadājumiem; |
| --- | --- |

c)

privātpersonām piederošu dzelzceļa infrastruktūru, kuru izmanto tikai infrastruktūras īpašnieks saviem kravu pārvadājumiem;

| d) | tādiem kultūras mantojumā ietilpstošiem transportlīdzekļiem, kas kursē nacionālajos tīklos, ar nosacījumu, ka tiek ievēroti valsts tiesību akti drošības jomā, kas paredz šādu transportlīdzekļu drošu kustību; |
| --- | --- |

d)

tādiem kultūras mantojumā ietilpstošiem transportlīdzekļiem, kas kursē nacionālajos tīklos, ar nosacījumu, ka tiek ievēroti valsts tiesību akti drošības jomā, kas paredz šādu transportlīdzekļu drošu kustību;

| e) | tādiem kultūras mantojumā ietilpstošiem dzelzceļiem, kā arī muzeju un tūristu dzelzceļiem, kas darbojas savā tīklā un izmanto savas darbnīcas, transportlīdzekļus un personālu. |
| --- | --- |

e)

tādiem kultūras mantojumā ietilpstošiem dzelzceļiem, kā arī muzeju un tūristu dzelzceļiem, kas darbojas savā tīklā un izmanto savas darbnīcas, transportlīdzekļus un personālu.

3. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā piemēro Direktīvas 2004/49/EK un Regulas (EK) Nr. 91/2003 definīcijas.

Papildus piemēro šādas definīcijas:

| a) | “nacionālā atsauces vērtība” ir atsauces vērtība, kas attiecīgajai dalībvalstij norāda maksimāli pieļaujamo dzelzceļa riska kategorijas līmeni; |
| --- | --- |

a)

“nacionālā atsauces vērtība” ir atsauces vērtība, kas attiecīgajai dalībvalstij norāda maksimāli pieļaujamo dzelzceļa riska kategorijas līmeni;

| b) | “riska kategorija” ir viena no dzelzceļa riska kategorijām, kas specificēta Direktīvas 2004/49/EK 7. panta 4. punkta a) un b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

b)

“riska kategorija” ir viena no dzelzceļa riska kategorijām, kas specificēta Direktīvas 2004/49/EK 7. panta 4. punkta a) un b) apakšpunktā;

| c) | “drošības pastiprināšanas plāns” ir grafiks tādu riska samazināšanas organizatorisko struktūru, pienākumu, procedūru, darbību, spēju un resursu izveidošanai, kas vajadzīgi, lai samazinātu risku vienai vai vairākām riska kategorijām; |
| --- | --- |

c)

“drošības pastiprināšanas plāns” ir grafiks tādu riska samazināšanas organizatorisko struktūru, pienākumu, procedūru, darbību, spēju un resursu izveidošanai, kas vajadzīgi, lai samazinātu risku vienai vai vairākām riska kategorijām;

| d) | “nāves gadījumi un svērti smagi miesas bojājumi” ir mērvienība, kuru izmanto, novērtējot nopietnu negadījumu sekas, kas ietver gan nāves gadījumus, gan smagus miesas bojājumus, 1 smagu miesas bojājumu statistiski uzskatot par līdzvērtīgu 0,1 nāves gadījumam; |
| --- | --- |

d)

“nāves gadījumi un svērti smagi miesas bojājumi” ir mērvienība, kuru izmanto, novērtējot nopietnu negadījumu sekas, kas ietver gan nāves gadījumus, gan smagus miesas bojājumus, 1 smagu miesas bojājumu statistiski uzskatot par līdzvērtīgu 0,1 nāves gadījumam;

| e) | “pārbrauktuves lietotāji” ir visas personas, kas dzelzceļa līniju šķērso pa pārbrauktuvi, izmantojot jebkāda veida transportu vai ejot kājām; |
| --- | --- |

e)

“pārbrauktuves lietotāji” ir visas personas, kas dzelzceļa līniju šķērso pa pārbrauktuvi, izmantojot jebkāda veida transportu vai ejot kājām;

| f) | “personāls” vai “darbinieki, tostarp darbuzņēmēju personāls” ir ikviena persona, kura ir nodarbināta dzelzceļa nozarē un kura negadījuma brīdī atrodas darbā, tostarp vilciena apkalpe un personas, kas apkalpo ritošo sastāvu un infrastruktūras iekārtas; |
| --- | --- |

f)

“personāls” vai “darbinieki, tostarp darbuzņēmēju personāls” ir ikviena persona, kura ir nodarbināta dzelzceļa nozarē un kura negadījuma brīdī atrodas darbā, tostarp vilciena apkalpe un personas, kas apkalpo ritošo sastāvu un infrastruktūras iekārtas;

| g) | “nepiederošas personas dzelzceļa teritorijā” ir jebkura persona, kas atrodas dzelzceļa teritorijā, kur uzturēšanās ir aizliegta, izņemot pārbrauktuves lietotājus; |
| --- | --- |

g)

“nepiederošas personas dzelzceļa teritorijā” ir jebkura persona, kas atrodas dzelzceļa teritorijā, kur uzturēšanās ir aizliegta, izņemot pārbrauktuves lietotājus;

| h) | “citi (trešās personas)” ir visas personas, uz kurām neattiecas definīcijas “pasažieri”, “darbinieki, tostarp darbuzņēmēju personāls”, “pārbrauktuves lietotāji” vai “dzelzceļa teritorijai nepiederošas personas”; |
| --- | --- |

h)

“citi (trešās personas)” ir visas personas, uz kurām neattiecas definīcijas “pasažieri”, “darbinieki, tostarp darbuzņēmēju personāls”, “pārbrauktuves lietotāji” vai “dzelzceļa teritorijai nepiederošas personas”;

| i) | “risks sabiedrībai kopumā” ir kolektīvs risks visām Direktīvas 2004/49/EK 7. panta 4. punkta a) apakšpunktā uzskaitītajām personu kategorijām; |
| --- | --- |

i)

“risks sabiedrībai kopumā” ir kolektīvs risks visām Direktīvas 2004/49/EK 7. panta 4. punkta a) apakšpunktā uzskaitītajām personu kategorijām;

| j) | “pasažieru vilciena kilometrs” ir mērvienība, kas līdzvērtīga pasažieru vilciena kustībai viena kilometra garumā ar nosacījumu, ka tiek ņemts vērā tikai attālums ziņotājvalsts teritorijā; |
| --- | --- |

j)

“pasažieru vilciena kilometrs” ir mērvienība, kas līdzvērtīga pasažieru vilciena kustībai viena kilometra garumā ar nosacījumu, ka tiek ņemts vērā tikai attālums ziņotājvalsts teritorijā;

| k) | “sliežu ceļa kilometrs” ir kilometros izmērīts dalībvalstu dzelzceļa tīkla garums, ņemot vērā katru sliežu ceļu dzelzceļa līnijās ar vairākiem sliežu ceļiem. |
| --- | --- |

k)

“sliežu ceļa kilometrs” ir kilometros izmērīts dalībvalstu dzelzceļa tīkla garums, ņemot vērā katru sliežu ceļu dzelzceļa līnijās ar vairākiem sliežu ceļiem.

4. pants

Nacionālo atsauces vērtību un kopīgo drošības mērķu aprēķināšanas un to sasniegšanas novērtēšanas metodika

1.   Aprēķinot nacionālās atsauces vērtības un kopīgos drošības mērķus un novērtējot to sasniegšanu, piemērojama pielikumā aprakstītā metodika.

2.   Aģentūra atbilstoši pielikuma 2.2. punktā izklāstītajai metodikai iesniedz Komisijai atbilstoši pielikuma 2.1. punktam aprēķinātās nacionālo atsauču vērtības un no tām atvasinātos kopīgo drošības mērķu priekšlikumus. Pēc nacionālo atsauces vērtību un kopīgo drošības mērķu akceptēšanas Komisijā Aģentūra atbilstoši pielikuma 3. nodaļai novērtē, vai dalībvalstis ir sasniegušas aprēķinātās nacionālās atsauces vērtības un kopīgos drošības mērķus.

3.   Kopīgo drošības mērķu plānoto izmaksu un ieguvumu novērtēšana, kas paredzēta Direktīvas 2004/49/EK 7. panta 3. punktā, attiecas tikai uz tām dalībvalstīm, kuru nacionālās atsauces vērtības jebkurā riska kategorijā ir atzītas par augstākām nekā tām atbilstošie kopīgie drošības mērķi.

5. pants

Īstenošanas pasākumi

Atbilstoši dažādajiem sasniegumu novērtēšanas galarezultātiem, kas minēti pielikuma 3.1.5. punktā, veicami šādi īstenošanas pasākumi:

| a) | “drošības varbūtējas pasliktināšanās” gadījumā attiecīgā dalībvalsts nosūta Komisijai ziņojumu, kurā paskaidroti iespējamie šādu rezultātu iemesli; |
| --- | --- |

a)

“drošības varbūtējas pasliktināšanās” gadījumā attiecīgā dalībvalsts nosūta Komisijai ziņojumu, kurā paskaidroti iespējamie šādu rezultātu iemesli;

| b) | “drošības iespējamas pasliktināšanās” gadījumā attiecīgā dalībvalsts nosūta Komisijai ziņojumu, kurā paskaidroti iespējamie šādu rezultātu iemesli, un nepieciešamības gadījumā iesniedz drošības pastiprināšanas plānu. |
| --- | --- |

b)

“drošības iespējamas pasliktināšanās” gadījumā attiecīgā dalībvalsts nosūta Komisijai ziņojumu, kurā paskaidroti iespējamie šādu rezultātu iemesli, un nepieciešamības gadījumā iesniedz drošības pastiprināšanas plānu.

Lai novērtētu jebkādu informāciju un pierādījumus, kurus dalībvalstis iesniegušas atbilstoši a) un b) apakšpunktā aprakstītajai procedūrai, Komisija drīkst lūgt Aģentūru sniegt tehniskus atzinumus.

6. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 5. jūnijā

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Antonio TAJANI

---

(1)  OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.

1

(2)  OV L 14, 21.1.2003., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

1.   Statistikas avoti un mērvienības nacionālo atsauces vērtību un kopīgo drošības mērķu aprēķināšanai

1.1.   Statistikas avoti

| 1.1.1. | Nacionālās atsauces vērtības un kopīgos drošības mērķus aprēķina, pamatojoties uz tiem datiem par dzelzceļa negadījumiem un to izraisītajām sekām, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 91/2003 H pielikumu un Direktīvas 2004/49/EK 5. un 18. panta un I pielikuma noteikumiem. |
| --- | --- |

1.1.1.

Nacionālās atsauces vērtības un kopīgos drošības mērķus aprēķina, pamatojoties uz tiem datiem par dzelzceļa negadījumiem un to izraisītajām sekām, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 91/2003 H pielikumu un Direktīvas 2004/49/EK 5. un 18. panta un I pielikuma noteikumiem.

| 1.1.2. | Nosakot pirmo kopīgo drošības mērķu kopumu, neatbilstības gadījumā starp abu 1.1.1. punktā minēto avotu datiem priekšroka tiek dota datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 91/2003 H pielikumu. |
| --- | --- |

1.1.2.

Nosakot pirmo kopīgo drošības mērķu kopumu, neatbilstības gadījumā starp abu 1.1.1. punktā minēto avotu datiem priekšroka tiek dota datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 91/2003 H pielikumu.

| 1.1.3. | Laikrindai, kuras dati tiek izmantoti, aprēķinot nacionālās atsauces vērtības un kopīgos drošības mērķus, jāaptver četri pēdējie ziņojuma gadi. Aģentūra ne vēlāk kā 2011. gada 31. janvārī iesniedz Komisijai priekšlikumu apstiprināt precizētas nacionālās atsauces vērtības un kopīgos drošības mērķus, kas aprēķināti, izmantojot sešu pēdējo ziņojuma gadu datus. |
| --- | --- |

1.1.3.

Laikrindai, kuras dati tiek izmantoti, aprēķinot nacionālās atsauces vērtības un kopīgos drošības mērķus, jāaptver četri pēdējie ziņojuma gadi. Aģentūra ne vēlāk kā 2011. gada 31. janvārī iesniedz Komisijai priekšlikumu apstiprināt precizētas nacionālās atsauces vērtības un kopīgos drošības mērķus, kas aprēķināti, izmantojot sešu pēdējo ziņojuma gadu datus.

1.2.   Nacionālo atsauces vērtību mērvienības

| 1.2.1. | Nacionālās atsauces vērtības tiek izteiktas mērvienībās atbilstoši riska matemātiskajai definīcijai. Katrai riska kategorijai ņem vērā to negadījumu sekas, kuri ir “nāves gadījumu un svērtu smagu miesas bojājumu” negadījumi. |
| --- | --- |

1.2.1.

Nacionālās atsauces vērtības tiek izteiktas mērvienībās atbilstoši riska matemātiskajai definīcijai. Katrai riska kategorijai ņem vērā to negadījumu sekas, kuri ir “nāves gadījumu un svērtu smagu miesas bojājumu” negadījumi.

| 1.2.2. | Mērvienības, kas izmantojamas, lai kvantitatīvi noteiktu nacionālās atsauces vērtības katrai riska kategorijai, ir uzskaitītas 1. papildinājumā un izriet no 1.2.1. punktā un attiecīgos gadījumos 1.2.3. punktā minēto principu un definīciju piemērošanas. Nacionālo atsauces vērtību normalizēšanai mērvienības ietver 1. papildinājumā uzskaitītās aprēķinu bāzes. |
| --- | --- |

1.2.2.

Mērvienības, kas izmantojamas, lai kvantitatīvi noteiktu nacionālās atsauces vērtības katrai riska kategorijai, ir uzskaitītas 1. papildinājumā un izriet no 1.2.1. punktā un attiecīgos gadījumos 1.2.3. punktā minēto principu un definīciju piemērošanas. Nacionālo atsauces vērtību normalizēšanai mērvienības ietver 1. papildinājumā uzskaitītās aprēķinu bāzes.

| 1.2.3. | Riska kategorijām “pasažieri” un “pārbrauktuves lietotāji” tiek noteiktas divas dažādas nacionālās atsauces vērtības, kas izteiktas ar divu dažādu 1. papildinājumā minēto mērvienību palīdzību. Veicot sasnieguma novērtējumu saskaņā ar 3. nodaļu, par pietiekamu tiek uzskatīta atbilstība vismaz vienai no šīm nacionālajām atsauces vērtībām. |
| --- | --- |

1.2.3.

Riska kategorijām “pasažieri” un “pārbrauktuves lietotāji” tiek noteiktas divas dažādas nacionālās atsauces vērtības, kas izteiktas ar divu dažādu 1. papildinājumā minēto mērvienību palīdzību. Veicot sasnieguma novērtējumu saskaņā ar 3. nodaļu, par pietiekamu tiek uzskatīta atbilstība vismaz vienai no šīm nacionālajām atsauces vērtībām.

1.3.   Kopīgo drošības mērķu mērvienības

| 1.3.1. | Kopīgo drošības mērķu kvantitatīvai noteikšanai katrā no riska kategorijām tiek izmantotas tās pašas mērvienības, kas saskaņā ar 1.2. punktu tiek izmantotas, aprēķinot nacionālās atsauces vērtības. |
| --- | --- |

1.3.1.

Kopīgo drošības mērķu kvantitatīvai noteikšanai katrā no riska kategorijām tiek izmantotas tās pašas mērvienības, kas saskaņā ar 1.2. punktu tiek izmantotas, aprēķinot nacionālās atsauces vērtības.

2.   Metodika nacionālo atsauces vērtību un tām atbilstošo kopīgo drošības mērķu aprēķināšanai

2.1.   Metodika nacionālo atsauces vērtību aprēķināšanai

| 2.1.1. | Nacionālās atsauces vērtības katrai no dalībvalstīm un katrā no riska kategorijām tiek aprēķinātas, secīgi piemērojot šādu procedūru:






  a) | vērtību aprēķināšana, izmantojot 1.1. punktā minētos datus, piemērojot šā punkta noteikumus, un izsakot rezultātus atbilstošajās 1. papildinājumā uzskaitītajās mērvienībās; |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

Nacionālās atsauces vērtības katrai no dalībvalstīm un katrā no riska kategorijām tiek aprēķinātas, secīgi piemērojot šādu procedūru:

a)

vērtību aprēķināšana, izmantojot 1.1. punktā minētos datus, piemērojot šā punkta noteikumus, un izsakot rezultātus atbilstošajās 1. papildinājumā uzskaitītajās mērvienībās;

| b) | a) apakšpunktā aprakstītās procedūras rezultātu analīze, lai pārbaudītu, vai attiecīgajos gados drošības jomā konstatējama nāves gadījumu un svērtu smagu miesas bojājumu nulles vērtību esība un atkārtošanās; |
| --- | --- |

b)

a) apakšpunktā aprakstītās procedūras rezultātu analīze, lai pārbaudītu, vai attiecīgajos gados drošības jomā konstatējama nāves gadījumu un svērtu smagu miesas bojājumu nulles vērtību esība un atkārtošanās;

| c) | ja tiek konstatētas ne vairāk kā divas b) apakšpunktā minētās nulles vērtības, aprēķins tiek veikts, pamatojoties uz a) apakšpunktā minēto vērtību vidējo svērto lielumu un atbilstoši 2.3. punktam, un iegūtā vērtība ir uzskatāma par nacionālo atsauces vērtību; |
| --- | --- |

c)

ja tiek konstatētas ne vairāk kā divas b) apakšpunktā minētās nulles vērtības, aprēķins tiek veikts, pamatojoties uz a) apakšpunktā minēto vērtību vidējo svērto lielumu un atbilstoši 2.3. punktam, un iegūtā vērtība ir uzskatāma par nacionālo atsauces vērtību;

| d) | ja tiek konstatētas vairāk nekā divas b) apakšpunktā minētās nulles vērtības, Aģentūra, konsultējoties ar attiecīgo dalībvalsti, nosaka saprātīgu nacionālo atsauces vērtību. |
| --- | --- |

d)

ja tiek konstatētas vairāk nekā divas b) apakšpunktā minētās nulles vērtības, Aģentūra, konsultējoties ar attiecīgo dalībvalsti, nosaka saprātīgu nacionālo atsauces vērtību.

2.2.   Metodika nacionālajām atsauces vērtībām atbilstošu kopīgo drošības mērķu noteikšanai

| 2.2.1. | Pēc tam, kad atbilstoši 2.1. punktā noteiktajai procedūrai katrai dalībvalstij ir aprēķināta nacionālā atsauces vērtība, katrā no riska kategorijām atbilstošajam kopīgajam drošības mērķim tiek piešķirta vērtība, kas ir vienāda ar zemāko no šādām vērtībām:






  a) | tās dalībvalsts nacionālā atsauces vērtība, kura ir visaugstākā; |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

Pēc tam, kad atbilstoši 2.1. punktā noteiktajai procedūrai katrai dalībvalstij ir aprēķināta nacionālā atsauces vērtība, katrā no riska kategorijām atbilstošajam kopīgajam drošības mērķim tiek piešķirta vērtība, kas ir vienāda ar zemāko no šādām vērtībām:

a)

tās dalībvalsts nacionālā atsauces vērtība, kura ir visaugstākā;

| b) | desmitreiz lielāka tā riska vidējā vērtība Eiropai, uz kuru konkrētā nacionālā atsauces vērtība attiecas. |
| --- | --- |

b)

desmitreiz lielāka tā riska vidējā vērtība Eiropai, uz kuru konkrētā nacionālā atsauces vērtība attiecas.

| 2.2.2. | Vidējo vērtību Eiropai, kas minēta 2.2.1. punkta b) apakšpunktā, aprēķina, apkopojot attiecīgos datus par visām dalībvalstīm un izmantojot atbilstošās 1. papildinājumā uzskaitītās mērvienības, kā arī 2.3. punktā aprakstīto vidējo svērto vērtību. |
| --- | --- |

2.2.2.

Vidējo vērtību Eiropai, kas minēta 2.2.1. punkta b) apakšpunktā, aprēķina, apkopojot attiecīgos datus par visām dalībvalstīm un izmantojot atbilstošās 1. papildinājumā uzskaitītās mērvienības, kā arī 2.3. punktā aprakstīto vidējo svērto vērtību.

2.3.   Procedūra vidējās svērtās vērtības noteikšanai, aprēķinot nacionālās atsauces vērtības

| 2.3.1. | Attiecībā uz katru dalībvalsti un katrā no riska kategorijām, kurām saskaņā ar 2.1.1. punkta c) apakšpunktu var piemērot vidējo svērto vērtību, nacionālā atsauces vērtībaY Y gadā (Y = 2009. gads un 2011. gads) tiek aprēķināta šādi:






  a) | OBSi
  gada novērojumu (kur i ir konkrētais novērojuma gads) aprēķināšana, izsakot tos atbilstošajās 1. papildinājumā uzskaitītajās mērvienībās, par pamatu izmantojot 2.1.1. punkta a) apakšpunktā minētos datus par pēdējiem ziņojuma gadiem n [sākotnēji n = 4; sākot ar 2011. gadu n = 6]; |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

Attiecībā uz katru dalībvalsti un katrā no riska kategorijām, kurām saskaņā ar 2.1.1. punkta c) apakšpunktu var piemērot vidējo svērto vērtību, nacionālā atsauces vērtībaY Y gadā (Y = 2009. gads un 2011. gads) tiek aprēķināta šādi:

a)

OBSi
  gada novērojumu (kur i ir konkrētais novērojuma gads) aprēķināšana, izsakot tos atbilstošajās 1. papildinājumā uzskaitītajās mērvienībās, par pamatu izmantojot 2.1.1. punkta a) apakšpunktā minētos datus par pēdējiem ziņojuma gadiem n [sākotnēji n = 4; sākot ar 2011. gadu n = 6];

| b) | n gadu vidējā aritmētiskā (AV) aprēķināšana gada novērojumiem OBSi
  ; |
| --- | --- |

b)

n gadu vidējā aritmētiskā (AV) aprēķināšana gada novērojumiem OBSi
  ;

| c) | ABSDIFFi
  starpības starp katru OBSi
  gada novērojumu un AV absolūtās vērtības aprēķināšana. Ja ABSDIFFi
  < 0,01 * AV, ABSDIFFi
  piešķir nemainīgu vērtību, kas vienāda ar 0,01 * AV; |
| --- | --- |

c)

ABSDIFFi
  starpības starp katru OBSi
  gada novērojumu un AV absolūtās vērtības aprēķināšana. Ja ABSDIFFi
  < 0,01 * AV, ABSDIFFi
  piešķir nemainīgu vērtību, kas vienāda ar 0,01 * AV;

| d) | ietekmes (Wi
  ) aprēķināšana attiecībā uz katru i gadu, izmantojot ABSDIFFi
  apgriezto vērtību; |
| --- | --- |

d)

ietekmes (Wi
  ) aprēķināšana attiecībā uz katru i gadu, izmantojot ABSDIFFi
  apgriezto vērtību;

| e) | nacionālās atsauces vērtības Y aprēķināšana, izsakot to kā vidējo svērto vērtību, šādi:

  ;






  kur i ir naturāls skaitlis un | ja Y = 2009: x = Y – 5; N = Y – 2


  ja Y = 2011: x = Y – 7; N = Y – 2 |
| --- | --- | --- |

e)

nacionālās atsauces vērtības Y aprēķināšana, izsakot to kā vidējo svērto vērtību, šādi:

Formula;

kur i ir naturāls skaitlis un

ja Y = 2009: x = Y – 5; N = Y – 2

ja Y = 2011: x = Y – 7; N = Y – 2

3.   Nacionālo atsauces vērtību un kopīgo drošības mērķu sasniegšanas novērtēšanas pamatmodelis

3.1.   Metodika nacionālo atsauces vērtību un kopīgo drošības mērķu sasniegšanas novērtēšanai

| 3.1.1. | Nacionālo atsauces vērtību un kopīgo drošības mērķu sasniegšanas novērtēšana tiek veikta atbilstoši šādiem principiem:






  a) | attiecībā uz katru dalībvalsti un katru no riska kategorijām, kuras attiecīgā nacionālā atsauces vērtība ir vienāda ar vai zemāka nekā atbilstošais kopīgais drošības mērķis, nacionālās atsauces vērtības sasniegšana automātiski nozīmēs arī kopīgā drošības mērķa sasniegšanu. Nacionālās atsauces vērtības sasniegšanas novērtējumu veic atbilstoši 3.2. punktā paredzētajai procedūrai, un tiek uzskatīts, ka nacionālā atsauces vērtība atspoguļo maksimāli pieļaujamo riska līmeni, uz kuru konkrētā nacionālā atsauces vērtība attiecas, neierobežojot 3.2.3. punkta noteikumus par pielaides diapazonu; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

Nacionālo atsauces vērtību un kopīgo drošības mērķu sasniegšanas novērtēšana tiek veikta atbilstoši šādiem principiem:

a)

attiecībā uz katru dalībvalsti un katru no riska kategorijām, kuras attiecīgā nacionālā atsauces vērtība ir vienāda ar vai zemāka nekā atbilstošais kopīgais drošības mērķis, nacionālās atsauces vērtības sasniegšana automātiski nozīmēs arī kopīgā drošības mērķa sasniegšanu. Nacionālās atsauces vērtības sasniegšanas novērtējumu veic atbilstoši 3.2. punktā paredzētajai procedūrai, un tiek uzskatīts, ka nacionālā atsauces vērtība atspoguļo maksimāli pieļaujamo riska līmeni, uz kuru konkrētā nacionālā atsauces vērtība attiecas, neierobežojot 3.2.3. punkta noteikumus par pielaides diapazonu;

| b) | attiecībā uz katru dalībvalsti un katru no riska kategorijām, kuras attiecīgā nacionālā atsauces vērtība ir augstāka nekā atbilstošais kopīgais drošības mērķis, kopīgais drošības mērķis atspoguļo maksimāli pieļaujamo riska līmeni, uz kuru konkrētais kopīgais drošības mērķis attiecas. Kopīgās drošības mērķa sasniegšanas novērtēšanu atbilstoši Direktīvas 2004/49/EK 7. panta 3. punktam veic saskaņā ar prasībām, kas izriet no ietekmes novērtējuma un attiecīgā gadījumā – no kopīgā drošības mērķa pakāpeniskas īstenošanas grafika. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz katru dalībvalsti un katru no riska kategorijām, kuras attiecīgā nacionālā atsauces vērtība ir augstāka nekā atbilstošais kopīgais drošības mērķis, kopīgais drošības mērķis atspoguļo maksimāli pieļaujamo riska līmeni, uz kuru konkrētais kopīgais drošības mērķis attiecas. Kopīgās drošības mērķa sasniegšanas novērtēšanu atbilstoši Direktīvas 2004/49/EK 7. panta 3. punktam veic saskaņā ar prasībām, kas izriet no ietekmes novērtējuma un attiecīgā gadījumā – no kopīgā drošības mērķa pakāpeniskas īstenošanas grafika.

| 3.1.2. | Nacionālo atsauces vērtību un kopīgo drošības mērķu sasniegšanas novērtēšanu attiecībā uz katru dalībvalsti un katru riska kategoriju katru gadu veic Aģentūra, ņemot vērā iepriekšējos četrus ziņojuma gadus. |
| --- | --- |

3.1.2.

Nacionālo atsauces vērtību un kopīgo drošības mērķu sasniegšanas novērtēšanu attiecībā uz katru dalībvalsti un katru riska kategoriju katru gadu veic Aģentūra, ņemot vērā iepriekšējos četrus ziņojuma gadus.

| 3.1.3. | Ne vēlāk kā katra gada 31. martā Aģentūra iesniedz Komisijai ziņojumu par nacionālo atsauces vērtību un kopīgo drošības mērķu sasniegšanas novērtēšanas kopējiem rezultātiem. |
| --- | --- |

3.1.3.

Ne vēlāk kā katra gada 31. martā Aģentūra iesniedz Komisijai ziņojumu par nacionālo atsauces vērtību un kopīgo drošības mērķu sasniegšanas novērtēšanas kopējiem rezultātiem.

| 3.1.4. | Ņemot vērā 1.1.3. punkta noteikumus, sākot ar 2012. gadu, nacionālo atsauces vērtību un kopīgo drošības mērķu sasniegšanas novērtēšanu Aģentūra veic reizi gadā, ņemot vērā iepriekšējos piecus ziņojuma gadus. |
| --- | --- |

3.1.4.

Ņemot vērā 1.1.3. punkta noteikumus, sākot ar 2012. gadu, nacionālo atsauces vērtību un kopīgo drošības mērķu sasniegšanas novērtēšanu Aģentūra veic reizi gadā, ņemot vērā iepriekšējos piecus ziņojuma gadus.

| 3.1.5. | 3.1.1. punktā minētos sasniegšanas novērtēšanas rezultātus klasificē šādi:






  a) | pieņemama drošība; |
| --- | --- | --- |

3.1.5.

3.1.1. punktā minētos sasniegšanas novērtēšanas rezultātus klasificē šādi:

a)

pieņemama drošība;

| b) | drošības varbūtēja pasliktināšanās; |
| --- | --- |

b)

drošības varbūtēja pasliktināšanās;

| c) | drošības iespējama pasliktināšanās. |
| --- | --- |

c)

drošības iespējama pasliktināšanās.

3.2.   3.1.1. punkta a) apakšpunktā minētās procedūras apraksts pa posmiem

| 3.2.1. | Nacionālo atsauces vērtību sasniegšanas novērtēšanas procedūra sastāv no četriem dažādiem posmiem, kas aprakstīti turpmākajos punktos. Procedūras vispārēja lēmumu pieņemšanas shēma, kurā pozitīvos un negatīvos lēmumus apzīmējošās bultiņas atbilst rezultātiem “ieskaitīts” vai “neieskaitīts” atsevišķās novērtēšanas procesa stadijās, ir pievienota 2. papildinājumā. |
| --- | --- |

3.2.1.

Nacionālo atsauces vērtību sasniegšanas novērtēšanas procedūra sastāv no četriem dažādiem posmiem, kas aprakstīti turpmākajos punktos. Procedūras vispārēja lēmumu pieņemšanas shēma, kurā pozitīvos un negatīvos lēmumus apzīmējošās bultiņas atbilst rezultātiem “ieskaitīts” vai “neieskaitīts” atsevišķās novērtēšanas procesa stadijās, ir pievienota 2. papildinājumā.

| 3.2.2. | Pirmā novērtēšanas posma ietvaros pārbauda, vai novērotā drošība atbilst nacionālajai atsauces vērtībai. Novēroto drošību mēra, izmantojot 1. papildinājumā uzskaitītās mērvienības, 1.1. punktā minētos datus un laikrindas, kas punktam ietver pēdējos novērojuma gadus, kā noteikts 3.1. punktā. Novēroto drošību izsaka kā:






  a) | novēroto drošību pēdējā ziņojuma gadā; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Pirmā novērtēšanas posma ietvaros pārbauda, vai novērotā drošība atbilst nacionālajai atsauces vērtībai. Novēroto drošību mēra, izmantojot 1. papildinājumā uzskaitītās mērvienības, 1.1. punktā minētos datus un laikrindas, kas punktam ietver pēdējos novērojuma gadus, kā noteikts 3.1. punktā. Novēroto drošību izsaka kā:

a)

novēroto drošību pēdējā ziņojuma gadā;

| b) | slīdošo vidējo svērto (MWA), kā specificēts 3.3. punktā. |
| --- | --- |

b)

slīdošo vidējo svērto (MWA), kā specificēts 3.3. punktā.

Vērtības, kas iegūtas, piemērojot a) un b) apakšpunktu, tiek salīdzinātas ar nacionālo atsauces vērtību, un, ja viena no šīm vērtībām nepārsniedz nacionālo atsauces vērtību, uzskata, ka drošība ir pieņemama. Pretējā gadījumā procedūra turpinās ar otro novērtēšanas posmu.

| 3.2.3. | Otrā novērtēšanas posma ietveros drošību uzskata par pieņemamu tad, ja slīdošais vidējais svērtais nepārsniedz nacionālo atsauces vērtību plus pieļaujamo pielaidi 20 % apmērā. Ja šis nosacījums netiek izpildīts, Aģentūra lūdz par drošību atbildīgajai iestādei konkrētajā dalībvalstī sniegt informāciju par negadījumu ar visnopietnākajām sekām (nāves gadījumu un svērtu smagu miesas bojājumu izteiksmē) pēdējos novērojuma gados atbilstoši 3.1. punktam, izņemot tos gadus, par kuriem sniegtie dati izmantoti nacionālās atsauces vērtības noteikšanai.
  Ja šis negadījums seku izteiksmē ir smagāks nekā smagākais negadījums, par kuru sniegtie dati izmantoti nacionālās atsauces vērtības noteikšanai, tas tiek svītrots no statistikas. Tādā gadījumā slīdošo vidējo svērto vērtību pārrēķina, lai pārbaudītu, vai tas ir iepriekšminētās normas robežās. Ja tas ir normas robežās, drošību uzskata par pieņemamu. Pretējā gadījumā procedūra turpinās ar trešo novērtēšanas posmu. |
| --- | --- |

3.2.3.

Otrā novērtēšanas posma ietveros drošību uzskata par pieņemamu tad, ja slīdošais vidējais svērtais nepārsniedz nacionālo atsauces vērtību plus pieļaujamo pielaidi 20 % apmērā. Ja šis nosacījums netiek izpildīts, Aģentūra lūdz par drošību atbildīgajai iestādei konkrētajā dalībvalstī sniegt informāciju par negadījumu ar visnopietnākajām sekām (nāves gadījumu un svērtu smagu miesas bojājumu izteiksmē) pēdējos novērojuma gados atbilstoši 3.1. punktam, izņemot tos gadus, par kuriem sniegtie dati izmantoti nacionālās atsauces vērtības noteikšanai.

Ja šis negadījums seku izteiksmē ir smagāks nekā smagākais negadījums, par kuru sniegtie dati izmantoti nacionālās atsauces vērtības noteikšanai, tas tiek svītrots no statistikas. Tādā gadījumā slīdošo vidējo svērto vērtību pārrēķina, lai pārbaudītu, vai tas ir iepriekšminētās normas robežās. Ja tas ir normas robežās, drošību uzskata par pieņemamu. Pretējā gadījumā procedūra turpinās ar trešo novērtēšanas posmu.

| 3.2.4. | Trešā novērtēšanas posma ietvaros pārbauda, vai tā ir pirmā reize pēdējos trīs gados, kad otrajā novērtēšanas posmā nav gūti pierādījumi par pieņemamu drošību. Ja tā ir, uzskata, ka trešā novērtēšanas posma rezultāts ir “ieskaitīts”. Neatkarīgi no trešā posma iznākuma procedūra turpinās ar ceturto posmu. |
| --- | --- |

3.2.4.

Trešā novērtēšanas posma ietvaros pārbauda, vai tā ir pirmā reize pēdējos trīs gados, kad otrajā novērtēšanas posmā nav gūti pierādījumi par pieņemamu drošību. Ja tā ir, uzskata, ka trešā novērtēšanas posma rezultāts ir “ieskaitīts”. Neatkarīgi no trešā posma iznākuma procedūra turpinās ar ceturto posmu.

| 3.2.5. | Ceturtā novērtēšanas posma ietvaros pārbauda, vai nopietnu negadījumu skaits uz vienu vilciena kilometru salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem ir saglabājies stabils (vai samazinājies). Šādas pārbaudes kritērijs ir – vai nopietno negadījumu skaits uz vienu vilciena kilometru statistiski ir būtiski palielinājies. Novērtējumu veic, izmantojot Puasona augstāko pieļaujamo robežu un ar tās palīdzību nosakot pieņemamo mainīgumu, pamatojoties uz negadījumu skaitu dažādās dalībvalstīs.
  Ja nopietno negadījumu skaits uz vienu vilciena kilometru nepārsniedz iepriekšminēto pieļaujamo robežu, uzskata, ka nav būtiska statistiska palielinājuma, un uzskata, ka šī novērtēšanas posma iznākums ir “ieskaitīts”.
  Atkarībā no riska kategorijas, uz kuru attiecas dažādās nacionālās atsauces vērtības, par kuru sasniegšanu tiek veikts novērtējums, šī novērtēšanas posma vajadzībām tiek ņemti vērā šādi nopietnie negadījumi:






  a) | riski pasažieriem: visi attiecīgie nopietnie negadījumi; |
| --- | --- | --- |

3.2.5.

Ceturtā novērtēšanas posma ietvaros pārbauda, vai nopietnu negadījumu skaits uz vienu vilciena kilometru salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem ir saglabājies stabils (vai samazinājies). Šādas pārbaudes kritērijs ir – vai nopietno negadījumu skaits uz vienu vilciena kilometru statistiski ir būtiski palielinājies. Novērtējumu veic, izmantojot Puasona augstāko pieļaujamo robežu un ar tās palīdzību nosakot pieņemamo mainīgumu, pamatojoties uz negadījumu skaitu dažādās dalībvalstīs.

Ja nopietno negadījumu skaits uz vienu vilciena kilometru nepārsniedz iepriekšminēto pieļaujamo robežu, uzskata, ka nav būtiska statistiska palielinājuma, un uzskata, ka šī novērtēšanas posma iznākums ir “ieskaitīts”.

Atkarībā no riska kategorijas, uz kuru attiecas dažādās nacionālās atsauces vērtības, par kuru sasniegšanu tiek veikts novērtējums, šī novērtēšanas posma vajadzībām tiek ņemti vērā šādi nopietnie negadījumi:

a)

riski pasažieriem: visi attiecīgie nopietnie negadījumi;

| b) | riski personālam jeb darbiniekiem, tostarp darbuzņēmēju personālam: visi attiecīgie nopietnie negadījumi; |
| --- | --- |

b)

riski personālam jeb darbiniekiem, tostarp darbuzņēmēju personālam: visi attiecīgie nopietnie negadījumi;

| c) | riski pārbrauktuves lietotājiem: visi attiecīgie nopietnie negadījumi, kas ietverti kategorijā “negadījumi saistībā ar pārbrauktuvēm”; |
| --- | --- |

c)

riski pārbrauktuves lietotājiem: visi attiecīgie nopietnie negadījumi, kas ietverti kategorijā “negadījumi saistībā ar pārbrauktuvēm”;

| d) | riski dzelzceļa teritorijai nepiederošām personām: visi attiecīgie nopietnie negadījumi, kas ietverti kategorijā “negadījumi ar cietušajiem, kurus izraisījis kustībā esošs ritošais sastāvs”; |
| --- | --- |

d)

riski dzelzceļa teritorijai nepiederošām personām: visi attiecīgie nopietnie negadījumi, kas ietverti kategorijā “negadījumi ar cietušajiem, kurus izraisījis kustībā esošs ritošais sastāvs”;

| e) | riski citiem: visi attiecīgie nopietnie negadījumi; |
| --- | --- |

e)

riski citiem: visi attiecīgie nopietnie negadījumi;

| f) | riski sabiedrībai kopumā: visi nopietnie negadījumi. |
| --- | --- |

f)

riski sabiedrībai kopumā: visi nopietnie negadījumi.

3.3.   Slīdošā vidējā svērtā noteikšana, veicot ikgadējo nacionālo atsauces vērtību sasniegšanas novērtēšanu

| 3.3.1. | Attiecībā uz katru dalībvalsti un katru no riska kategorijām, kurai, katru Y gadu (sākot ar Y = 2010) veicot 3.2. punktā aprakstītos novērtēšanas soļus, tiek noteikts slīdošais vidējais svērtais, slīdošo vidējo svērto Y aprēķina, izmantojot šādus posmus:






  a) | OBSi
  gada novērojumu aprēķināšana, izsakot to 1. papildinājumā uzskaitītajos attiecīgajos rādītājos, par pamatu izmantojot no 1.1. punktā minētajiem avotiem iegūtos datus par attiecīgajiem gadiem (i rādītāja vērtība tiek noteikta, izmantojot turpinājumā norādīto formulu); |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Attiecībā uz katru dalībvalsti un katru no riska kategorijām, kurai, katru Y gadu (sākot ar Y = 2010) veicot 3.2. punktā aprakstītos novērtēšanas soļus, tiek noteikts slīdošais vidējais svērtais, slīdošo vidējo svērto Y aprēķina, izmantojot šādus posmus:

a)

OBSi
  gada novērojumu aprēķināšana, izsakot to 1. papildinājumā uzskaitītajos attiecīgajos rādītājos, par pamatu izmantojot no 1.1. punktā minētajiem avotiem iegūtos datus par attiecīgajiem gadiem (i rādītāja vērtība tiek noteikta, izmantojot turpinājumā norādīto formulu);

| b) | n gada OBSi
  gada novērojumu vidējā aritmētiskā (AV) aprēķināšana [sākotnēji n = 4; sākot ar 2012. gadu n = 5]; |
| --- | --- |

b)

n gada OBSi
  gada novērojumu vidējā aritmētiskā (AV) aprēķināšana [sākotnēji n = 4; sākot ar 2012. gadu n = 5];

| c) | ABSDIFFi
  starpības starp katru gada novērojumu OBSi
  un AV absolūtās vērtības aprēķināšana. Ja ABSDIFFi
  < 0,01 * AV, ABSDIFFi
  tiek piešķirta nemainīga vērtība, kas vienāda ar 0,01 * AV; |
| --- | --- |

c)

ABSDIFFi
  starpības starp katru gada novērojumu OBSi
  un AV absolūtās vērtības aprēķināšana. Ja ABSDIFFi
  < 0,01 * AV, ABSDIFFi
  tiek piešķirta nemainīga vērtība, kas vienāda ar 0,01 * AV;

| d) | ietekmes Wi
  aprēķināšana, izmantojot ABSDIFFi
  apgriezto vērtību; |
| --- | --- |

d)

ietekmes Wi
  aprēķināšana, izmantojot ABSDIFFi
  apgriezto vērtību;

| e) | slīdošo vidējo svērto Y aprēķina šādi:

  ;






  kur i ir naturāls skaitlis un | ja Y = 2010 vai 2011: x = Y – 5; N = Y – 2


  jaY ≥ 2012: x = Y – 6; N = Y – 2 |
| --- | --- | --- |

e)

slīdošo vidējo svērto Y aprēķina šādi:

Formula;

kur i ir naturāls skaitlis un

ja Y = 2010 vai 2011: x = Y – 5; N = Y – 2

jaY ≥ 2012: x = Y – 6; N = Y – 2

1. PAPILDINĀJUMS

Nacionālo atsauces vērtību un kopīgo drošības mērķu mērvienības

| Riska kategorija | Mērvienības | Aprēķina bāzes |
| --- | --- | --- |
| 1. | Pasažieri |

Riska kategorija

Mērvienības

Aprēķina bāzes

1.

Pasažieri

| 1.1. | Pasažieru nāves gadījumu un svērtu smagu miesas bojājumu skaits gadā nopietnu negadījumu rezultātā/Pasažieru vilciena kilometru skaits gadā |
| --- | --- |

1.1.

Pasažieru nāves gadījumu un svērtu smagu miesas bojājumu skaits gadā nopietnu negadījumu rezultātā/Pasažieru vilciena kilometru skaits gadā

Pasažieru vilciena kilometri gadā

| 1.2. | Pasažieru nāves gadījumu un svērtu smagu miesas bojājumu skaits gadā nopietnu negadījumu rezultātā/Pasažieru kilometru skaits gadā |
| --- | --- |

1.2.

Pasažieru nāves gadījumu un svērtu smagu miesas bojājumu skaits gadā nopietnu negadījumu rezultātā/Pasažieru kilometru skaits gadā

Pasažieru kilometri gadā

| 2. | Darbinieki |
| --- | --- |

2.

Darbinieki

Darbinieku nāves gadījumu un svērtu smagu miesas bojājumu skaits gadā nopietnu negadījumu rezultātā/Vilciena kilometru skaits gadā

Vilciena kilometri gadā

| 3. | Pār-brauktuves lietotāji |
| --- | --- |

3.

Pār-brauktuves lietotāji

| 3.1. | Pārbrauktuves lietotāju nāves gadījumu un svērtu smagu miesas bojājumu skaits gadā nopietnu negadījumu rezultātā/Vilciena kilometru skaits gadā |
| --- | --- |

3.1.

Pārbrauktuves lietotāju nāves gadījumu un svērtu smagu miesas bojājumu skaits gadā nopietnu negadījumu rezultātā/Vilciena kilometru skaits gadā

Vilciena kilometri gadā

| 3.2. | Pārbrauktuves lietotāju nāves gadījumu un svērtu smagu miesas bojājumu skaits gadā nopietnu negadījumu rezultātā/[(Vilciena kilometru skaits gadā * Pārbrauktuvju skaits)/Sliežu kilometri)] |
| --- | --- |

3.2.

Pārbrauktuves lietotāju nāves gadījumu un svērtu smagu miesas bojājumu skaits gadā nopietnu negadījumu rezultātā/[(Vilciena kilometru skaits gadā * Pārbrauktuvju skaits)/Sliežu kilometri)]

(Vilciena kilometri gadā * Pārbrauktuvju skaits)/Sliežu kilometri

| 4. | Citi |
| --- | --- |

4.

Citi

Personu, kas pieder kategorijai “citi” nāves gadījumu un svērtu smagu miesas bojājumu skaits gadā nopietnu negadījumu rezultātā/Vilciena kilometru skaits gadā

Vilciena kilometri gadā

| 5. | Dzelzceļa teritorijai nepiederošas personas |
| --- | --- |

5.

Dzelzceļa teritorijai nepiederošas personas

Dzelzceļa teritorijai nepiederošu personu nāves gadījumu un svērtu smagu miesas bojājumu skaits gadā nopietnu negadījumu rezultātā/Vilciena kilometru skaits gadā

Vilciena kilometri gadā

| 6. | Sabiedrība kopumā |
| --- | --- |

6.

Sabiedrība kopumā

Nāves gadījumu un svērtu smagu miesas bojājumu kopējais skaits gadā nopietnu negadījumu rezultātā/Vilciena kilometru skaits gadā

Vilciena kilometri gadā

2. PAPILDINĀJUMS

Pielikuma 3.1.1. punkta a) apakšpunktā minētās lēmumu pieņemšanas procedūras shēma

Image

---

| 13.6.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 150/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 150/20

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 12. jūnijs)

par Komisijas pārstāvja iecelšanu Eiropas Zāļu aģentūras valdē

(2009/461/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulu (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (1), un jo īpaši tās 65. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 726/2004 65. pantu Eiropas Zāļu aģentūras (turpmāk – Aģentūra) valdē ir divi Komisijas pārstāvji. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 726/2004 65. pantu Eiropas Zāļu aģentūras (turpmāk – Aģentūra) valdē ir divi Komisijas pārstāvji.

| (2) | No Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta norīkotā Komisijas pārstāvja un viņa aizstājēja pilnvaru termiņš beidzas 2009. gada 2. jūnijā, tāpēc Aģentūras valdē jāieceļ loceklis no Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta un aizstājējs, kas locekli aizstās viņa/viņas prombūtnē un kas balsos viņa/viņas vārdā, |
| --- | --- |

(2)

No Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta norīkotā Komisijas pārstāvja un viņa aizstājēja pilnvaru termiņš beidzas 2009. gada 2. jūnijā, tāpēc Aģentūras valdē jāieceļ loceklis no Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta un aizstājējs, kas locekli aizstās viņa/viņas prombūtnē un kas balsos viņa/viņas vārdā,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Komisijas pārstāvis Eiropas Zāļu aģentūras valdē ir persona, kas ieņem šādu amatu un veic šādus uzdevumus:

| a) | Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors. |
| --- | --- |

a)

Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors.

Pārstāvja aizstājējs ir persona, kura ieņem šādu amatu un veic šādus uzdevumus:

| b) | direktors, kurš vada direktorātu, kas atbild par zāļu atļaujām, pamatojoties uz Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta darba programmu. |
| --- | --- |

b)

direktors, kurš vada direktorātu, kas atbild par zāļu atļaujām, pamatojoties uz Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta darba programmu.

2. pants

Šis lēmums attiecas uz personām, kuras šā lēmuma pieņemšanas dienā ieņem 1. pantā minētos amatus, arī uz laiku, un visām personām, kas ieņem šos amatus pēc tam.

3. pants

Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors Eiropas Zāļu aģentūras izpilddirektoram dara zināmu to personu vārdu un uzvārdu, kuras ieņem 1. pantā minētos amatus, un visas saistītās izmaiņas.

Briselē, 2009. gada 12. jūnijā

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.

1

---

| 13.6.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 150/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 150/21

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 12. jūnijs),

ar ko paredz atkāpi no 1. punkta d) apakšpunkta pielikumā Lēmumam 2006/133/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2009/420/EK, attiecībā uz piemērošanas datumu uzņēmīgai koksnei ar izcelsmi ārpus norobežotajiem rajoniem

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4515)

(2009/462/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1) un jo īpaši tās 16. panta 3. punkta ceturto teikumu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2009. gada 28. maijā pieņēma Lēmumu 2009/420/EK, ar kuru groza Lēmumu 2006/133/EK, ar ko dalībvalstīm pieprasa veikt īslaicīgus papildu pasākumus pret Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (priedes koksnes nematode) izplatību tajās Portugāles teritorijās, kurās iespējama tās izplatība (2). Ar minēto lēmumu, sākot no 2009. gada 16. jūnija, Komisijas Lēmumā 2006/133/EK (3) iekļāva prasību, ka uzņēmīgiem koka iepakojuma materiāliem, kuru izcelsme ir ārpus norobežotajiem rajoniem, jāveic viena no apstiprinātajām apstrādēm, kas minētas I pielikumā FAO Starptautiskajam fitosanitāro pasākumu standartam Nr. 15, un ka tiem jābūt marķētiem saskaņā ar minētā standarta II pielikumu, pirms tos pārvieto no norobežotajiem rajoniem uz citiem rajoniem dalībvalstīs un trešās valstīs, kā arī no tām norobežoto rajonu daļām, par kurām ir zināms, ka tajās sastopama priedes koksnes nematode, uz norobežoto rajonu daļām, kas noteiktas kā buferzonas. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2009. gada 28. maijā pieņēma Lēmumu 2009/420/EK, ar kuru groza Lēmumu 2006/133/EK, ar ko dalībvalstīm pieprasa veikt īslaicīgus papildu pasākumus pret Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (priedes koksnes nematode) izplatību tajās Portugāles teritorijās, kurās iespējama tās izplatība (2). Ar minēto lēmumu, sākot no 2009. gada 16. jūnija, Komisijas Lēmumā 2006/133/EK (3) iekļāva prasību, ka uzņēmīgiem koka iepakojuma materiāliem, kuru izcelsme ir ārpus norobežotajiem rajoniem, jāveic viena no apstiprinātajām apstrādēm, kas minētas I pielikumā FAO Starptautiskajam fitosanitāro pasākumu standartam Nr. 15, un ka tiem jābūt marķētiem saskaņā ar minētā standarta II pielikumu, pirms tos pārvieto no norobežotajiem rajoniem uz citiem rajoniem dalībvalstīs un trešās valstīs, kā arī no tām norobežoto rajonu daļām, par kurām ir zināms, ka tajās sastopama priedes koksnes nematode, uz norobežoto rajonu daļām, kas noteiktas kā buferzonas.

| (2) | Koka iepakojuma materiāli ir vajadzīgi daudzu dažāda veida preču transportam. Tomēr uzņēmīgu koka iepakojuma materiālu, kas apstrādāti un marķēti saskaņā ar I un II pielikumu FAO Starptautiskajam fitosanitāro pasākumu standartam Nr. 15, ražošana un izmantošana līdz šim Kopienā nav izplatīta. Lai nosegtu no Portugāles uz citām dalībvalstīm vai trešām valstīm tirdzniecību veicošo uzņēmēju vajadzības, jo īpaši šķiet, ka īsā laikā nav iespējams nodrošināt pieeju tādiem koka iepakojuma materiāliem, kas atbilst FAO Starptautiskajam fitosanitāro pasākumu standartam Nr. 15. |
| --- | --- |

(2)

Koka iepakojuma materiāli ir vajadzīgi daudzu dažāda veida preču transportam. Tomēr uzņēmīgu koka iepakojuma materiālu, kas apstrādāti un marķēti saskaņā ar I un II pielikumu FAO Starptautiskajam fitosanitāro pasākumu standartam Nr. 15, ražošana un izmantošana līdz šim Kopienā nav izplatīta. Lai nosegtu no Portugāles uz citām dalībvalstīm vai trešām valstīm tirdzniecību veicošo uzņēmēju vajadzības, jo īpaši šķiet, ka īsā laikā nav iespējams nodrošināt pieeju tādiem koka iepakojuma materiāliem, kas atbilst FAO Starptautiskajam fitosanitāro pasākumu standartam Nr. 15.

| (3) | Lai novērstu tirdzniecības nesamērīgas pārtraukšanas risku, ir lietderīgi paredzēt atkāpi no datuma, no kura piemēro prasības, kas noteiktas Lēmumā 2006/133/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2009/420/EK, un kas attiecas uz pienākumu saskaņā ar I un II pielikumu FAO Starptautiskajam fitosanitāro pasākumu standartam Nr. 15 apstrādāt un marķēt uzņēmīgus koka iepakojuma materiālus, kuru izcelsme ir ārpus norobežotajiem rajoniem, pirms tos pārvieto no Portugāles norobežotajiem rajoniem uz citiem rajoniem. |
| --- | --- |

(3)

Lai novērstu tirdzniecības nesamērīgas pārtraukšanas risku, ir lietderīgi paredzēt atkāpi no datuma, no kura piemēro prasības, kas noteiktas Lēmumā 2006/133/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2009/420/EK, un kas attiecas uz pienākumu saskaņā ar I un II pielikumu FAO Starptautiskajam fitosanitāro pasākumu standartam Nr. 15 apstrādāt un marķēt uzņēmīgus koka iepakojuma materiālus, kuru izcelsme ir ārpus norobežotajiem rajoniem, pirms tos pārvieto no Portugāles norobežotajiem rajoniem uz citiem rajoniem.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās augu veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās augu veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Uzņēmīgai koksnei ar izcelsmi ārpus norobežotajiem rajoniem nepiemēro 1. punkta d) apakšpunktu pielikumā Lēmumam 2006/133/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2009/420/EK.

2. pants

Šo lēmumu piemēro no 2009. gada 16. jūnija līdz 2009. gada 31. decembrim.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 12. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.

1

(2)  OV L 135, 30.5.2009., 29. lpp.

2

(3)  OV L 52, 23.2.2006., 34. lpp.

3

---