# Eiropas Savienības L 176/2009

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2009.176.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 176 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 7. jūlijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2009.176.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 176

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 7. jūlijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 584/2009 (2009. gada 6. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 585/2009 (2009. gada 6. jūlijs), ar ko nosaka ārkārtas pasākumus attiecībā uz kompensācijas sertifikātiem eksporta kompensāciju piešķiršanai dažiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kas nav minētas Līguma I pielikumā | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 586/2009 (2009. gada 6. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1043/2005 attiecībā uz dažu veidu kompensācijas sertifikātu derīguma termiņu | 5 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 584/2009 (2009. gada 6. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 585/2009 (2009. gada 6. jūlijs), ar ko nosaka ārkārtas pasākumus attiecībā uz kompensācijas sertifikātiem eksporta kompensāciju piešķiršanai dažiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kas nav minētas Līguma I pielikumā

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 586/2009 (2009. gada 6. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1043/2005 attiecībā uz dažu veidu kompensācijas sertifikātu derīguma termiņu

5

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2009/523/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 10. decembris) par valsts atbalstu C 52/06 (ex NN 73/06, ex N 340/06), ko daļēji īstenojusi Polija par labu uzņēmumam Odlewnia Żeliwa Śrem S.A.

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 7049)

   (
  1
  ) | 7 |
| | | IETEIKUMI |
| | | Komisija |
| | | 2009/524/EK |
| | * | Komisijas Ieteikums (2009. gada 29. jūnijs) par pasākumiem vienotā tirgus darbības uzlabošanai (
  1
  ) | 17 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2009/523/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 10. decembris) par valsts atbalstu C 52/06 (ex NN 73/06, ex N 340/06), ko daļēji īstenojusi Polija par labu uzņēmumam Odlewnia Żeliwa Śrem S.A.

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 7049)

   (
  1
  )

Odlewnia Żeliwa Śrem S.A.

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 7049)

1

7

IETEIKUMI

Komisija

2009/524/EK

*

Komisijas Ieteikums (2009. gada 29. jūnijs) par pasākumiem vienotā tirgus darbības uzlabošanai (
  1
  )

1

17

| | | Labojums |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Padomes Regulā (EK) Nr. 3290/94 (1994. gada 22. decembris) par pielāgojumiem un pārejas pasākumiem, kas vajadzīgi lauksaimniecības nozarē, lai īstenotu daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtā noslēgtos nolīgumus (OV L 349, 31.12.1994.) (Īpašais izdevums latviešu valodā, 11. nodaļa, 21. sējums, 420. lpp.) | 27 |

Labojums

*

Labojums Padomes Regulā (EK) Nr. 3290/94 (1994. gada 22. decembris) par pielāgojumiem un pārejas pasākumiem, kas vajadzīgi lauksaimniecības nozarē, lai īstenotu daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtā noslēgtos nolīgumus (OV L 349, 31.12.1994.) (Īpašais izdevums latviešu valodā, 11. nodaļa, 21. sējums, 420. lpp.)

OV L 349, 31.12.1994.

(Īpašais izdevums latviešu valodā, 11. nodaļa, 21. sējums, 420. lpp.)

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 7.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 584/2009

(2009. gada 6. jūlijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 7. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 6. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 24,2 |
| TR | 44,0 |
| ZZ | 34,1 |
| 0707 00 05 | TR | 108,5 |
| ZZ | 108,5 |
| 0709 90 70 | TR | 100,7 |
| ZZ | 100,7 |
| 0805 50 10 | AR | 53,6 |
| MK | 25,1 |
| TR | 41,9 |
| ZA | 60,5 |
| ZZ | 45,3 |
| 0808 10 80 | AR | 94,3 |
| BR | 72,3 |
| CL | 80,5 |
| CN | 93,4 |
| NZ | 113,9 |
| US | 92,3 |
| UY | 116,5 |
| ZA | 88,1 |
| ZZ | 93,9 |
| 0808 20 50 | AR | 70,3 |
| CL | 70,8 |
| NZ | 161,4 |
| ZA | 100,3 |
| ZZ | 100,7 |
| 0809 10 00 | TR | 208,8 |
| XS | 116,3 |
| ZZ | 162,6 |
| 0809 20 95 | SY | 197,7 |
| TR | 323,5 |
| ZZ | 260,6 |
| 0809 30 | TR | 140,1 |
| ZZ | 140,1 |
| 0809 40 05 | IL | 160,5 |
| ZZ | 160,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

24,2

TR

44,0

ZZ

34,1

0707 00 05

TR

108,5

ZZ

108,5

0709 90 70

TR

100,7

ZZ

100,7

0805 50 10

AR

53,6

MK

25,1

TR

41,9

ZA

60,5

ZZ

45,3

0808 10 80

AR

94,3

BR

72,3

CL

80,5

CN

93,4

NZ

113,9

US

92,3

UY

116,5

ZA

88,1

ZZ

93,9

0808 20 50

AR

70,3

CL

70,8

NZ

161,4

ZA

100,3

ZZ

100,7

0809 10 00

TR

208,8

XS

116,3

ZZ

162,6

0809 20 95

SY

197,7

TR

323,5

ZZ

260,6

0809 30

TR

140,1

ZZ

140,1

0809 40 05

IL

160,5

ZZ

160,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 7.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 585/2009

(2009. gada 6. jūlijs),

ar ko nosaka ārkārtas pasākumus attiecībā uz kompensācijas sertifikātiem eksporta kompensāciju piešķiršanai dažiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kas nav minētas Līguma I pielikumā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 6. decembra Regulu (EK) Nr. 3448/93, ar ko nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm (1), un jo īpaši tās 8. panta 3. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 1043/2005, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē tādu preču veidā, kas nav ietvertas Līguma I pielikumā, un šādu kompensāciju apjomu noteikšanas kritērijus (2), ir noteikts, ka kompensācijas sertifikāti, par ko pieteikums ir iesniegts saskaņā ar 33. panta a) apakšpunktu vai 38.a pantu vēlākais līdz 7. novembrim, ir derīgi līdz desmitā mēneša pēdējai dienai, kas seko mēnesim, kurā iesniegts pieteikums sertifikāta saņemšanai. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 1043/2005, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē tādu preču veidā, kas nav ietvertas Līguma I pielikumā, un šādu kompensāciju apjomu noteikšanas kritērijus (2), ir noteikts, ka kompensācijas sertifikāti, par ko pieteikums ir iesniegts saskaņā ar 33. panta a) apakšpunktu vai 38.a pantu vēlākais līdz 7. novembrim, ir derīgi līdz desmitā mēneša pēdējai dienai, kas seko mēnesim, kurā iesniegts pieteikums sertifikāta saņemšanai.

| (2) | Regulā (EK) Nr. 1043/2005 ir arī noteikts, ka kompensācijas sertifikāta izsniegšana uzliek tā īpašniekam pienākumu pieteikties uz kompensācijām, kas vienādas ar apjomu, par kuru sertifikāts izsniegts attiecībā uz precēm, kuras eksportētas kompensācijas sertifikāta derīguma laikā. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EK) Nr. 1043/2005 ir arī noteikts, ka kompensācijas sertifikāta izsniegšana uzliek tā īpašniekam pienākumu pieteikties uz kompensācijām, kas vienādas ar apjomu, par kuru sertifikāts izsniegts attiecībā uz precēm, kuras eksportētas kompensācijas sertifikāta derīguma laikā.

| (3) | Gadījumos, kad nav izpildīts pienākums pieteikties uz kompensācijām, jāietur nodrošinājuma summa, kas vienāda ar starpību starp 95 % no kompensācijas sertifikātā norādītās summas un summu, par ko reāli iesniegts pieteikums. Ekonomikas un finanšu krīzes ietekmē trešo valstu tirgos 2009. gada budžeta periodā dažu tādu kompensācijas sertifikātu 10 mēnešu derīguma termiņš, kuri izsniegti par precēm, kas nav minētas Līguma I pielikumā, un izsniegti izmantošanai no 2008. gada 1. oktobra, ir saistīts ar augstāku riska pakāpi un nedrošību uzņēmējiem. Šāda augoša nedrošība ir skārusi eksportu gandrīz visās jomās, uz ko attiecas kompensācijas sertifikāti, kuri izsniegti izmantošanai no 2008. gada 1. oktobra. Salīdzinot ar pārtikas pamata precēm, lielākā daļa preču, uz ko neattiecas Līguma I pielikums un par ko izmaksā eksporta kompensācijas, nav būtiski produkti, un šīs preces īpaši ietekmē patēriņa mazināšanās importētājvalstīs. |
| --- | --- |

(3)

Gadījumos, kad nav izpildīts pienākums pieteikties uz kompensācijām, jāietur nodrošinājuma summa, kas vienāda ar starpību starp 95 % no kompensācijas sertifikātā norādītās summas un summu, par ko reāli iesniegts pieteikums. Ekonomikas un finanšu krīzes ietekmē trešo valstu tirgos 2009. gada budžeta periodā dažu tādu kompensācijas sertifikātu 10 mēnešu derīguma termiņš, kuri izsniegti par precēm, kas nav minētas Līguma I pielikumā, un izsniegti izmantošanai no 2008. gada 1. oktobra, ir saistīts ar augstāku riska pakāpi un nedrošību uzņēmējiem. Šāda augoša nedrošība ir skārusi eksportu gandrīz visās jomās, uz ko attiecas kompensācijas sertifikāti, kuri izsniegti izmantošanai no 2008. gada 1. oktobra. Salīdzinot ar pārtikas pamata precēm, lielākā daļa preču, uz ko neattiecas Līguma I pielikums un par ko izmaksā eksporta kompensācijas, nav būtiski produkti, un šīs preces īpaši ietekmē patēriņa mazināšanās importētājvalstīs.

| (4) | Finanšu un ekonomikas krīzes ietekme bija vērojama no 2008. gada septembra beigām. Krīzes ietekmē to preču eksportētāji, uz kuriem attiecas kompensācijas sertifikāti, kas izsniegti izmantošanai no 2008. gada 1. oktobra ar desmit mēnešu derīguma termiņu un paredzēti eksportam, ko veiks līdz 2009. gada jūlija beigām, tagad saskaras ar situāciju, ka nevar pilnībā izmantot visus kompensācijas sertifikātus, kas izsniegti izmantošanai no 2008. gada 1. oktobra. |
| --- | --- |

(4)

Finanšu un ekonomikas krīzes ietekme bija vērojama no 2008. gada septembra beigām. Krīzes ietekmē to preču eksportētāji, uz kuriem attiecas kompensācijas sertifikāti, kas izsniegti izmantošanai no 2008. gada 1. oktobra ar desmit mēnešu derīguma termiņu un paredzēti eksportam, ko veiks līdz 2009. gada jūlija beigām, tagad saskaras ar situāciju, ka nevar pilnībā izmantot visus kompensācijas sertifikātus, kas izsniegti izmantošanai no 2008. gada 1. oktobra.

| (5) | Līdz ar to, lai ierobežotu nelabvēlīgās ietekmes radītās sekas eksportētājiem, ir nepieciešams nodrošināt, lai, atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1043/2005 39. panta 2. punkta un Komisijas 2008. gada 23. aprīļa Regulas (EK) Nr. 376/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (3), 40. panta 3. punkta, to kompensācijas sertifikātu derīguma termiņš, par kuriem pieteikums ir iesniegts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 33. panta a) punktu vai 38.a pantu laikā no 2008. gada 8. jūlija līdz 26. septembrim, lai tos izmantotu no 2008. gada 1. oktobra, jāpagarina līdz 2009. gada 30. septembrim. |
| --- | --- |

(5)

Līdz ar to, lai ierobežotu nelabvēlīgās ietekmes radītās sekas eksportētājiem, ir nepieciešams nodrošināt, lai, atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1043/2005 39. panta 2. punkta un Komisijas 2008. gada 23. aprīļa Regulas (EK) Nr. 376/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (3), 40. panta 3. punkta, to kompensācijas sertifikātu derīguma termiņš, par kuriem pieteikums ir iesniegts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 33. panta a) punktu vai 38.a pantu laikā no 2008. gada 8. jūlija līdz 26. septembrim, lai tos izmantotu no 2008. gada 1. oktobra, jāpagarina līdz 2009. gada 30. septembrim.

| (6) | Šajā konkrētajā gadījumā nav jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 376/2008 40. panta 3. punkta noteikumi, jo attiecīgo kompensācijas sertifikātu derīguma termiņa pagarinājums nav saistīts ar force majeure. Tāpēc ir nepieciešams skaidri noteikt atkāpi no Regulas (EK) Nr. 1043/2005 23. panta 3. punkta, lai šajā konkrētajā gadījumā nebūtu jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 376/2008 40. panta 3. punkts. |
| --- | --- |

(6)

Šajā konkrētajā gadījumā nav jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 376/2008 40. panta 3. punkta noteikumi, jo attiecīgo kompensācijas sertifikātu derīguma termiņa pagarinājums nav saistīts ar force majeure. Tāpēc ir nepieciešams skaidri noteikt atkāpi no Regulas (EK) Nr. 1043/2005 23. panta 3. punkta, lai šajā konkrētajā gadījumā nebūtu jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 376/2008 40. panta 3. punkts.

| (7) | Daži kompensācijas sertifikāti ar desmit mēnešu derīguma termiņu, par kuriem pieteikums iesniegts laikā no 2008. gada 8. jūlija līdz 7. novembrim saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 33. panta a) punktu vai 38.a pantu, līdz šīs regulas spēkā stāšanās brīdim var būt jau atdoti atpakaļ izdevējiestādei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 45. panta pirmo daļu. Lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret visiem minēto kompensācijas sertifikātu īpašniekiem, ir lietderīgi nodrošināt iespēju izdevējiestādei atkārtoti izsniegt atpakaļ atdotos sertifikātus vai izrakstus no sertifikātiem un atjaunot ar tiem saistītos nodrošinājumus. |
| --- | --- |

(7)

Daži kompensācijas sertifikāti ar desmit mēnešu derīguma termiņu, par kuriem pieteikums iesniegts laikā no 2008. gada 8. jūlija līdz 7. novembrim saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 33. panta a) punktu vai 38.a pantu, līdz šīs regulas spēkā stāšanās brīdim var būt jau atdoti atpakaļ izdevējiestādei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 45. panta pirmo daļu. Lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret visiem minēto kompensācijas sertifikātu īpašniekiem, ir lietderīgi nodrošināt iespēju izdevējiestādei atkārtoti izsniegt atpakaļ atdotos sertifikātus vai izrakstus no sertifikātiem un atjaunot ar tiem saistītos nodrošinājumus.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Pārvaldības komiteja, kas nodarbojas ar horizontālajiem jautājumiem, kuri saistīti ar Līguma I pielikumā neuzskaitītu apstrādātu lauksaimniecības produktu tirdzniecību, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Pārvaldības komiteja, kas nodarbojas ar horizontālajiem jautājumiem, kuri saistīti ar Līguma I pielikumā neuzskaitītu apstrādātu lauksaimniecības produktu tirdzniecību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1043/2005 39. panta 2. punkta un 23. panta 3. punkta, kompensācijas sertifikātu, kuru derīguma termiņš ir desmit mēneši un par kuriem pieteikums iesniegts laikā no 2008. gada 8. jūlija līdz 7. novembrim saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 33. panta a) punktu vai 38.a pantu, derīguma termiņu pagarina līdz 2009. gada 30. septembrim.

2. pants

Pēc sertifikāta īpašnieka rakstiska pieprasījuma sertifikātus vai izrakstus no sertifikātiem ar desmit mēnešu derīguma termiņu, par kuriem pieteikums iesniegts laikā no 2008. gada 8. jūlija līdz 7. novembrim saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 33. panta a) punktu vai 38.a pantu un kuri ir atdoti atpakaļ izdevējiestādei pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 45. panta pirmo daļu, izsniedz atkārtoti attiecībā uz kompensācijas sertifikātu atlikušajām neiztērētajām summām, pēc tam, kad izdevējiestādei iesniegts attiecīgais nodrošinājums.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 6. jūlijā

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 318, 20.12.1993., 18. lpp.

1

(2)  OV L 172, 5.7.2005., 24. lpp.

2

(3)  OV L 114, 26.4.2008., 3. lpp.

3

---

| 7.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 586/2009

(2009. gada 6. jūlijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1043/2005 attiecībā uz dažu veidu kompensācijas sertifikātu derīguma termiņu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 6. decembra Regulu (EK) Nr. 3448/93, ar ko nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm (1), un jo īpaši tās 8. panta 3. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 1043/2005, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē tādu preču veidā, kas nav ietvertas Līguma I Pielikumā, un šādu kompensāciju apjomu noteikšanas kritērijus (2), kompensācijas sertifikāti, par kuriem pieteikums saskaņā ar 33. panta a) apakšpunktu vai 38.a pantu ir iesniegts vēlākais līdz 7. novembrim, ir derīgi līdz desmitā mēneša pēdējai dienai, kas seko mēnesim, kurā tika iesniegts sertifikāta pieteikums. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 1043/2005, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē tādu preču veidā, kas nav ietvertas Līguma I Pielikumā, un šādu kompensāciju apjomu noteikšanas kritērijus (2), kompensācijas sertifikāti, par kuriem pieteikums saskaņā ar 33. panta a) apakšpunktu vai 38.a pantu ir iesniegts vēlākais līdz 7. novembrim, ir derīgi līdz desmitā mēneša pēdējai dienai, kas seko mēnesim, kurā tika iesniegts sertifikāta pieteikums.

| (2) | Desmit mēnešu derīguma termiņš sertifikātiem ar pieteikuma iesniegšanas datumu pirms 7. novembra tika pieņemts, lai vienkāršotu kompensācijas sistēmas darbību īpašā situācijā, kad cukura tirgus organizācijas reformas dēļ bija plānota eksporta kompensācijas atlikšana cukuram. Tādēļ noteikums par desmit mēnešu derīguma termiņu attiecināms vienīgi uz 2009. gada budžeta periodu un uz sertifikātiem, par kuriem pieteikums iesniegts vēlākais 2008. gada 7. novembrī. Minētais noteikums vairs nav nepieciešams, tādēļ tas ir jāsvītro. |
| --- | --- |

(2)

Desmit mēnešu derīguma termiņš sertifikātiem ar pieteikuma iesniegšanas datumu pirms 7. novembra tika pieņemts, lai vienkāršotu kompensācijas sistēmas darbību īpašā situācijā, kad cukura tirgus organizācijas reformas dēļ bija plānota eksporta kompensācijas atlikšana cukuram. Tādēļ noteikums par desmit mēnešu derīguma termiņu attiecināms vienīgi uz 2009. gada budžeta periodu un uz sertifikātiem, par kuriem pieteikums iesniegts vēlākais 2008. gada 7. novembrī. Minētais noteikums vairs nav nepieciešams, tādēļ tas ir jāsvītro.

| (3) | Komisijas 2009. gada 6. jūlija Regula (EK) Nr. 585/2009, ar ko nodrošina īpašus pasākumus attiecībā uz kompensācijas sertifikātiem dažu tādu lauksaimniecības produktu eksporta kompensācijām, kurus eksportē tādu preču veidā, kas nav ietvertas Līguma I Pielikumā, (3), skar vienīgi kompensācijas sertifikātus, par kuriem pieteikumi iesniegti laikā no 2008. gada 8. jūlija līdz 7. novembrim saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 33. panta a) apakšpunktu vai 38.a pantu, tādēļ ir pienācīgi precizēt to, ka grozījumi, ko veic ar šo regulu, neskar Regulu (EK) Nr. 585/2009. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2009. gada 6. jūlija Regula (EK) Nr. 585/2009, ar ko nodrošina īpašus pasākumus attiecībā uz kompensācijas sertifikātiem dažu tādu lauksaimniecības produktu eksporta kompensācijām, kurus eksportē tādu preču veidā, kas nav ietvertas Līguma I Pielikumā, (3), skar vienīgi kompensācijas sertifikātus, par kuriem pieteikumi iesniegti laikā no 2008. gada 8. jūlija līdz 7. novembrim saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 33. panta a) apakšpunktu vai 38.a pantu, tādēļ ir pienācīgi precizēt to, ka grozījumi, ko veic ar šo regulu, neskar Regulu (EK) Nr. 585/2009.

| (4) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 1043/2005 ir attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 1043/2005 ir attiecīgi jāgroza.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Pārvaldības komiteja, kas nodarbojas ar horizontālajiem jautājumiem, kuri saistīti ar Līguma I pielikumā neuzskaitītu apstrādātu lauksaimniecības produktu tirdzniecību, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Pārvaldības komiteja, kas nodarbojas ar horizontālajiem jautājumiem, kuri saistīti ar Līguma I pielikumā neuzskaitītu apstrādātu lauksaimniecības produktu tirdzniecību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1043/2005 39. panta 2. punktu groza šādi.

| 1) | Pirmo apakšpunktu aizstāj ar šādu:
  “Ievērojot otrās daļas noteikumus, kompensācijas sertifikāti ir derīgi līdz piektā mēneša pēdējai dienai, kas seko mēnesim, kurā ir iesniegts pieteikums sertifikāta saņemšanai, vai līdz budžeta perioda pēdējai dienai, atkarībā no tā, kura ir pirmā.” |
| --- | --- |

1)

Pirmo apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“Ievērojot otrās daļas noteikumus, kompensācijas sertifikāti ir derīgi līdz piektā mēneša pēdējai dienai, kas seko mēnesim, kurā ir iesniegts pieteikums sertifikāta saņemšanai, vai līdz budžeta perioda pēdējai dienai, atkarībā no tā, kura ir pirmā.”

| 2) | Otru apakšpunktu svītro. |
| --- | --- |

2)

Otru apakšpunktu svītro.

2. pants

Regulā (EK) Nr. 585/2009 noteikto derīguma termiņu piemēro kompensācijas sertifikātiem, par kuriem pieteikumi iesniegti laikā no 2008. gada 8. jūlija līdz 7. novembrim atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1043/2005 33. panta a) apakšpunktam un 38.a pantam.

3. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad tā publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 6. jūlijā

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 318, 20.12.1993., 18. lpp.

1

(2)  OV L 172, 5.7.2005., 24. lpp.

2

(3)  Sk. ša OV 3. lpp.

3

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 7.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/7

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 10. decembris)

par valsts atbalstu C 52/06 (ex NN 73/06, ex N 340/06), ko daļēji īstenojusi Polija par labu uzņēmumam Odlewnia Żeliwa “Śrem” S.A.

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 7049)

(Autentisks ir tikai teksts poļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/523/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt savas piezīmes atbilstīgi minētajiem pantiem,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Polijas iestādes 2006. gada 1. jūnijā paziņoja par pārstrukturēšanas atbalstu uzņēmumam Odlewnia Żeliwa “Śrem” (turpmāk “Odlewnia Śrem”) galvenokārt publisko tiesību saistību veidā, ļaujot to atmaksāt pa daļām. Tika konstatēts, ka daži atbalsta pasākumi piešķirti pēc pievienošanās, nesaņemot Komisijas apstiprinājumu. Tādējādi tie ir uzskatāmi par nelikumīgu atbalstu. |
| --- | --- |

(1)

Polijas iestādes 2006. gada 1. jūnijā paziņoja par pārstrukturēšanas atbalstu uzņēmumam Odlewnia Żeliwa “Śrem” (turpmāk “Odlewnia Śrem”) galvenokārt publisko tiesību saistību veidā, ļaujot to atmaksāt pa daļām. Tika konstatēts, ka daži atbalsta pasākumi piešķirti pēc pievienošanās, nesaņemot Komisijas apstiprinājumu. Tādējādi tie ir uzskatāmi par nelikumīgu atbalstu.

| (2) | Komisija 2006. gada 6. decembra vēstulē informēja Poliju par savu lēmumu saistībā ar iepriekšminētajiem pasākumiem uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2006. gada 6. decembra vēstulē informēja Poliju par savu lēmumu saistībā ar iepriekšminētajiem pasākumiem uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

| (3) | Komisijas lēmums uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par ierosināto atbalstu. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas lēmums uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par ierosināto atbalstu.

| (4) | Polijas iestādes 2007. gada 31. janvārī iesniedza savas piezīmes par izmeklēšanas procedūras uzsākšanu. No trešajām personām piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(4)

Polijas iestādes 2007. gada 31. janvārī iesniedza savas piezīmes par izmeklēšanas procedūras uzsākšanu. No trešajām personām piezīmes netika saņemtas.

| (5) | Komisija 2008. gada 15. aprīlī nosūtīja Polijas iestādēm pieprasījumu pēc papildu informācijas. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2008. gada 15. aprīlī nosūtīja Polijas iestādēm pieprasījumu pēc papildu informācijas.

| (6) | Polijas iestādes atbildēja 2008. gada 30. aprīlī, informējot Komisiju par plānoto pasākumu atsaukšanu. Tomēr Komisija to nevarēja pieņemt kā atsaukumu saskaņā ar 8. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 659/99 (1), jo jau veiktā parāda maksājumu atlikšana faktiski bija ietekmējusi saņēmēju, piešķirot tam nepārprotamas priekšrocības salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri savas publisko tiesību saistības maksāja savlaicīgi. |
| --- | --- |

(6)

Polijas iestādes atbildēja 2008. gada 30. aprīlī, informējot Komisiju par plānoto pasākumu atsaukšanu. Tomēr Komisija to nevarēja pieņemt kā atsaukumu saskaņā ar 8. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 659/99 (1), jo jau veiktā parāda maksājumu atlikšana faktiski bija ietekmējusi saņēmēju, piešķirot tam nepārprotamas priekšrocības salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri savas publisko tiesību saistības maksāja savlaicīgi.

II.   ATBALSTA SAŅĒMĒJA UN PĀRSTRUKTURĒŠANAS APRAKSTS

| (7) | Uzņēmums Odlewnia Śrem uzsāka ražošanu 1968. gadā. Uzņēmums galvenokārt ražo čugunu kuģu būvniecības nozarei. Uzņēmuma privatizācija sākās 1999. gadā, kad Valsts kase pārdeva 85 % uzņēmuma akciju CENTROZAP (44,9 %), BANK PEKAO (25,1 %) un darbiniekiem (15 %). Viens no iemesliem, kuru dēļ pasliktinājās saņēmēja stāvoklis, bija galvenā akcionāra CENTROZAP grūtā finansiālā situācija; kādā brīdī tam piederēja 71,4 % uzņēmuma Odlewnia Śrem akciju. Pašlaik uzņēmums Odlewnia Śrem pieder PIOMA-ODLEWNIA, kura īpašumā ir 85,1 % akciju. Saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju uzņēmuma Odlewnia Śrem daļa Polijas čuguna tirgū ir 6–8 %. Tas atrodas apgabalā, kuram ir tiesības uz reģionālo atbalstu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(7)

Uzņēmums Odlewnia Śrem uzsāka ražošanu 1968. gadā. Uzņēmums galvenokārt ražo čugunu kuģu būvniecības nozarei. Uzņēmuma privatizācija sākās 1999. gadā, kad Valsts kase pārdeva 85 % uzņēmuma akciju CENTROZAP (44,9 %), BANK PEKAO (25,1 %) un darbiniekiem (15 %). Viens no iemesliem, kuru dēļ pasliktinājās saņēmēja stāvoklis, bija galvenā akcionāra CENTROZAP grūtā finansiālā situācija; kādā brīdī tam piederēja 71,4 % uzņēmuma Odlewnia Śrem akciju. Pašlaik uzņēmums Odlewnia Śrem pieder PIOMA-ODLEWNIA, kura īpašumā ir 85,1 % akciju. Saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju uzņēmuma Odlewnia Śrem daļa Polijas čuguna tirgū ir 6–8 %. Tas atrodas apgabalā, kuram ir tiesības uz reģionālo atbalstu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

| (8) | Uzņēmuma Odlewnia Śrem pārstrukturēšanas process sākās 2003. gadā. Pirmā pārstrukturēšanas programma tika sagatavota 2004. gadā, un to apstiprināja Rūpnieciskās attīstības aģentūras (RAA) priekšsēdētājs. |
| --- | --- |

(8)

Uzņēmuma Odlewnia Śrem pārstrukturēšanas process sākās 2003. gadā. Pirmā pārstrukturēšanas programma tika sagatavota 2004. gadā, un to apstiprināja Rūpnieciskās attīstības aģentūras (RAA) priekšsēdētājs.

| (9) | Saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju uzņēmums gribēja izmantot iespēju, ko sniedza grozījumi 2002. gada 30. oktobra likumā par valsts atbalstu uzņēmumiem, kuriem ir īpaša nozīme darba tirgū; saskaņā ar šiem grozījumiem tika paplašināta publisko tiesību saistību norakstīšanas darbības joma (5.a nodaļā), bet tika noteiktas papildu prasības uzņēmumam, piemēram, noteikt daļu no aktīviem, kas jāpārskaita neatkarīgam uzņēmumam. Neatkarīgajam uzņēmumam bija jābūt uzņēmumam, kas pilnībā pieder RAA vai Valsts kasei. Ieņēmumiem no šo aktīvu pārdošanas bija jāsedz vismaz daļa no pārstrukturējamā uzņēmuma publisko tiesību saistībām, bet atlikums jānoraksta tad, kad pārstrukturēšana būtu pabeigta. Likuma 5.a nodaļā paredzētās pārstrukturēšanas procedūras termiņš beidzās 2006. gada 19. martā, bet aktīvu pārdošana nebija notikusi. Neraugoties uz to, RAA priekšsēdētājs ar 2006. gada 27. jūnija lēmumu paziņoja, ka pārstrukturēšana ir pabeigta, jo uzņēmums Odlewnia Śrem bija atguvis dzīvotspēju, un vienīgais, kas vajadzīgs, lai pilnībā pabeigtu pārstrukturēšanu, bija Komisijas piekrišana nosacījumiem, kas ļauj uzņēmumam atmaksāt tā publisko tiesību saistības pa daļām. Pēc tam, kad neapmierinoši tika pabeigta 5.a nodaļā paredzētā procedūra, uzņēmums sazinājās ar pieciem tā publiskajiem kreditoriem, lai lūgtu tiem atlikt saistību atmaksas termiņu, pamatojoties uz nodokļu likuma vispārīgākiem nosacījumiem, kas tiem bija mazāk izdevīgi nekā 5.a nodaļas nosacījumi. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju uzņēmums gribēja izmantot iespēju, ko sniedza grozījumi 2002. gada 30. oktobra likumā par valsts atbalstu uzņēmumiem, kuriem ir īpaša nozīme darba tirgū; saskaņā ar šiem grozījumiem tika paplašināta publisko tiesību saistību norakstīšanas darbības joma (5.a nodaļā), bet tika noteiktas papildu prasības uzņēmumam, piemēram, noteikt daļu no aktīviem, kas jāpārskaita neatkarīgam uzņēmumam. Neatkarīgajam uzņēmumam bija jābūt uzņēmumam, kas pilnībā pieder RAA vai Valsts kasei. Ieņēmumiem no šo aktīvu pārdošanas bija jāsedz vismaz daļa no pārstrukturējamā uzņēmuma publisko tiesību saistībām, bet atlikums jānoraksta tad, kad pārstrukturēšana būtu pabeigta. Likuma 5.a nodaļā paredzētās pārstrukturēšanas procedūras termiņš beidzās 2006. gada 19. martā, bet aktīvu pārdošana nebija notikusi. Neraugoties uz to, RAA priekšsēdētājs ar 2006. gada 27. jūnija lēmumu paziņoja, ka pārstrukturēšana ir pabeigta, jo uzņēmums Odlewnia Śrem bija atguvis dzīvotspēju, un vienīgais, kas vajadzīgs, lai pilnībā pabeigtu pārstrukturēšanu, bija Komisijas piekrišana nosacījumiem, kas ļauj uzņēmumam atmaksāt tā publisko tiesību saistības pa daļām. Pēc tam, kad neapmierinoši tika pabeigta 5.a nodaļā paredzētā procedūra, uzņēmums sazinājās ar pieciem tā publiskajiem kreditoriem, lai lūgtu tiem atlikt saistību atmaksas termiņu, pamatojoties uz nodokļu likuma vispārīgākiem nosacījumiem, kas tiem bija mazāk izdevīgi nekā 5.a nodaļas nosacījumi.

| (10) | Saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju pārstrukturēšanas izmaksas ir 43,6 miljoni zlotu. Finanšu pārstrukturēšanas izmaksas ir aptuveni 75 % no pārstrukturēšanas kopējām izmaksām, bet izmaksu atlikusī daļa galvenokārt ir izdevumi, kas saistīti ar uzņēmuma infrastruktūras modernizāciju. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju pārstrukturēšanas izmaksas ir 43,6 miljoni zlotu. Finanšu pārstrukturēšanas izmaksas ir aptuveni 75 % no pārstrukturēšanas kopējām izmaksām, bet izmaksu atlikusī daļa galvenokārt ir izdevumi, kas saistīti ar uzņēmuma infrastruktūras modernizāciju.

| (11) | Pārstrukturēšanas plānā galvenā uzmanība tiek pievērsta, pirmkārt, ražotnes modernizācijai un ieguldījumiem uzņēmuma pārvaldības kvalitātes uzlabošanā (piemēram, kā uzņēmuma Odlewnia Śrem galveno IT rīku ieviešot SAP R/3 datorsistēmu). |
| --- | --- |

(11)

Pārstrukturēšanas plānā galvenā uzmanība tiek pievērsta, pirmkārt, ražotnes modernizācijai un ieguldījumiem uzņēmuma pārvaldības kvalitātes uzlabošanā (piemēram, kā uzņēmuma Odlewnia Śrem galveno IT rīku ieviešot SAP R/3 datorsistēmu).

| (12) | Otrkārt, pārstrukturēšanas liela daļa ir finanšu pārstrukturēšana, t. i., galvenokārt vienošanās par publisko tiesību saistību atmaksu pa daļām un to norakstīšana. Sadarbības līgumā ar kreditoriem, kas tika parakstīts 2005. gada 17. maijā, tika panākta arī vienošanās par publisko tiesību saistību daļēju norakstīšanu 1,4 miljonu zlotu apmērā. |
| --- | --- |

(12)

Otrkārt, pārstrukturēšanas liela daļa ir finanšu pārstrukturēšana, t. i., galvenokārt vienošanās par publisko tiesību saistību atmaksu pa daļām un to norakstīšana. Sadarbības līgumā ar kreditoriem, kas tika parakstīts 2005. gada 17. maijā, tika panākta arī vienošanās par publisko tiesību saistību daļēju norakstīšanu 1,4 miljonu zlotu apmērā.

| (13) | Treškārt, uzņēmums samazināja darbinieku skaitu no 1 776 darbiniekiem 2002. gadā līdz 1 457 darbiniekiem 2005. gadā un neplānoja darbaspēka turpmāku pārstrukturēšanu. Tomēr Polija iesniedza informāciju, ka uzņēmuma koplīguma piemērošanas apturēšana uz laiku radīja nodarbinātības izmaksu samazinājumu, jo uzņēmums īslaicīgi neveica iemaksas uzņēmuma sociālajā fondā. |
| --- | --- |

(13)

Treškārt, uzņēmums samazināja darbinieku skaitu no 1 776 darbiniekiem 2002. gadā līdz 1 457 darbiniekiem 2005. gadā un neplānoja darbaspēka turpmāku pārstrukturēšanu. Tomēr Polija iesniedza informāciju, ka uzņēmuma koplīguma piemērošanas apturēšana uz laiku radīja nodarbinātības izmaksu samazinājumu, jo uzņēmums īslaicīgi neveica iemaksas uzņēmuma sociālajā fondā.

| (14) | Aktīvu pārstrukturēšana ietvēra tādu aktīvu iznomāšanu, kas nebija saistīti ar ražošanu, piemēram, viesnīcas (Ośrodek Wypoczynkowy ciematā Ostrowieczno) un citu būvju iznomāšanu par kopējo summu 0,4 miljoni zlotu. Tiek plānota, bet vēl nav pabeigta arī citu aktīvu pārdošana, kuru vērtība ir aptuveni 2,6 miljoni zlotu. |
| --- | --- |

(14)

Aktīvu pārstrukturēšana ietvēra tādu aktīvu iznomāšanu, kas nebija saistīti ar ražošanu, piemēram, viesnīcas (Ośrodek Wypoczynkowy ciematā Ostrowieczno) un citu būvju iznomāšanu par kopējo summu 0,4 miljoni zlotu. Tiek plānota, bet vēl nav pabeigta arī citu aktīvu pārdošana, kuru vērtība ir aptuveni 2,6 miljoni zlotu.

| (15) | Pirms Komisija uzsāka EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru, tā bija informēta, ka uzņēmums kopš 2003. gada centās atrast jaunu ieguldītāju, un Polijas iestādes uzsvēra, cik svarīga uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspējai ir privatizācija. Polija informēja Komisiju, ka šis mērķis tika sasniegts, jo 85,1 % uzņēmuma Odlewnia Śrem akciju tika pārdots privātam uzņēmumam PIOMA-ODLEWNIA. |
| --- | --- |

(15)

Pirms Komisija uzsāka EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru, tā bija informēta, ka uzņēmums kopš 2003. gada centās atrast jaunu ieguldītāju, un Polijas iestādes uzsvēra, cik svarīga uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspējai ir privatizācija. Polija informēja Komisiju, ka šis mērķis tika sasniegts, jo 85,1 % uzņēmuma Odlewnia Śrem akciju tika pārdots privātam uzņēmumam PIOMA-ODLEWNIA.

| (16) | Uzņēmums Odlewnia Śrem ir samazinājis ražošanas apjomu no 57 000 līdz 55 000 tonnu čuguna gadā un turpmāku samazināšanu neparedz, apgalvojot, ka tas pakļautu riskam uzņēmuma dzīvotspēju. Polija ir ierosinājusi divus alternatīvus kompensācijas pasākumus. Pirmkārt, uzņēmums ir par 50 % samazinājis čuguna ražošanas apjomu rūpnieciskai armatūrai (aptuveni no 11 000 tonnām līdz 5 500 tonnām). Otrkārt, Polija apgalvo, ka uzņēmums vairs neražos čugunu vēja elektrostacijām. |
| --- | --- |

(16)

Uzņēmums Odlewnia Śrem ir samazinājis ražošanas apjomu no 57 000 līdz 55 000 tonnu čuguna gadā un turpmāku samazināšanu neparedz, apgalvojot, ka tas pakļautu riskam uzņēmuma dzīvotspēju. Polija ir ierosinājusi divus alternatīvus kompensācijas pasākumus. Pirmkārt, uzņēmums ir par 50 % samazinājis čuguna ražošanas apjomu rūpnieciskai armatūrai (aptuveni no 11 000 tonnām līdz 5 500 tonnām). Otrkārt, Polija apgalvo, ka uzņēmums vairs neražos čugunu vēja elektrostacijām.

III.   LĒMUMS UZSĀKT EK LĪGUMA 88. PANTA 2. PUNKTĀ PAREDZĒTO PROCEDŪRU

| (17) | Komisija nolēma uzsākt formālo izmeklēšanas procedūru, jo tai bija šaubas par to, vai pārstrukturēšanas atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu. Šaubas bija balstītas uz četriem faktoriem. |
| --- | --- |

(17)

Komisija nolēma uzsākt formālo izmeklēšanas procedūru, jo tai bija šaubas par to, vai pārstrukturēšanas atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu. Šaubas bija balstītas uz četriem faktoriem.

| (18) | Pirmkārt, Komisijai bija šaubas par to, vai uzņēmumu Odlewnia Śrem var uzskatīt par “grūtībās nonākušu uzņēmumu” Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (2) (turpmāk “2004. gada pamatnostādnes”) nozīmē un tādējādi par uzņēmumu, kuram ir tiesības uz pārstrukturēšanas atbalstu, jo uzņēmuma Odlewnia Śrem tīrā peļņa 2005. gadā bija 3,9 miljoni zlotu. |
| --- | --- |

(18)

Pirmkārt, Komisijai bija šaubas par to, vai uzņēmumu Odlewnia Śrem var uzskatīt par “grūtībās nonākušu uzņēmumu” Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (2) (turpmāk “2004. gada pamatnostādnes”) nozīmē un tādējādi par uzņēmumu, kuram ir tiesības uz pārstrukturēšanas atbalstu, jo uzņēmuma Odlewnia Śrem tīrā peļņa 2005. gadā bija 3,9 miljoni zlotu.

| (19) | Otrkārt, Komisijai bija šaubas par to, vai ar pārstrukturēšanas plāna palīdzību varēs atjaunot saņēmēja ilgtermiņa dzīvotspēju, jo šis plāns šķietami bija vērsts uz parādu apkalpošanu un darbības izmaksu segšanu un cīnījās par privāta ieguldītāja atrašanu. |
| --- | --- |

(19)

Otrkārt, Komisijai bija šaubas par to, vai ar pārstrukturēšanas plāna palīdzību varēs atjaunot saņēmēja ilgtermiņa dzīvotspēju, jo šis plāns šķietami bija vērsts uz parādu apkalpošanu un darbības izmaksu segšanu un cīnījās par privāta ieguldītāja atrašanu.

| (20) | Treškārt, Komisijai bija šaubas par to, vai atbalsts nepārsniedz vajadzīgo minimumu un vai paša uzņēmuma ieguldījums ir nozīmīgs un iespējami liels, īpaši tāpēc, ka Polijas iestādes nebija iesniegušas nekādus konkrētus privatizācijas plānus, saskaņā ar kuriem paša uzņēmuma ieguldījums būtu ievērojami lielāks. |
| --- | --- |

(20)

Treškārt, Komisijai bija šaubas par to, vai atbalsts nepārsniedz vajadzīgo minimumu un vai paša uzņēmuma ieguldījums ir nozīmīgs un iespējami liels, īpaši tāpēc, ka Polijas iestādes nebija iesniegušas nekādus konkrētus privatizācijas plānus, saskaņā ar kuriem paša uzņēmuma ieguldījums būtu ievērojami lielāks.

| (21) | Visbeidzot, Komisijai bija šaubas par kompensācijas pasākumiem, jo Polija nebija parādījusi, ka ražošanas samazināšana, kas minēta 16. apsvērumā, patiesi bija kompensācijas pasākums nevis vienīgi rezultāts, ko izraisījuši tādi ārēji faktori kā pieprasījuma samazināšanās vai uzņēmuma nespēja konkurēt konkrētajos tirgos. |
| --- | --- |

(21)

Visbeidzot, Komisijai bija šaubas par kompensācijas pasākumiem, jo Polija nebija parādījusi, ka ražošanas samazināšana, kas minēta 16. apsvērumā, patiesi bija kompensācijas pasākums nevis vienīgi rezultāts, ko izraisījuši tādi ārēji faktori kā pieprasījuma samazināšanās vai uzņēmuma nespēja konkurēt konkrētajos tirgos.

IV.   PUŠU PIEZĪMES

| (22) | Komisija saņēma piezīmes tikai no Polijas. |
| --- | --- |

(22)

Komisija saņēma piezīmes tikai no Polijas.

| (23) | Polijas iestādes informēja Komisiju par dažām izmaiņām atbalstā, kas piešķirts pēc pievienošanās un kura summai pašlaik vajadzētu būt 24,2 miljoni zlotu. Turpmāk dotajā tabulā ir apkopots pārstrukturēšanas valsts atbalsts (jau īstenotais un plānotais atbalsts) uzņēmumam Odlewnia Śrem, par kuru paziņojušas Polijas iestādes savās piezīmēs par izmeklēšanas procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(23)

Polijas iestādes informēja Komisiju par dažām izmaiņām atbalstā, kas piešķirts pēc pievienošanās un kura summai pašlaik vajadzētu būt 24,2 miljoni zlotu. Turpmāk dotajā tabulā ir apkopots pārstrukturēšanas valsts atbalsts (jau īstenotais un plānotais atbalsts) uzņēmumam Odlewnia Śrem, par kuru paziņojušas Polijas iestādes savās piezīmēs par izmeklēšanas procedūras uzsākšanu.

| (24) | Valsts atbalsta kopējā nominālā vērtība ir 43,6 miljoni zlotu. Šie pasākumi ir valsts garantija, uz īpaši labvēlīgiem nosacījumiem piešķirts aizdevums, tiešās dotācijas un publisko tiesību saistību atlikšana un norakstīšana. Valsts atbalsta pasākumu sīks apraksts ir dots tabulā (atbalsta elementi, kā norādījušas Polijas iestādes). |
| --- | --- |

(24)

Valsts atbalsta kopējā nominālā vērtība ir 43,6 miljoni zlotu. Šie pasākumi ir valsts garantija, uz īpaši labvēlīgiem nosacījumiem piešķirts aizdevums, tiešās dotācijas un publisko tiesību saistību atlikšana un norakstīšana. Valsts atbalsta pasākumu sīks apraksts ir dots tabulā (atbalsta elementi, kā norādījušas Polijas iestādes).

| 1. | tabula |
| --- | --- |

1.

Valsts atbalsts, kas jau ir piešķirts

| A | B | C | D | E | F |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nr. | Paredzamais līguma vai lēmuma datums | Piešķīrēja iestāde | Atbalsta veids | Nominālvērtība
  (PLN) | Atbalsta apjoms
  (PLN) |
| Valsts atbalsts, kas piešķirts pirms pievienošanās un kas nav piemērojams pēc pievienošanās |
| 1 | 19.3.2004. | Śrem apgabala birģermeistars | Nekustamā īpašuma nodokļu saistību norakstīšana (iesk. procentus) par laikposmu no 1.3.2002. līdz 30.6.2002. | 738 748,02 | 738 748,02 |
| 2 | 19.3.2004. | Śrem apgabala birģermeistars | Nodokļu saistību norakstīšana | 500 000,00 | 500 000,00 |
| 3 | 23.4.2004. | RAA | Aizdevums | 4 000 000,00 | 4 000 000,00 |
| 4 | 28.4.2004. | RAA | Kredīta garantija | 14 000 000,00 | 14 000 000,00 |
| 5 | 30.4.2004. | Śrem apgabala birģermeistars | Nodokļu saistību procentu norakstīšana | 200 353,90 | 200 353,90 |
| Kopā | 19 439 101,92 | 19 439 101,92 |
| Valsts atbalsts, kas piešķirts pēc pievienošanās |
| 6 | 20.5.2004. | Zinātnes un informācijas tehnoloģijas ministrija | Dotācija | 435 000,00 | 352 350,00 |
| 7 | 9.5.2005. | ZUS Sociālās apdrošināšanas iestāde (ZUS) | Sociālās apdrošināšanas iemaksas, kas jāveic pa daļām (iesk. procentus) | 5 385 415,31 | 134 585,81 |
| 8 | 17.10.2005. | Provinces pārvaldes iestāde | Maksājuma atlikšana | 855 438,78 | 105 369,44 |
| 9 | 2007. gada 2. ceturksnis | Provinces pārvaldes iestāde | Vides maksājumi līdz 30.6.2003., kas jāveic pa daļām | 1 272 657,45 | 247 003,92 |
| 10 | 2007. gada 2. ceturksnis | Provinces pārvaldes iestāde | Procentu maksājumi par vides maksājumiem, kas jāveic pa daļām (attiecas uz iepriekšējo posteni) | 692 185,03 | 126 365,78 |
| 11 | 2007. gada 2. ceturksnis | Provinces pārvaldes iestāde | Vides maksājumi līdz 30.6.2003., kas jāveic pa daļām | 422 946,34 | 51 018,68 |
| 12 | 2007. gada 2. ceturksnis | Provinces pārvaldes iestāde | Procentu maksājumi par vides maksājumiem, kas jāveic pa daļām (attiecas uz iepriekšējo posteni) | 274 950,10 | 33 167,04 |
| 13 | 2007. gada 2. ceturksnis | Invalīdu rehabilitācijas valsts fonds (PFRON) | Invalīdu rehabilitācijas valsts fonda (PFRON) iemaksas, kas nav veiktas līdz 30.6.2003. un kas jāveic pa daļām | 803 221,50 | 148 274,11 |
| 14 | 2007. gada 2. ceturksnis | Invalīdu rehabilitācijas valsts fonds (PFRON) | Invalīdu rehabilitācijas valsts fonda (PFRON) iemaksu, kas nav veiktas līdz 30.6.2003., procentu norakstīšana | 421 085,20 | 421 085,20 |
| 15 | 2007. gada 2. ceturksnis | Invalīdu rehabilitācijas valsts fonds (PFRON) | Invalīdu rehabilitācijas valsts fonda (PFRON) iemaksas par laikposmu no 2003. gada jūlija līdz 2004. gada janvārim, kas jāveic 20 ceturkšņa maksājumos | 479 156,60 | 155 721,64 |
| 16 | 2007. gada 2. ceturksnis | Invalīdu rehabilitācijas valsts fonds (PFRON) | Invalīdu rehabilitācijas valsts fonda (PFRON) iemaksu par laikposmu no 2003. gada jūlija līdz 2004. gada janvārim procentu norakstīšana | 38 392,87 | 38 392,87 |
| 17 | 2007. gada 2. ceturksnis | Rajona pārvaldes iestāde | Maksājumi par pastāvīgu lietojumu līdz 30.6.2003., kas jāveic pa daļām | 263 496,00 | 34 701,67 |
| 18 | 2007. gada 2. ceturksnis | Rajona pārvaldes iestāde | Procentu norakstīšana maksājumiem par pastāvīgu lietojumu līdz 30.6.2003. (attiecas uz iepriekšējo posteni) | 137 890,00 | 18 159,78 |
| 19 | 2007. gada 2. ceturksnis | ZUS | Sociālās apdrošināšanas iemaksas līdz 30.6.2003., kas jāveic pa daļām | 4 077 498,51 | 46 619,38 |
| 20 | 2007. gada 2. ceturksnis | ZUS | Procentu maksājumi par sociālās apdrošināšanas iemaksām līdz 30.6.2003., kas jāveic pa daļām (attiecas uz iepriekšējo posteni) | 2 306 780,00 | 26 341,18 |
| 21 | 2007. gada 2. ceturksnis | ZUS | Iemaksas nodarbinātības fondā un darbinieku pabalstu garantiju fondā līdz 30.6.2003., kas jāveic pa daļām | 1 275 873,09 | 28 618,42 |
| 22 | 2007. gada 2. ceturksnis | ZUS | Iemaksas nodarbinātības fondā un darbinieku pabalstu garantiju fondā līdz 30.6.2003., kas jāveic pa daļām (attiecas uz iepriekšējo posteni) | 727 023,00 | 16 296,744 |
| 23 | 2007. gada 2. ceturksnis | ZUS | Sociālās apdrošināšanas iemaksas līdz 30.6.2003., kas jāveic pa daļām | 2 085 480,55 | 29 309,94 |
| 24 | 2007. gada 2. ceturksnis | ZUS | Procentu maksājumi par sociālās apdrošināšanas iemaksām līdz 30.6.2003., kas jāveic pa daļām (attiecas uz iepriekšējo posteni) | 1 100 260,00 | 15 463,36 |
| 25 | 2007. gada 2. ceturksnis | ZUS | Parāda piedziņas izmaksas, kas saistītas ar sociālās apdrošināšanas iemaksu kavējumu līdz 30.6.2003. | 641 593,80 | 641 593,80 |
| 26 | 2007. gada 2. ceturksnis | Valsts vides aizsardzības un ūdens saimniecības fonds (NFOSiGW) | Dotācija | 470 000,00 | 470 000,00 |
| Valsts atbalsts, kas piešķirts pēc pievienošanās | 24 166 344,12 | 3 140 438,76 |
| Kopā piešķirtais un plānotais valsts atbalsts | 43 605 446,04 | 22 579 540,68 |

A

B

C

D

E

F

Nr.

Paredzamais līguma vai lēmuma datums

Piešķīrēja iestāde

Atbalsta veids

Nominālvērtība

(PLN)

Atbalsta apjoms

(PLN)

Valsts atbalsts, kas piešķirts pirms pievienošanās un kas nav piemērojams pēc pievienošanās

1

19.3.2004.

Śrem apgabala birģermeistars

Nekustamā īpašuma nodokļu saistību norakstīšana (iesk. procentus) par laikposmu no 1.3.2002. līdz 30.6.2002.

738 748,02

738 748,02

2

19.3.2004.

Śrem apgabala birģermeistars

Nodokļu saistību norakstīšana

500 000,00

500 000,00

3

23.4.2004.

RAA

Aizdevums

4 000 000,00

4 000 000,00

4

28.4.2004.

RAA

Kredīta garantija

14 000 000,00

14 000 000,00

5

30.4.2004.

Śrem apgabala birģermeistars

Nodokļu saistību procentu norakstīšana

200 353,90

200 353,90

Kopā

19 439 101,92

19 439 101,92

Valsts atbalsts, kas piešķirts pēc pievienošanās

6

20.5.2004.

Zinātnes un informācijas tehnoloģijas ministrija

Dotācija

435 000,00

352 350,00

7

9.5.2005.

ZUS Sociālās apdrošināšanas iestāde (ZUS)

Sociālās apdrošināšanas iemaksas, kas jāveic pa daļām (iesk. procentus)

5 385 415,31

134 585,81

8

17.10.2005.

Provinces pārvaldes iestāde

Maksājuma atlikšana

855 438,78

105 369,44

9

2007. gada 2. ceturksnis

Provinces pārvaldes iestāde

Vides maksājumi līdz 30.6.2003., kas jāveic pa daļām

1 272 657,45

247 003,92

10

2007. gada 2. ceturksnis

Provinces pārvaldes iestāde

Procentu maksājumi par vides maksājumiem, kas jāveic pa daļām (attiecas uz iepriekšējo posteni)

692 185,03

126 365,78

11

2007. gada 2. ceturksnis

Provinces pārvaldes iestāde

Vides maksājumi līdz 30.6.2003., kas jāveic pa daļām

422 946,34

51 018,68

12

2007. gada 2. ceturksnis

Provinces pārvaldes iestāde

Procentu maksājumi par vides maksājumiem, kas jāveic pa daļām (attiecas uz iepriekšējo posteni)

274 950,10

33 167,04

13

2007. gada 2. ceturksnis

Invalīdu rehabilitācijas valsts fonds (PFRON)

Invalīdu rehabilitācijas valsts fonda (PFRON) iemaksas, kas nav veiktas līdz 30.6.2003. un kas jāveic pa daļām

803 221,50

148 274,11

14

2007. gada 2. ceturksnis

Invalīdu rehabilitācijas valsts fonds (PFRON)

Invalīdu rehabilitācijas valsts fonda (PFRON) iemaksu, kas nav veiktas līdz 30.6.2003., procentu norakstīšana

421 085,20

421 085,20

15

2007. gada 2. ceturksnis

Invalīdu rehabilitācijas valsts fonds (PFRON)

Invalīdu rehabilitācijas valsts fonda (PFRON) iemaksas par laikposmu no 2003. gada jūlija līdz 2004. gada janvārim, kas jāveic 20 ceturkšņa maksājumos

479 156,60

155 721,64

16

2007. gada 2. ceturksnis

Invalīdu rehabilitācijas valsts fonds (PFRON)

Invalīdu rehabilitācijas valsts fonda (PFRON) iemaksu par laikposmu no 2003. gada jūlija līdz 2004. gada janvārim procentu norakstīšana

38 392,87

38 392,87

17

2007. gada 2. ceturksnis

Rajona pārvaldes iestāde

Maksājumi par pastāvīgu lietojumu līdz 30.6.2003., kas jāveic pa daļām

263 496,00

34 701,67

18

2007. gada 2. ceturksnis

Rajona pārvaldes iestāde

Procentu norakstīšana maksājumiem par pastāvīgu lietojumu līdz 30.6.2003. (attiecas uz iepriekšējo posteni)

137 890,00

18 159,78

19

2007. gada 2. ceturksnis

ZUS

Sociālās apdrošināšanas iemaksas līdz 30.6.2003., kas jāveic pa daļām

4 077 498,51

46 619,38

20

2007. gada 2. ceturksnis

ZUS

Procentu maksājumi par sociālās apdrošināšanas iemaksām līdz 30.6.2003., kas jāveic pa daļām (attiecas uz iepriekšējo posteni)

2 306 780,00

26 341,18

21

2007. gada 2. ceturksnis

ZUS

Iemaksas nodarbinātības fondā un darbinieku pabalstu garantiju fondā līdz 30.6.2003., kas jāveic pa daļām

1 275 873,09

28 618,42

22

2007. gada 2. ceturksnis

ZUS

Iemaksas nodarbinātības fondā un darbinieku pabalstu garantiju fondā līdz 30.6.2003., kas jāveic pa daļām (attiecas uz iepriekšējo posteni)

727 023,00

16 296,744

23

2007. gada 2. ceturksnis

ZUS

Sociālās apdrošināšanas iemaksas līdz 30.6.2003., kas jāveic pa daļām

2 085 480,55

29 309,94

24

2007. gada 2. ceturksnis

ZUS

Procentu maksājumi par sociālās apdrošināšanas iemaksām līdz 30.6.2003., kas jāveic pa daļām (attiecas uz iepriekšējo posteni)

1 100 260,00

15 463,36

25

2007. gada 2. ceturksnis

ZUS

Parāda piedziņas izmaksas, kas saistītas ar sociālās apdrošināšanas iemaksu kavējumu līdz 30.6.2003.

641 593,80

641 593,80

26

2007. gada 2. ceturksnis

Valsts vides aizsardzības un ūdens saimniecības fonds (NFOSiGW)

Dotācija

470 000,00

470 000,00

Valsts atbalsts, kas piešķirts pēc pievienošanās

24 166 344,12

3 140 438,76

Kopā piešķirtais un plānotais valsts atbalsts

43 605 446,04

22 579 540,68

| (25) | Pirmkārt, attiecībā uz uzņēmuma dzīvotspēju Polijas iestādes apgalvoja, ka pārstrukturēšana ir izrādījusies sekmīga, jo uzņēmumam Odlewnia Śrem izdevās atrast privātu stratēģisko ieguldītāju, kurš iemaksātu kapitālu, kas vajadzīgs, lai uzņēmums varētu atgūt uzticamību tirgū. |
| --- | --- |

(25)

Pirmkārt, attiecībā uz uzņēmuma dzīvotspēju Polijas iestādes apgalvoja, ka pārstrukturēšana ir izrādījusies sekmīga, jo uzņēmumam Odlewnia Śrem izdevās atrast privātu stratēģisko ieguldītāju, kurš iemaksātu kapitālu, kas vajadzīgs, lai uzņēmums varētu atgūt uzticamību tirgū.

| (26) | Polija arī uzsvēra, ka uzņēmums ir diversificējis savu produkciju, orientējoties uz sarežģītākiem izstrādājumiem, kuriem ir lielāka pievienotā vērtība. Pāreja uz čuguna lējumiem, kuru svars pārsniedz 300 kg, izrādījās pareiza, jo vairāki konkurenti pārtrauca ražošanu šajā tirgus segmentā un tādējādi pavēra iespēju uzņēmuma Odlewnia Śrem darbības uzsākšanai. |
| --- | --- |

(26)

Polija arī uzsvēra, ka uzņēmums ir diversificējis savu produkciju, orientējoties uz sarežģītākiem izstrādājumiem, kuriem ir lielāka pievienotā vērtība. Pāreja uz čuguna lējumiem, kuru svars pārsniedz 300 kg, izrādījās pareiza, jo vairāki konkurenti pārtrauca ražošanu šajā tirgus segmentā un tādējādi pavēra iespēju uzņēmuma Odlewnia Śrem darbības uzsākšanai.

| (27) | Polijas iestādes apstiprināja, ka uzņēmumam vairs nav likviditātes problēmu un ka visas tā uzņēmējdarbības saistības tiek atmaksātas savlaicīgi. |
| --- | --- |

(27)

Polijas iestādes apstiprināja, ka uzņēmumam vairs nav likviditātes problēmu un ka visas tā uzņēmējdarbības saistības tiek atmaksātas savlaicīgi.

| (28) | Otrkārt, Polija apgalvoja, ka uzņēmumu Odlewnia Śrem var uzskatīt par “grūtībās nonākušu uzņēmumu” 2004. gada pamatnostādņu nozīmē un tādējādi tam ir tiesības uz pārstrukturēšanas atbalstu. Polijas iestādes apstiprināja, ka pārstrukturēšanas periods sākās 2003. gadā, kad uzņēmums nepārprotami bija nonācis grūtībās. Tas, ka uzņēmums Odlewnia Śrem 2005. gadā guva 3,9 miljonu zlotu tīro peļņu, būtu jāuzskata par zīmi, ka pārstrukturēšanas procesā tas bija atguvis dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(28)

Otrkārt, Polija apgalvoja, ka uzņēmumu Odlewnia Śrem var uzskatīt par “grūtībās nonākušu uzņēmumu” 2004. gada pamatnostādņu nozīmē un tādējādi tam ir tiesības uz pārstrukturēšanas atbalstu. Polijas iestādes apstiprināja, ka pārstrukturēšanas periods sākās 2003. gadā, kad uzņēmums nepārprotami bija nonācis grūtībās. Tas, ka uzņēmums Odlewnia Śrem 2005. gadā guva 3,9 miljonu zlotu tīro peļņu, būtu jāuzskata par zīmi, ka pārstrukturēšanas procesā tas bija atguvis dzīvotspēju.

| (29) | Treškārt, Polija sniedza papildu informāciju par uzņēmuma paša ieguldījumu pārstrukturēšanas kopējās izmaksās. |
| --- | --- |

(29)

Treškārt, Polija sniedza papildu informāciju par uzņēmuma paša ieguldījumu pārstrukturēšanas kopējās izmaksās.

| (30) | Saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju saņēmējs veica nozīmīgu paša ieguldījumu. Pārstrukturēšanas kopējās izmaksas bija 43,6 miljoni zlotu, bet pārstrukturēšanas finansējuma avoti, kurus var klasificēt kā pašu ieguldījumu, vērtējami 23,7 miljonu zlotu apmērā, un tie sastāv no privātā ieguldītāja kapitāla (16 miljoni zlotu), ieņēmumiem no jau realizēto aktīvu pārdošanas vai iznomāšanas (0,4 miljoni zlotu) un uzņēmuma koplīguma piemērošanas īslaicīgas apturēšanas (7,3 miljoni zlotu). Attiecībā uz pēdējo no minētajiem finansējuma avotiem Polijas iestādes apgalvo, ka tas ir nodarbinātības pabalstu samazinājums, jo uzņēmums Odlewnia Śrem uz laiku ir atbrīvots no iemaksām uzņēmuma sociālo pabalstu fondā. Šo fondu labprātīgi izveidoja Odlewnia Śrem un uzņēmuma arodbiedrība, un tiesību akti to nepieprasa. Līdz ar to valsts līdzekļi tajā nav iesaistīti. Tika paskaidrots, ka lēmumu pieņēma, vienojoties ar arodbiedrību, kura piekrita daļu no darbinieku pabalstiem ziedot pārstrukturēšanai. Tādēļ pasākumu var uzskatīt par pašu ieguldījumu. |
| --- | --- |

(30)

Saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju saņēmējs veica nozīmīgu paša ieguldījumu. Pārstrukturēšanas kopējās izmaksas bija 43,6 miljoni zlotu, bet pārstrukturēšanas finansējuma avoti, kurus var klasificēt kā pašu ieguldījumu, vērtējami 23,7 miljonu zlotu apmērā, un tie sastāv no privātā ieguldītāja kapitāla (16 miljoni zlotu), ieņēmumiem no jau realizēto aktīvu pārdošanas vai iznomāšanas (0,4 miljoni zlotu) un uzņēmuma koplīguma piemērošanas īslaicīgas apturēšanas (7,3 miljoni zlotu). Attiecībā uz pēdējo no minētajiem finansējuma avotiem Polijas iestādes apgalvo, ka tas ir nodarbinātības pabalstu samazinājums, jo uzņēmums Odlewnia Śrem uz laiku ir atbrīvots no iemaksām uzņēmuma sociālo pabalstu fondā. Šo fondu labprātīgi izveidoja Odlewnia Śrem un uzņēmuma arodbiedrība, un tiesību akti to nepieprasa. Līdz ar to valsts līdzekļi tajā nav iesaistīti. Tika paskaidrots, ka lēmumu pieņēma, vienojoties ar arodbiedrību, kura piekrita daļu no darbinieku pabalstiem ziedot pārstrukturēšanai. Tādēļ pasākumu var uzskatīt par pašu ieguldījumu.

| (31) | Turklāt Polija atkārtoti uzsvēra savu viedokli, ka arī turpmāk minētais ir pašu ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksās:






  — | civiltiesību saistību 2 miljonu zlotu apmērā norakstīšana un vienošanās par atmaksu pa daļām saskaņā ar sadarbības līgumu, ko parakstīja ar uzņēmuma Odlewnia Śrem kreditoriem, |
| --- | --- | --- |

(31)

Turklāt Polija atkārtoti uzsvēra savu viedokli, ka arī turpmāk minētais ir pašu ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksās:

—

civiltiesību saistību 2 miljonu zlotu apmērā norakstīšana un vienošanās par atmaksu pa daļām saskaņā ar sadarbības līgumu, ko parakstīja ar uzņēmuma Odlewnia Śrem kreditoriem,

| — | tirdzniecības kredīti, kurus piešķīra piegādātāji, atvēlot uzņēmumam Odlewnia Śrem ilgāku laiku nekā parasti, lai samaksātu par materiāliem un pakalpojumiem, un kuru vērtību Polijas iestādes aprēķinājušas 2,5 miljonu zlotu apmērā, |
| --- | --- |

—

tirdzniecības kredīti, kurus piešķīra piegādātāji, atvēlot uzņēmumam Odlewnia Śrem ilgāku laiku nekā parasti, lai samaksātu par materiāliem un pakalpojumiem, un kuru vērtību Polijas iestādes aprēķinājušas 2,5 miljonu zlotu apmērā,

| — | klientu parādi, kas tiek vērtēti 9 miljonu zlotu apmērā (iekasēti, nosakot klientiem īsākus atmaksas termiņus). |
| --- | --- |

—

klientu parādi, kas tiek vērtēti 9 miljonu zlotu apmērā (iekasēti, nosakot klientiem īsākus atmaksas termiņus).

| (32) | Visbeidzot, attiecībā uz prasību ierobežot konkurences traucējumus Polijas iestādes min, ka uzņēmums samazināja čuguna ražošanas apjomu rūpnieciskai armatūrai par 50 % (aptuveni no 11 000 tonnām līdz 5 500 tonnām). Par likumīgu kompensējošu pasākumu būtu jāuzskata tas, ka uzņēmums pārtrauca čuguna ražošanu vēja elektrostacijām. |
| --- | --- |

(32)

Visbeidzot, attiecībā uz prasību ierobežot konkurences traucējumus Polijas iestādes min, ka uzņēmums samazināja čuguna ražošanas apjomu rūpnieciskai armatūrai par 50 % (aptuveni no 11 000 tonnām līdz 5 500 tonnām). Par likumīgu kompensējošu pasākumu būtu jāuzskata tas, ka uzņēmums pārtrauca čuguna ražošanu vēja elektrostacijām.

| (33) | Polija apgalvo, ka pieprasījums pēc abiem produktu veidiem pēdējos gados pieaug, un paredzams, ka šī tendence turpināsies. Polija arī uzsvēra, ka uzņēmumam Odlewnia Śrem ir tehniskas iespējas ražot tikpat daudz produkcijas kā pirms pārstrukturēšanas, bet tas ir apņēmies ierobežot čuguna ražošanu rūpnieciskai armatūrai un pilnībā pārtraukt čuguna ražošanu vēja elektrostacijām. Tādējādi saskaņā ar Polijas iestāžu apgalvojumiem šos pasākumus var uzskatīt par kompensējošiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(33)

Polija apgalvo, ka pieprasījums pēc abiem produktu veidiem pēdējos gados pieaug, un paredzams, ka šī tendence turpināsies. Polija arī uzsvēra, ka uzņēmumam Odlewnia Śrem ir tehniskas iespējas ražot tikpat daudz produkcijas kā pirms pārstrukturēšanas, bet tas ir apņēmies ierobežot čuguna ražošanu rūpnieciskai armatūrai un pilnībā pārtraukt čuguna ražošanu vēja elektrostacijām. Tādējādi saskaņā ar Polijas iestāžu apgalvojumiem šos pasākumus var uzskatīt par kompensējošiem pasākumiem.

| (34) | Komisijai bija jāpārliecinās, vai uzņēmuma Odlewnia Śrem galaprodukti ietilpst tērauda rūpniecības nozarē, jo saskaņā ar Komisijas ziņojumu par glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu un slēgšanas atbalstu tērauda rūpniecības nozarei (3)“Komisija uzskata, ka glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsts grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, kas darbojas tērauda rūpniecības nozarē, kā tā definēta Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipu B pielikumā, nav saderīgs ar kopējo tirgu”. |
| --- | --- |

(34)

Komisijai bija jāpārliecinās, vai uzņēmuma Odlewnia Śrem galaprodukti ietilpst tērauda rūpniecības nozarē, jo saskaņā ar Komisijas ziņojumu par glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu un slēgšanas atbalstu tērauda rūpniecības nozarei (3)“Komisija uzskata, ka glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsts grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, kas darbojas tērauda rūpniecības nozarē, kā tā definēta Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipu B pielikumā, nav saderīgs ar kopējo tirgu”.

| (35) | Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipu (4) B pielikumā (daudznozaru pamatprincipi), kas bija piemērojams tad, kad piešķīra atbalstu, ir atsauce uz kombinētās nomenklatūras (5) (KN) kodu izstrādājumiem, kas uzskatāmi par tērauda izstrādājumiem. Šie izstrādājumi ir uzskaitīti KN divās nodaļās, proti, 72. nodaļā (“Dzelzs un tērauds”) un 73. nodaļā (“Dzelzs vai tērauda izstrādājumi”). |
| --- | --- |

(35)

Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipu (4) B pielikumā (daudznozaru pamatprincipi), kas bija piemērojams tad, kad piešķīra atbalstu, ir atsauce uz kombinētās nomenklatūras (5) (KN) kodu izstrādājumiem, kas uzskatāmi par tērauda izstrādājumiem. Šie izstrādājumi ir uzskaitīti KN divās nodaļās, proti, 72. nodaļā (“Dzelzs un tērauds”) un 73. nodaļā (“Dzelzs vai tērauda izstrādājumi”).

| (36) | Saskaņā ar Daudznozaru pamatprincipu B pielikumu par tēraudu uzskatāmi šādi dzelzs vai tērauda izstrādājumi:






  — | rievkonstrukcijas, |
| --- | --- | --- |

(36)

Saskaņā ar Daudznozaru pamatprincipu B pielikumu par tēraudu uzskatāmi šādi dzelzs vai tērauda izstrādājumi:

—

rievkonstrukcijas,

| — | sliedes un gulšņi, |
| --- | --- |

—

sliedes un gulšņi,

| — | bezšuvju caurules, cauruļvadi un dobie profili, |
| --- | --- |

—

bezšuvju caurules, cauruļvadi un dobie profili,

| — | metināta dzelzs vai tērauda caurules un cauruļvadi, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm. |
| --- | --- |

—

metināta dzelzs vai tērauda caurules un cauruļvadi, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm.

| (37) | Saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju uzņēmums Odlewnia Śrem neražo nevienu no šiem izstrādājumiem. Turklāt tas neražo nevienu no 72. nodaļā “Dzelzs un tērauds” uzskaitītajiem izstrādājumiem, bet izmanto šos izstrādājumus, piemēram, pārstrādes čugunu, kā materiālus savas produkcijas ražošanai. |
| --- | --- |

(37)

Saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju uzņēmums Odlewnia Śrem neražo nevienu no šiem izstrādājumiem. Turklāt tas neražo nevienu no 72. nodaļā “Dzelzs un tērauds” uzskaitītajiem izstrādājumiem, bet izmanto šos izstrādājumus, piemēram, pārstrādes čugunu, kā materiālus savas produkcijas ražošanai.

| (38) | Tas ražo īpašus sarežģītus galaproduktus, uz kuriem attiecas KN 7325. pozīcija “Citādi lietie dzelzs vai tērauda izstrādājumi” un attiecīgās apakšpozīcijas, piemēram, 7325 10“no nekaļamā čuguna” un 7325 99 10“no kaļama čuguna”. |
| --- | --- |

(38)

Tas ražo īpašus sarežģītus galaproduktus, uz kuriem attiecas KN 7325. pozīcija “Citādi lietie dzelzs vai tērauda izstrādājumi” un attiecīgās apakšpozīcijas, piemēram, 7325 10“no nekaļamā čuguna” un 7325 99 10“no kaļama čuguna”.

| (39) | Daudznozaru pamatprincipu B pielikumā šie dzelzs un tērauda izstrādājumi nav klasificēti kā tērauds. |
| --- | --- |

(39)

Daudznozaru pamatprincipu B pielikumā šie dzelzs un tērauda izstrādājumi nav klasificēti kā tērauds.

| (40) | Tādējādi pārstrukturēšanas atbalsts uzņēmumam Odlewnia Śrem prima facie nav aizliegts un Komisijai jāvērtē minētā atbalsta saderīgums saskaņā ar spēkā esošajām Kopienas 2004. gada pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(40)

Tādējādi pārstrukturēšanas atbalsts uzņēmumam Odlewnia Śrem prima facie nav aizliegts un Komisijai jāvērtē minētā atbalsta saderīgums saskaņā ar spēkā esošajām Kopienas 2004. gada pamatnostādnēm.

| (41) | Tā kā daži notikumi, kas ir saistīti ar šo lietu, norisinājās pirms Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā, Komisijai vispirms ir jānosaka, vai tā ir kompetenta rīkoties attiecībā uz konkrētajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(41)

Tā kā daži notikumi, kas ir saistīti ar šo lietu, norisinājās pirms Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā, Komisijai vispirms ir jānosaka, vai tā ir kompetenta rīkoties attiecībā uz konkrētajiem pasākumiem.

| (42) | Komisija nevar izskatīt atbalsta pasākumus, kas tika īstenoti pirms pievienošanās un nav piemērojami pēc pievienošanās, saskaņā ar tā saucamo pārejas posma procedūru, kas paredzēta Pievienošanās līguma IV pielikuma 3. punktā, vai saskaņā ar procedūru, kas paredzēta EK līguma 88. pantā. Ne Pievienošanās līgumā, ne EK līgumā Komisijai netiek prasīts izskatīt šādus pasākumus un tā arī netiek pilnvarota to darīt. |
| --- | --- |

(42)

Komisija nevar izskatīt atbalsta pasākumus, kas tika īstenoti pirms pievienošanās un nav piemērojami pēc pievienošanās, saskaņā ar tā saucamo pārejas posma procedūru, kas paredzēta Pievienošanās līguma IV pielikuma 3. punktā, vai saskaņā ar procedūru, kas paredzēta EK līguma 88. pantā. Ne Pievienošanās līgumā, ne EK līgumā Komisijai netiek prasīts izskatīt šādus pasākumus un tā arī netiek pilnvarota to darīt.

| (43) | No otras puses, pasākumi, kas īstenoti pēc pievienošanās, varētu būt jauns atbalsts un saskaņā ar EK līguma 88. pantā paredzēto procedūru varētu būt Komisijas kompetencē. Lai noteiktu, kurā brīdī tika īstenots kāds konkrēts pasākums, būtisks kritērijs ir juridiski saistošs tiesību akts, saskaņā ar kuru kompetentā valsts iestāde apņemas piešķirt atbalstu (6). |
| --- | --- |

(43)

No otras puses, pasākumi, kas īstenoti pēc pievienošanās, varētu būt jauns atbalsts un saskaņā ar EK līguma 88. pantā paredzēto procedūru varētu būt Komisijas kompetencē. Lai noteiktu, kurā brīdī tika īstenots kāds konkrēts pasākums, būtisks kritērijs ir juridiski saistošs tiesību akts, saskaņā ar kuru kompetentā valsts iestāde apņemas piešķirt atbalstu (6).

| (44) | Individuāli atbalsta pasākumi nav piemērojami pēc pievienošanās, ja, piešķirot atbalstu, bija zināms precīzs valsts ekonomiskais risks. |
| --- | --- |

(44)

Individuāli atbalsta pasākumi nav piemērojami pēc pievienošanās, ja, piešķirot atbalstu, bija zināms precīzs valsts ekonomiskais risks.

| (45) | Pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza Polija, Komisija varēja noteikt tos pasākumus, kas bija piešķirti pirms pievienošanās un nav piemērojami pēc pievienošanās. Tie ir parādīti 1. tabulā, un to summa ir 19,4 miljoni zlotu. Tika konstatēts, ka pārējie pasākumi nebija piešķirti pirms pievienošanās. Tādējādi tika uzskatīts, ka pasākumi 24,2 miljonu zlotu vērtībā ir piešķirti pēc pievienošanās, kā paskaidrots 23. apsvērumā. |
| --- | --- |

(45)

Pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza Polija, Komisija varēja noteikt tos pasākumus, kas bija piešķirti pirms pievienošanās un nav piemērojami pēc pievienošanās. Tie ir parādīti 1. tabulā, un to summa ir 19,4 miljoni zlotu. Tika konstatēts, ka pārējie pasākumi nebija piešķirti pirms pievienošanās. Tādējādi tika uzskatīts, ka pasākumi 24,2 miljonu zlotu vērtībā ir piešķirti pēc pievienošanās, kā paskaidrots 23. apsvērumā.

| (46) | Saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(46)

Saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (47) | Paziņotā garantija, aizdevums, dotācijas, norakstījumi, maksājumu atlikšana un vienošanās par publisko tiesību saistību atmaksu pa daļām ir saistīta ar valsts līdzekļu izmantošanu. Turklāt šie pasākumi rada priekšrocības uzņēmumam, samazinot tā izmaksas. Kā uzņēmums, kas nonācis grūtībās, Odlewnia Śrem nebūtu varējis saņemt tirgū finansējumu ar līdzīgiem nosacījumiem. Tādējādi šī priekšrocība rada konkurences traucējumus. |
| --- | --- |

(47)

Paziņotā garantija, aizdevums, dotācijas, norakstījumi, maksājumu atlikšana un vienošanās par publisko tiesību saistību atmaksu pa daļām ir saistīta ar valsts līdzekļu izmantošanu. Turklāt šie pasākumi rada priekšrocības uzņēmumam, samazinot tā izmaksas. Kā uzņēmums, kas nonācis grūtībās, Odlewnia Śrem nebūtu varējis saņemt tirgū finansējumu ar līdzīgiem nosacījumiem. Tādējādi šī priekšrocība rada konkurences traucējumus.

| (48) | Valsts kase bija gatava atteikties no veicamo nodokļu un vides maksājumu ieņēmumiem un, piešķirot subsīdijas un garantijas, radīt uzņēmumam priekšrocību salīdzinājumā ar tā konkurentiem. Nav pierādījumu tam, ka Polijas iestādes rīkojās kā tirgus kreditors, un paziņojumā par atbalstu Polijas iestādes atzina valsts atbalsta esību. |
| --- | --- |

(48)

Valsts kase bija gatava atteikties no veicamo nodokļu un vides maksājumu ieņēmumiem un, piešķirot subsīdijas un garantijas, radīt uzņēmumam priekšrocību salīdzinājumā ar tā konkurentiem. Nav pierādījumu tam, ka Polijas iestādes rīkojās kā tirgus kreditors, un paziņojumā par atbalstu Polijas iestādes atzina valsts atbalsta esību.

| (49) | Saņēmējs darbojas čuguna ražošanas tirgū un eksportē savus izstrādājumus uz citām ES dalībvalstīm. Tādējādi ir izpildīts kritērijs par ietekmi uz Kopienas iekšējo tirdzniecību. |
| --- | --- |

(49)

Saņēmējs darbojas čuguna ražošanas tirgū un eksportē savus izstrādājumus uz citām ES dalībvalstīm. Tādējādi ir izpildīts kritērijs par ietekmi uz Kopienas iekšējo tirdzniecību.

| (50) | Tāpēc pasākumi, kas netika piešķirti pirms pievienošanās un kas ir jauns atbalsts, tika uzskatīti par valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Polijas iestādes to neapstrīd. |
| --- | --- |

(50)

Tāpēc pasākumi, kas netika piešķirti pirms pievienošanās un kas ir jauns atbalsts, tika uzskatīti par valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Polijas iestādes to neapstrīd.

| (51) | EK līguma 87. panta 2. punkta izņēmumi neattiecas uz šo lietu. Attiecībā uz EK līguma 87. panta 3. punktā minētajiem izņēmumiem, tā kā atbalsta galvenais mērķis ir atjaunot grūtībās nonākuša uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju, vienīgais izņēmums, ko var piemērot, ir 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētais izņēmums, kas ļauj piešķirt valsts atbalstu, lai veicinātu noteiktas tautsaimnieciskas darbības, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm. |
| --- | --- |

(51)

EK līguma 87. panta 2. punkta izņēmumi neattiecas uz šo lietu. Attiecībā uz EK līguma 87. panta 3. punktā minētajiem izņēmumiem, tā kā atbalsta galvenais mērķis ir atjaunot grūtībās nonākuša uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju, vienīgais izņēmums, ko var piemērot, ir 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētais izņēmums, kas ļauj piešķirt valsts atbalstu, lai veicinātu noteiktas tautsaimnieciskas darbības, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm.

| (52) | Komisija izvērtēja pasākumus, kuri ir jauns atbalsts, un visu pārstrukturēšanas plānu saskaņā ar piemērojamām glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. Pašreizējās Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (“2004. gada pamatnostādnes”) stājās spēkā 2004. gada 10. oktobrī. |
| --- | --- |

(52)

Komisija izvērtēja pasākumus, kuri ir jauns atbalsts, un visu pārstrukturēšanas plānu saskaņā ar piemērojamām glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. Pašreizējās Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (“2004. gada pamatnostādnes”) stājās spēkā 2004. gada 10. oktobrī.

| (53) | Kā jau tika minēts Komisijas lēmumā uzsākt formālo izmeklēšanas procedūru, lai novērtētu jaunā pārstrukturēšanas atbalsta saderīgumu, pārstrukturēšanas atbalsts ir jāskata kopumā. Lai noteiktu, vai plāna izpildes rezultātā tiks atjaunota uzņēmuma dzīvotspēja un vai atbalsts nepārsniedz vajadzīgo minimumu, un lai noteiktu piemērotus kompensējošus pasākumus, ir jāņem vērā ne tikai jaunais atbalsts, bet visi atbalsta pasākumi. |
| --- | --- |

(53)

Kā jau tika minēts Komisijas lēmumā uzsākt formālo izmeklēšanas procedūru, lai novērtētu jaunā pārstrukturēšanas atbalsta saderīgumu, pārstrukturēšanas atbalsts ir jāskata kopumā. Lai noteiktu, vai plāna izpildes rezultātā tiks atjaunota uzņēmuma dzīvotspēja un vai atbalsts nepārsniedz vajadzīgo minimumu, un lai noteiktu piemērotus kompensējošus pasākumus, ir jāņem vērā ne tikai jaunais atbalsts, bet visi atbalsta pasākumi.

| (54) | Tā kā uzņēmuma Odlewnia Śrem tīrā peļņa 2005. gadā bija 3,9 miljoni zlotu, Komisijai bija šaubas par to, vai šo uzņēmumu var uzskatīt par “grūtībās nonākušu uzņēmumu” 2004. gada pamatnostādņu nozīmē un tādējādi par uzņēmumu, kuram ir tiesības uz pārstrukturēšanas atbalstu. Šīs šaubas radās jo īpaši tāpēc, ka trūka informācijas par pārstrukturēšanas perioda sākumu. Tas nozīmē, ka Komisija nezināja, attiecībā uz kuru brīdi ir jāveic novērtējums par atbilstību atbalsta piešķiršanas nosacījumiem. Polija skaidri norādīja, ka pārstrukturēšanas periods sākās 2003. gadā, un tāpēc uzņēmuma Odlewnia Śrem tīrā peļņa 2005. gadā būtu jāuzskata par zīmi, kas liecina, ka pārstrukturēšanas laikā tiek atjaunota uzņēmuma dzīvotspēja. |
| --- | --- |

(54)

Tā kā uzņēmuma Odlewnia Śrem tīrā peļņa 2005. gadā bija 3,9 miljoni zlotu, Komisijai bija šaubas par to, vai šo uzņēmumu var uzskatīt par “grūtībās nonākušu uzņēmumu” 2004. gada pamatnostādņu nozīmē un tādējādi par uzņēmumu, kuram ir tiesības uz pārstrukturēšanas atbalstu. Šīs šaubas radās jo īpaši tāpēc, ka trūka informācijas par pārstrukturēšanas perioda sākumu. Tas nozīmē, ka Komisija nezināja, attiecībā uz kuru brīdi ir jāveic novērtējums par atbilstību atbalsta piešķiršanas nosacījumiem. Polija skaidri norādīja, ka pārstrukturēšanas periods sākās 2003. gadā, un tāpēc uzņēmuma Odlewnia Śrem tīrā peļņa 2005. gadā būtu jāuzskata par zīmi, kas liecina, ka pārstrukturēšanas laikā tiek atjaunota uzņēmuma dzīvotspēja.

| (55) | Komisija ir pārliecinājusies, ka pārstrukturēšanas sākumā 2003. gadā uzņēmums bija grūtībās nonācis uzņēmums 2004. gada pamatnostādņu 9. punkta un turpmāko punktu nozīmē un tāpēc tam bija tiesības uz pārstrukturēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(55)

Komisija ir pārliecinājusies, ka pārstrukturēšanas sākumā 2003. gadā uzņēmums bija grūtībās nonācis uzņēmums 2004. gada pamatnostādņu 9. punkta un turpmāko punktu nozīmē un tāpēc tam bija tiesības uz pārstrukturēšanas atbalstu.

| (56) | 2004. gada pamatnostādnēs noteikts, ka “pārstrukturēšanas plānam, kurš īstenojams pēc iespējas īsā laika posmā, pieņemamā termiņā jāatjauno uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja, pamatojoties uz reāliem pieņēmumiem attiecībā uz turpmākiem darbības apstākļiem. Dzīvotspējas uzlabošanai jābūt galvenokārt sakarā ar iekšējiem pasākumiem.”. |
| --- | --- |

(56)

2004. gada pamatnostādnēs noteikts, ka “pārstrukturēšanas plānam, kurš īstenojams pēc iespējas īsā laika posmā, pieņemamā termiņā jāatjauno uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja, pamatojoties uz reāliem pieņēmumiem attiecībā uz turpmākiem darbības apstākļiem. Dzīvotspējas uzlabošanai jābūt galvenokārt sakarā ar iekšējiem pasākumiem.”.

| (57) | Uzņēmuma Odlewnia Śrem pirmā nopietnā problēma bija augstais parādu līmenis. Komisija atzīmē, ka finanšu pārstrukturēšana ir pabeigta. |
| --- | --- |

(57)

Uzņēmuma Odlewnia Śrem pirmā nopietnā problēma bija augstais parādu līmenis. Komisija atzīmē, ka finanšu pārstrukturēšana ir pabeigta.

| (58) | Uzņēmumam vairs nav likviditātes problēmu, un visas uzņēmējdarbības saistības tiek atmaksātas savlaicīgi. |
| --- | --- |

(58)

Uzņēmumam vairs nav likviditātes problēmu, un visas uzņēmējdarbības saistības tiek atmaksātas savlaicīgi.

| (59) | Lēmumā uzsākt izmeklēšanas procedūru Komisija izteica šaubas par to, vai pārstrukturēšana nav galvenokārt finansiāla un vai rūpnieciskās pārstrukturēšanas aspekti nav nepietiekami. Piezīmēs, ko Polijas iestādes iesniedza pēc lēmuma uzsākt procedūru, tās sniedza pietiekamus pierādījumus tam, ka ir pievērsta pietiekama uzmanība iekārtu modernizācijai un ražošanas pārorientēšanai. |
| --- | --- |

(59)

Lēmumā uzsākt izmeklēšanas procedūru Komisija izteica šaubas par to, vai pārstrukturēšana nav galvenokārt finansiāla un vai rūpnieciskās pārstrukturēšanas aspekti nav nepietiekami. Piezīmēs, ko Polijas iestādes iesniedza pēc lēmuma uzsākt procedūru, tās sniedza pietiekamus pierādījumus tam, ka ir pievērsta pietiekama uzmanība iekārtu modernizācijai un ražošanas pārorientēšanai.

| (60) | Lēmumā uzsākt procedūru Komisija izteica šaubas par iespējām atrast privātu ieguldītāju. Tomēr uzņēmumam izdevās panākt, ka tajā iegulda privāts uzņēmums, tādējādi palielinot tā uzticamību tirgū. |
| --- | --- |

(60)

Lēmumā uzsākt procedūru Komisija izteica šaubas par iespējām atrast privātu ieguldītāju. Tomēr uzņēmumam izdevās panākt, ka tajā iegulda privāts uzņēmums, tādējādi palielinot tā uzticamību tirgū.

| (61) | Lielākā daļa finanšu analīzes rādītāju liecina, ka pēc pārstrukturēšanas uzņēmums ir labākā stāvoklī, jo ir palielinājusies tā likviditāte, maksātspēja un rentabilitāte. |
| --- | --- |

(61)

Lielākā daļa finanšu analīzes rādītāju liecina, ka pēc pārstrukturēšanas uzņēmums ir labākā stāvoklī, jo ir palielinājusies tā likviditāte, maksātspēja un rentabilitāte.

| (62) | Pamatojoties uz šiem elementiem, Komisija secina, ka ir kliedētas šaubas par to, vai plāna izpildes rezultātā tiks atjaunota uzņēmuma dzīvotspēja. |
| --- | --- |

(62)

Pamatojoties uz šiem elementiem, Komisija secina, ka ir kliedētas šaubas par to, vai plāna izpildes rezultātā tiks atjaunota uzņēmuma dzīvotspēja.

| (63) | Komisijai bija šaubas par to, vai paziņotais pārstrukturēšanas atbalsts nerada pārmērīgus konkurences traucējumus. Polijai bija jāparāda, ka uzņēmuma čuguna ražošanas apjoma samazināšana par 50 % rūpnieciskai armatūrai un čuguna ražošanas izbeigšana vēja elektrostacijām bija patiesi kompensējoši pasākumi, nevis vienīgi rezultāts, ko izraisījuši tādi ārēji faktori kā pieprasījuma samazināšanās vai uzņēmuma nespēja konkurēt tirgū, un tāpēc nebija nepieciešami, lai atjaunotu tā dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(63)

Komisijai bija šaubas par to, vai paziņotais pārstrukturēšanas atbalsts nerada pārmērīgus konkurences traucējumus. Polijai bija jāparāda, ka uzņēmuma čuguna ražošanas apjoma samazināšana par 50 % rūpnieciskai armatūrai un čuguna ražošanas izbeigšana vēja elektrostacijām bija patiesi kompensējoši pasākumi, nevis vienīgi rezultāts, ko izraisījuši tādi ārēji faktori kā pieprasījuma samazināšanās vai uzņēmuma nespēja konkurēt tirgū, un tāpēc nebija nepieciešami, lai atjaunotu tā dzīvotspēju.

| (64) | Kā parādīja Polija, abu veidu izstrādājumiem ir labas izredzes uz rentabilitāti. Polija arī parādīja, ka uzņēmumam Odlewnia Śrem ir tehniskas iespējas ražot tādu pašu produkcijas apjomu kā pirms pārstrukturēšanas. Polija apņemas ierobežot uzņēmuma Odlewnia Śrem čuguna ražošanas apjomu rūpnieciskai armatūrai par 50 % no tā sākotnējā ražošanas apjoma un pilnībā izbeigt čuguna ražošanu vēja elektrostacijām. Līdz ar to Komisija uzskata, ka šos pasākumus var uzskatīt par kompensējošu pasākumu, nevis vienkārši par darbībām, kas vajadzīgas, lai atjaunotu uzņēmuma dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(64)

Kā parādīja Polija, abu veidu izstrādājumiem ir labas izredzes uz rentabilitāti. Polija arī parādīja, ka uzņēmumam Odlewnia Śrem ir tehniskas iespējas ražot tādu pašu produkcijas apjomu kā pirms pārstrukturēšanas. Polija apņemas ierobežot uzņēmuma Odlewnia Śrem čuguna ražošanas apjomu rūpnieciskai armatūrai par 50 % no tā sākotnējā ražošanas apjoma un pilnībā izbeigt čuguna ražošanu vēja elektrostacijām. Līdz ar to Komisija uzskata, ka šos pasākumus var uzskatīt par kompensējošu pasākumu, nevis vienkārši par darbībām, kas vajadzīgas, lai atjaunotu uzņēmuma dzīvotspēju.

| (65) | Polijas iestādes sniedza daudz sīkas informācijas par summām, kas uzskatāmas par saņēmēja paša ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksās. |
| --- | --- |

(65)

Polijas iestādes sniedza daudz sīkas informācijas par summām, kas uzskatāmas par saņēmēja paša ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksās.

| (66) | Komisijai nav jāpieņem nostāja par to, vai 31. apsvērumā uzskaitītos elementus var uzskatīt par paša ieguldījumu pārstrukturēšanā, bet tā uzskata, ka 30. apsvērumā minētos līdzekļus var uzskatīt par paša ieguldījumu. |
| --- | --- |

(66)

Komisijai nav jāpieņem nostāja par to, vai 31. apsvērumā uzskaitītos elementus var uzskatīt par paša ieguldījumu pārstrukturēšanā, bet tā uzskata, ka 30. apsvērumā minētos līdzekļus var uzskatīt par paša ieguldījumu.

| (67) | Noslēgumā jāpiebilst, ka attiecībā uz līdzekļiem pārstrukturēšanas finansēšanai 23,7 miljonus zlotu var uzskatīt par ieguldījumu pārstrukturēšanā no saņēmēja paša līdzekļiem vai no ārējiem līdzekļiem, kas neietver valsts atbalstu. Pārstrukturēšanas kopējās izmaksas, ieskaitot izmaksas, kas radās pirms pievienošanās, bija 43,6 miljoni zlotu. Tādējādi uzņēmuma Odlewnia Śrem paša ieguldījums pārstrukturēšanas kopējās izmaksās ir 54 %. |
| --- | --- |

(67)

Noslēgumā jāpiebilst, ka attiecībā uz līdzekļiem pārstrukturēšanas finansēšanai 23,7 miljonus zlotu var uzskatīt par ieguldījumu pārstrukturēšanā no saņēmēja paša līdzekļiem vai no ārējiem līdzekļiem, kas neietver valsts atbalstu. Pārstrukturēšanas kopējās izmaksas, ieskaitot izmaksas, kas radās pirms pievienošanās, bija 43,6 miljoni zlotu. Tādējādi uzņēmuma Odlewnia Śrem paša ieguldījums pārstrukturēšanas kopējās izmaksās ir 54 %.

| (68) | Minimālais līmenis uzņēmuma paša ieguldījumam pārstrukturēšanas izmaksās, kas noteikts 2004. gada pamatnostādnēs, ir 50 %. Tāpēc Komisija secina, ka uzņēmuma paša ieguldījums ir nozīmīgs un, ņemot vērā iesniegto informāciju, atbalsts ir ierobežots līdz minimumam. |
| --- | --- |

(68)

Minimālais līmenis uzņēmuma paša ieguldījumam pārstrukturēšanas izmaksās, kas noteikts 2004. gada pamatnostādnēs, ir 50 %. Tāpēc Komisija secina, ka uzņēmuma paša ieguldījums ir nozīmīgs un, ņemot vērā iesniegto informāciju, atbalsts ir ierobežots līdz minimumam.

| (69) | Turklāt atbalsta saņēmējs darbojas Stalova Volā, kas atrodas reģionā, kuram ir tiesības uz atbalstu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu. To nepārprotami var uzskatīt par papildu faktoru par labu atbalsta saderīgumam (skatīt 2004. gada pamatnostādņu 56. punktu). |
| --- | --- |

(69)

Turklāt atbalsta saņēmējs darbojas Stalova Volā, kas atrodas reģionā, kuram ir tiesības uz atbalstu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu. To nepārprotami var uzskatīt par papildu faktoru par labu atbalsta saderīgumam (skatīt 2004. gada pamatnostādņu 56. punktu).

| (70) | Komisija konstatē, ka Polija ir nelikumīgi īstenojusi šo atbalstu, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punktu. Tomēr Komisija secina, ka atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu, |
| --- | --- |

(70)

Komisija konstatē, ka Polija ir nelikumīgi īstenojusi šo atbalstu, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punktu. Tomēr Komisija secina, ka atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts 43,6 miljonu zlotu apmērā, ko Polija piešķīrusi uzņēmumam Odlewnia Śrem, ir saderīgs ar kopējo tirgu EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Polijas Republikai.

Briselē, 2008. gada 10. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

1

(2)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

2

(3)  OV C 70, 19.3.2002., 21. lpp.

3

(4)  OV C 70, 19.3.2002., 8. lpp.

4

(5)  OV L 279, 23.10.2001., 1. lpp.

5

(6)  Pirmās instances tiesas spriedums lietā T-109/01, Fleuren Compost pret Komisiju (2004), ECR II-127, 74. punkts.

6

Fleuren Compost

---

IETEIKUMI

Komisija

| 7.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/17

---

KOMISIJAS IETEIKUMS

(2009. gada 29. jūnijs)

par pasākumiem vienotā tirgus darbības uzlabošanai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/524/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 211. pantu,

tā kā:

| (1) | Vienotā tirgus sekmīgai darbībai ir būtiska nozīme jaunu darba vietu radīšanā, izaugsmē un ekonomikas stabilitātes veicināšanā. Jo efektīvāks būs vienotais tirgus, jo labvēlīgāka būs uzņēmējdarbības vide, rosinot uzņēmumus veikt ieguldījumus un radīt jaunas darba vietas, un jo vairāk pieaugs patērētāju uzticība un pieprasījums. Tādēļ ekonomikas lejupslīdes apstākļos Eiropas ekonomikas atveseļošanas veicināšanā vienota tirgus sekmīgai darbībai ir izšķirīga loma. |
| --- | --- |

(1)

Vienotā tirgus sekmīgai darbībai ir būtiska nozīme jaunu darba vietu radīšanā, izaugsmē un ekonomikas stabilitātes veicināšanā. Jo efektīvāks būs vienotais tirgus, jo labvēlīgāka būs uzņēmējdarbības vide, rosinot uzņēmumus veikt ieguldījumus un radīt jaunas darba vietas, un jo vairāk pieaugs patērētāju uzticība un pieprasījums. Tādēļ ekonomikas lejupslīdes apstākļos Eiropas ekonomikas atveseļošanas veicināšanā vienota tirgus sekmīgai darbībai ir izšķirīga loma.

| (2) | Vienota tirgus sekmīgas darbības nodrošināšanā būtiska nozīme ir pareizi transponētiem, piemērotiem, ieviestiem, uzraudzītiem un pienācīgi saskaņotiem Kopienas noteikumiem, kuri ietekmē vienotā tirgus darbību (turpmāk tekstā – “vienotā tirgus noteikumi”). |
| --- | --- |

(2)

Vienota tirgus sekmīgas darbības nodrošināšanā būtiska nozīme ir pareizi transponētiem, piemērotiem, ieviestiem, uzraudzītiem un pienācīgi saskaņotiem Kopienas noteikumiem, kuri ietekmē vienotā tirgus darbību (turpmāk tekstā – “vienotā tirgus noteikumi”).

| (3) | Komisijas paziņojuma “Vienots tirgus 21. gadsimta Eiropai” (turpmāk tekstā – “Vienotā tirgus pārskats”) (1) sagatavošanas konsultācijās un analīzē ir apzināta virkne nepilnību, kas rāda, ka vienotais tirgus vēl nedarbojas tik efektīvi, kā vajadzētu. Daudzās jomās un nozarēs jāiegulda papildu darbs. Iedzīvotāji un uzņēmēji bieži nespēj izmantot daudzās vienotā tirgus iespējas tāpēc, ka noteikumi netiek pienācīgi piemēroti un izpildīti. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas paziņojuma “Vienots tirgus 21. gadsimta Eiropai” (turpmāk tekstā – “Vienotā tirgus pārskats”) (1) sagatavošanas konsultācijās un analīzē ir apzināta virkne nepilnību, kas rāda, ka vienotais tirgus vēl nedarbojas tik efektīvi, kā vajadzētu. Daudzās jomās un nozarēs jāiegulda papildu darbs. Iedzīvotāji un uzņēmēji bieži nespēj izmantot daudzās vienotā tirgus iespējas tāpēc, ka noteikumi netiek pienācīgi piemēroti un izpildīti.

| (4) | Tādēļ Vienotā tirgus pārskatā Komisija ierosināja konkrētu pasākumu kopumu, lai iedzīvotāji un uzņēmēji arī turpmāk varētu gūt labumu, izmantojot vienotā tirgus ekonomiskās priekšrocības (2). |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ Vienotā tirgus pārskatā Komisija ierosināja konkrētu pasākumu kopumu, lai iedzīvotāji un uzņēmēji arī turpmāk varētu gūt labumu, izmantojot vienotā tirgus ekonomiskās priekšrocības (2).

| (5) | Dalībvalstu un Kopienas pasākumiem vajadzētu būt savstarpēji papildinošiem. Vienotā tirgus sekmīgas darbības nodrošināšanā svarīga nozīme ir koordinētai rīcībai un sadarbībai – Komisijas un dalībvalstu partnerībā – ar kopīgu mērķi uzlabot vienotā tirgus noteikumu transponēšanu, piemērošanu un izpildi. Šā ieteikuma kontekstā partnerības pieeja pārsniedz sadarbību, kas jau ir izveidota vairākās vienotā tirgus politikas jomās. Saskaņā ar partnerības pieeju jāizveido un jāsaglabā ciešāka sadarbība dalībvalstīs un starp dalībvalstīm, kā arī ar Komisiju visās būtiskajās vienotā tirgus jomās. Tā nozīmē arī to, ka dalībvalstis uzņemas kopēju atbildību un tādējādi aktīvāku lomu vienotā tirgus pārvaldībā. |
| --- | --- |

(5)

Dalībvalstu un Kopienas pasākumiem vajadzētu būt savstarpēji papildinošiem. Vienotā tirgus sekmīgas darbības nodrošināšanā svarīga nozīme ir koordinētai rīcībai un sadarbībai – Komisijas un dalībvalstu partnerībā – ar kopīgu mērķi uzlabot vienotā tirgus noteikumu transponēšanu, piemērošanu un izpildi. Šā ieteikuma kontekstā partnerības pieeja pārsniedz sadarbību, kas jau ir izveidota vairākās vienotā tirgus politikas jomās. Saskaņā ar partnerības pieeju jāizveido un jāsaglabā ciešāka sadarbība dalībvalstīs un starp dalībvalstīm, kā arī ar Komisiju visās būtiskajās vienotā tirgus jomās. Tā nozīmē arī to, ka dalībvalstis uzņemas kopēju atbildību un tādējādi aktīvāku lomu vienotā tirgus pārvaldībā.

| (6) | Vienotā tirgus pārskatā un jo īpaši turpmākajās diskusijās ar dalībvalstīm ir apzinātas dažas jomas, kam ir izšķirīga nozīme vienotā tirgus sekmīgas darbības panākšanā, proti: koordinācijas nodrošināšana vienotā tirgus jautājumos; sadarbības uzlabošana dalībvalstīs un starp dalībvalstīm, kā arī ar Komisiju; vienotā tirgus noteikumu transponēšanas uzlabošana; tirgus un nozaru uzraudzība, lai apzinātu iespējamus tirgus darbības traucējumus; vienotā tirgus noteikumu piemērošanas uzlabošana; vienotā tirgus noteikumu izpildes stiprināšana un problēmu risināšanas veicināšana; valsts tiesību aktu regulāras novērtēšanas veicināšana un iedzīvotāju un uzņēmēju informēšana par viņu tiesībām vienotajā tirgū. |
| --- | --- |

(6)

Vienotā tirgus pārskatā un jo īpaši turpmākajās diskusijās ar dalībvalstīm ir apzinātas dažas jomas, kam ir izšķirīga nozīme vienotā tirgus sekmīgas darbības panākšanā, proti: koordinācijas nodrošināšana vienotā tirgus jautājumos; sadarbības uzlabošana dalībvalstīs un starp dalībvalstīm, kā arī ar Komisiju; vienotā tirgus noteikumu transponēšanas uzlabošana; tirgus un nozaru uzraudzība, lai apzinātu iespējamus tirgus darbības traucējumus; vienotā tirgus noteikumu piemērošanas uzlabošana; vienotā tirgus noteikumu izpildes stiprināšana un problēmu risināšanas veicināšana; valsts tiesību aktu regulāras novērtēšanas veicināšana un iedzīvotāju un uzņēmēju informēšana par viņu tiesībām vienotajā tirgū.

| (7) | Šā ieteikuma pamatā lielā mērā ir risinājumi, ko dažas dalībvalstis jau ir ieviesušas un kas šajās dalībvalstīs praksē ir izrādījušies veiksmīgi. Atkarībā no tā, kādi pasākumi attiecīgās dalībvalsts apstākļos būtu visefektīvākie, katra dalībvalsts var izvēlēties šā ieteikuma īstenošanai piemērotāko praksi, jo prakse un procedūras, kas ir efektīvas vienā dalībvalstī, citur var izrādīties mazāk efektīvas. |
| --- | --- |

(7)

Šā ieteikuma pamatā lielā mērā ir risinājumi, ko dažas dalībvalstis jau ir ieviesušas un kas šajās dalībvalstīs praksē ir izrādījušies veiksmīgi. Atkarībā no tā, kādi pasākumi attiecīgās dalībvalsts apstākļos būtu visefektīvākie, katra dalībvalsts var izvēlēties šā ieteikuma īstenošanai piemērotāko praksi, jo prakse un procedūras, kas ir efektīvas vienā dalībvalstī, citur var izrādīties mazāk efektīvas.

| (8) | Pētījumos secināts, ka dalībvalstīm jāuzlabo iekšējā koordinācija vienotā tirgus jautājumos, jo patlaban kompetence ir sadrumstalota starp dažādām valsts iestādēm (3). Ņemot vērā to, ka vienotā tirgus noteikumu piemērošanā katrā dalībvalstī var būt iesaistītas ļoti dažādas valsts, reģionālās un vietējās iestādes, būtu jāuzlabo šo iestāžu sadarbības efektivitāte. Tādēļ dalībvalstīm būtu jānodrošina un jāstiprina vienotā tirgus koordinācijas funkcija valsts pārvaldes iestādēs atkarībā no konkrētām valsts pārvaldes struktūrām un tradīcijām. Par šo funkciju atbildīgajām iestādēm būtu jāuztic kopējā atbildība par šā ieteikuma īstenošanas plānošanu, pārraudzību un vērtēšanu. |
| --- | --- |

(8)

Pētījumos secināts, ka dalībvalstīm jāuzlabo iekšējā koordinācija vienotā tirgus jautājumos, jo patlaban kompetence ir sadrumstalota starp dažādām valsts iestādēm (3). Ņemot vērā to, ka vienotā tirgus noteikumu piemērošanā katrā dalībvalstī var būt iesaistītas ļoti dažādas valsts, reģionālās un vietējās iestādes, būtu jāuzlabo šo iestāžu sadarbības efektivitāte. Tādēļ dalībvalstīm būtu jānodrošina un jāstiprina vienotā tirgus koordinācijas funkcija valsts pārvaldes iestādēs atkarībā no konkrētām valsts pārvaldes struktūrām un tradīcijām. Par šo funkciju atbildīgajām iestādēm būtu jāuztic kopējā atbildība par šā ieteikuma īstenošanas plānošanu, pārraudzību un vērtēšanu.

| (9) | Cieša pārrobežu sadarbība to dalībvalstu iestāžu starpā, kuru kompetencē ir vienotā tirgus jautājumi, ļauj panākt savstarpēju uzticēšanos, un tai ir būtiska nozīme vienotā tirgus noteikumu pareizā piemērošanā. Dalībvalstīm būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu Komisijas izveidoto pārrobežu tīklu un elektroniskās informācijas sistēmu (piemēram, Iekšējā tirgus informācijas sistēmas (IMI), RAPEX
   (4), RASFF
   (5) vai Patērētāju tiesību aizsardzības sadarbības tīkla) darbspēju, pieņemot atbilstīgus noteikumus, tostarp piešķirot līdzekļus. |
| --- | --- |

(9)

Cieša pārrobežu sadarbība to dalībvalstu iestāžu starpā, kuru kompetencē ir vienotā tirgus jautājumi, ļauj panākt savstarpēju uzticēšanos, un tai ir būtiska nozīme vienotā tirgus noteikumu pareizā piemērošanā. Dalībvalstīm būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu Komisijas izveidoto pārrobežu tīklu un elektroniskās informācijas sistēmu (piemēram, Iekšējā tirgus informācijas sistēmas (IMI), RAPEX
   (4), RASFF
   (5) vai Patērētāju tiesību aizsardzības sadarbības tīkla) darbspēju, pieņemot atbilstīgus noteikumus, tostarp piešķirot līdzekļus.

| (10) | Iekšējā tirgus progresa ziņojumi liecina, ka vēl jāuzlabo iekšējā tirgus direktīvu transponēšanas termiņu ievērošana un kvalitāte. Lai arī Komisijas 2004. gada 12. jūlija Ieteikums par to direktīvu transponēšanu valsts tiesību aktos, kuras ietekmē iekšējo tirgu (6) (turpmāk tekstā – “Komisijas 2004. gada ieteikums”), kopumā ir īstenots un transponēšana tāpēc kļuvusi ievērojami raitāka, dažas šā ieteikuma daļas joprojām jāpiemēro efektīvāk. Šajā ieteikumā ir atgādināti un papildināti vēl īstenojamie Komisijas 2004. gada ieteikumā minētie pasākumi; šis ieteikums joprojām ir atsauces dokuments, kas jāizmanto par transponēšanu atbildīgajām dalībvalstu pārvaldes iestādēm. Šā ieteikuma pamatā ir arī Komisijas paziņojums “Rezultātu Eiropa – Kopienas tiesību aktu piemērošana” (7) un Komisijas paziņojums “Lamfalisī procesa pārskats – pastiprināta uzraudzības konverģence” (8). |
| --- | --- |

(10)

Iekšējā tirgus progresa ziņojumi liecina, ka vēl jāuzlabo iekšējā tirgus direktīvu transponēšanas termiņu ievērošana un kvalitāte. Lai arī Komisijas 2004. gada 12. jūlija Ieteikums par to direktīvu transponēšanu valsts tiesību aktos, kuras ietekmē iekšējo tirgu (6) (turpmāk tekstā – “Komisijas 2004. gada ieteikums”), kopumā ir īstenots un transponēšana tāpēc kļuvusi ievērojami raitāka, dažas šā ieteikuma daļas joprojām jāpiemēro efektīvāk. Šajā ieteikumā ir atgādināti un papildināti vēl īstenojamie Komisijas 2004. gada ieteikumā minētie pasākumi; šis ieteikums joprojām ir atsauces dokuments, kas jāizmanto par transponēšanu atbildīgajām dalībvalstu pārvaldes iestādēm. Šā ieteikuma pamatā ir arī Komisijas paziņojums “Rezultātu Eiropa – Kopienas tiesību aktu piemērošana” (7) un Komisijas paziņojums “Lamfalisī procesa pārskats – pastiprināta uzraudzības konverģence” (8).

| (11) | Tirgus jāuzrauga, lai apzinātu nozares, kurās tirgus patērētāju un uzņēmēju labā nedarbojas pienācīgi, un lai vienotā tirgus politikā pievērstu šīm jomām lielāku uzmanību. Tādēļ vienotā tirgus politikas izstrādē un uzraudzībā tirgus uzraudzībai būtu jākļūst par būtisku elementu (piemēram, izmantojot patēriņa tirgus progresa ziņojumu). Komisijas un dalībvalstu iestāžu sadarbība tirgus uzraudzības un datu apkopošanas darbā uzlabos valstu un Kopienas mērogā izmantojamo datu un analīzes kvalitāti un palīdzēs panākt vienprātību vienotā tirgus jautājumos. Dalībvalstis tiek aicinātas piedalīties Komisijas tirgus uzraudzības pasākumos un veikt līdzīgus pasākumus valsts mērogā, pielāgojot tos īpašām valsts vajadzībām. |
| --- | --- |

(11)

Tirgus jāuzrauga, lai apzinātu nozares, kurās tirgus patērētāju un uzņēmēju labā nedarbojas pienācīgi, un lai vienotā tirgus politikā pievērstu šīm jomām lielāku uzmanību. Tādēļ vienotā tirgus politikas izstrādē un uzraudzībā tirgus uzraudzībai būtu jākļūst par būtisku elementu (piemēram, izmantojot patēriņa tirgus progresa ziņojumu). Komisijas un dalībvalstu iestāžu sadarbība tirgus uzraudzības un datu apkopošanas darbā uzlabos valstu un Kopienas mērogā izmantojamo datu un analīzes kvalitāti un palīdzēs panākt vienprātību vienotā tirgus jautājumos. Dalībvalstis tiek aicinātas piedalīties Komisijas tirgus uzraudzības pasākumos un veikt līdzīgus pasākumus valsts mērogā, pielāgojot tos īpašām valsts vajadzībām.

| (12) | Dažādos valstu pētījumos uzsvērta mācību nozīme, lai palīdzētu valsts, reģionālā un vietējā līmeņa amatpersonām, tostarp tiesnešiem, pareizi transponēt, piemērot un izpildīt vienotā tirgus noteikumus. Šajā kontekstā ir būtiski nodrošināt, ka šos noteikumus un ietekmi uz Kopienas ārējo konkurētspēju kopumā vienmēr ņem vērā, izstrādājot valsts tiesību aktus. Mācību nozīmi apstiprina arī nesen veikts Eiropas Parlamenta pētījums un rezolūcija par valstu tiesnešu lomu un 2005. gada rezolūcija par konkurences tiesībām (9), kā arī nesen pieņemtā Padomes rezolūcija (10). Amatpersonas būtu jāizglīto arī par Kopienas tiesībām un jo īpaši par vienotā tirgus noteikumiem. |
| --- | --- |

(12)

Dažādos valstu pētījumos uzsvērta mācību nozīme, lai palīdzētu valsts, reģionālā un vietējā līmeņa amatpersonām, tostarp tiesnešiem, pareizi transponēt, piemērot un izpildīt vienotā tirgus noteikumus. Šajā kontekstā ir būtiski nodrošināt, ka šos noteikumus un ietekmi uz Kopienas ārējo konkurētspēju kopumā vienmēr ņem vērā, izstrādājot valsts tiesību aktus. Mācību nozīmi apstiprina arī nesen veikts Eiropas Parlamenta pētījums un rezolūcija par valstu tiesnešu lomu un 2005. gada rezolūcija par konkurences tiesībām (9), kā arī nesen pieņemtā Padomes rezolūcija (10). Amatpersonas būtu jāizglīto arī par Kopienas tiesībām un jo īpaši par vienotā tirgus noteikumiem.

| (13) | Vienotā tirgus noteikumu efektīva izpilde un atbilstīgi pasākumi, lai atrisinātu problēmas, ar ko saskaras iedzīvotāji un uzņēmēji, ir būtiski, lai palīdzētu iedzīvotājiem un uzņēmējiem izmantot Līgumā garantēto brīvību priekšrocības. Pilnveidojot problēmu risināšanas jomā panākto sadarbību, jo īpaši ar SOLVIT
   (11) starpniecību, dalībvalstīm ar Komisijas atbalstu būtu jāuzlabo problēmu risināšanas mehānismu spēja – vai nu ar valsts tiesu, vai ārpustiesas mehānismu palīdzību – nodrošināt efektīvu tiesisko aizsardzību. Svarīgi ir novērst apstākļus, kas rada dažādās problēmas. |
| --- | --- |

(13)

Vienotā tirgus noteikumu efektīva izpilde un atbilstīgi pasākumi, lai atrisinātu problēmas, ar ko saskaras iedzīvotāji un uzņēmēji, ir būtiski, lai palīdzētu iedzīvotājiem un uzņēmējiem izmantot Līgumā garantēto brīvību priekšrocības. Pilnveidojot problēmu risināšanas jomā panākto sadarbību, jo īpaši ar SOLVIT
   (11) starpniecību, dalībvalstīm ar Komisijas atbalstu būtu jāuzlabo problēmu risināšanas mehānismu spēja – vai nu ar valsts tiesu, vai ārpustiesas mehānismu palīdzību – nodrošināt efektīvu tiesisko aizsardzību. Svarīgi ir novērst apstākļus, kas rada dažādās problēmas.

| (14) | Regulāra valsts tiesību aktu uzraudzība un vērtēšana ir svarīga, jo ļauj pārbaudīt, cik efektīvi dalībvalstis piemēro vienotā tirgus noteikumus praksē, un apzināt tiesību aktus, kas varētu traucēt iedzīvotājiem un uzņēmējiem izmantot visas šo noteikumu priekšrocības. Šādi pasākumi visās dalībvalstīs būtu jāveic sistemātiskāk. |
| --- | --- |

(14)

Regulāra valsts tiesību aktu uzraudzība un vērtēšana ir svarīga, jo ļauj pārbaudīt, cik efektīvi dalībvalstis piemēro vienotā tirgus noteikumus praksē, un apzināt tiesību aktus, kas varētu traucēt iedzīvotājiem un uzņēmējiem izmantot visas šo noteikumu priekšrocības. Šādi pasākumi visās dalībvalstīs būtu jāveic sistemātiskāk.

| (15) | Nesenās Eirobarometra aptaujas (12) un Komisijas informācijas un problēmu risināšanas dienestiem adresēti lūgumi rāda, ka iedzīvotāji un uzņēmēji vairāk jāinformē par viņu tiesībām vienotajā tirgū, lai viņi spētu izmantot šīs tiesības praksē. Turklāt iedzīvotājiem un uzņēmējiem jādod iespēja saņemt ar šo tiesību īstenošanu saistītu palīdzību. Šajā nolūkā dalībvalstīm ar Komisijas atbalstu un attiecīgos gadījumos sadarbībā ar ieinteresētajām pusēm būtu jānodrošina praktiska informācija un padomi jautājumos, kas attiecas uz iedzīvotājiem un uzņēmējiem, kuri vēlas dzīvot, mācīties, strādāt, dibināt uzņēmumus vai piedāvāt preces un pakalpojumus citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(15)

Nesenās Eirobarometra aptaujas (12) un Komisijas informācijas un problēmu risināšanas dienestiem adresēti lūgumi rāda, ka iedzīvotāji un uzņēmēji vairāk jāinformē par viņu tiesībām vienotajā tirgū, lai viņi spētu izmantot šīs tiesības praksē. Turklāt iedzīvotājiem un uzņēmējiem jādod iespēja saņemt ar šo tiesību īstenošanu saistītu palīdzību. Šajā nolūkā dalībvalstīm ar Komisijas atbalstu un attiecīgos gadījumos sadarbībā ar ieinteresētajām pusēm būtu jānodrošina praktiska informācija un padomi jautājumos, kas attiecas uz iedzīvotājiem un uzņēmējiem, kuri vēlas dzīvot, mācīties, strādāt, dibināt uzņēmumus vai piedāvāt preces un pakalpojumus citās dalībvalstīs.

| (16) | Šā ieteikuma pielikumā ir izklāstīti pasākumi, ko dalībvalstis varētu veikt, lai īstenotu šo ieteikumu, un sniegts dažās dalībvalstīs ieviesto praktisko risinājumu saraksts – šī prakse ir ieteikto pasākumu pamatā. Lai arī daži pasākumi sākotnēji varētu radīt izmaksas, jāsecina, ka tie varētu palīdzēt ietaupīt līdzekļus, piemēram, vienkāršojot valsts administratīvo praksi, un ilgtermiņā uzlabot vienotā tirgus darbību, tādējādi dodot labumu patērētājiem un uzņēmējiem. |
| --- | --- |

(16)

Šā ieteikuma pielikumā ir izklāstīti pasākumi, ko dalībvalstis varētu veikt, lai īstenotu šo ieteikumu, un sniegts dažās dalībvalstīs ieviesto praktisko risinājumu saraksts – šī prakse ir ieteikto pasākumu pamatā. Lai arī daži pasākumi sākotnēji varētu radīt izmaksas, jāsecina, ka tie varētu palīdzēt ietaupīt līdzekļus, piemēram, vienkāršojot valsts administratīvo praksi, un ilgtermiņā uzlabot vienotā tirgus darbību, tādējādi dodot labumu patērētājiem un uzņēmējiem.

| (17) | Šā ieteikuma īstenošanas virzība būtu jāuzrauga Komisijas un dalībvalstu ciešā sadarbībā, tostarp apspriežoties – pamatojoties uz kritērijiem un rādītājiem – Iekšējā tirgus padomdevējā komitejā (IMAC). Lai Komisija četrus gadus pēc šā ieteikuma publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī varētu veikt tā īstenošanas rezultātu novērtējumu, dalībvalstīm trīs gadus pēc šā ieteikuma publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī būtu jāiesniedz Komisijai ziņojumi par ieteikuma īstenošanā veiktajiem pasākumiem, |
| --- | --- |

(17)

Šā ieteikuma īstenošanas virzība būtu jāuzrauga Komisijas un dalībvalstu ciešā sadarbībā, tostarp apspriežoties – pamatojoties uz kritērijiem un rādītājiem – Iekšējā tirgus padomdevējā komitejā (IMAC). Lai Komisija četrus gadus pēc šā ieteikuma publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī varētu veikt tā īstenošanas rezultātu novērtējumu, dalībvalstīm trīs gadus pēc šā ieteikuma publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī būtu jāiesniedz Komisijai ziņojumi par ieteikuma īstenošanā veiktajiem pasākumiem,

AR ŠO DALĪBVALSTĪM IESAKA.

| 1. | Nodrošināt un stiprināt vienotā tirgus koordinācijas funkciju, kas veicina efektīvu koordināciju iestādēs un starp iestādēm, kuras atbild par vienotā tirgus jautājumiem valsts, reģionālā un vietējā līmenī un valsts pārvaldē ir atskaites punkts vienotā tirgus jautājumos. |
| --- | --- |

1.

Nodrošināt un stiprināt vienotā tirgus koordinācijas funkciju, kas veicina efektīvu koordināciju iestādēs un starp iestādēm, kuras atbild par vienotā tirgus jautājumiem valsts, reģionālā un vietējā līmenī un valsts pārvaldē ir atskaites punkts vienotā tirgus jautājumos.

| 2. | Sekmēt to administratīvo iestāžu aktīvu sadarbību, kuras dažādās dalībvalstīs atbild par vienotā tirgus jautājumiem, un sadarbību ar Komisiju, piešķirot pietiekamus līdzekļus. |
| --- | --- |

2.

Sekmēt to administratīvo iestāžu aktīvu sadarbību, kuras dažādās dalībvalstīs atbild par vienotā tirgus jautājumiem, un sadarbību ar Komisiju, piešķirot pietiekamus līdzekļus.

| 3. | Veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai uzlabotu to direktīvu transponēšanu, kuras ietekmē vienoto tirgu. |
| --- | --- |

3.

Veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai uzlabotu to direktīvu transponēšanu, kuras ietekmē vienoto tirgu.

| 4. | Atbalstīt Komisijas veikto tirgus uzraudzības darbu un ar to saistīto datu apkopošanu, aktīvi piedaloties Kopienas mēroga pasākumos un attiecīgos gadījumos apsverot līdzīgus valsts mēroga pasākumus. |
| --- | --- |

4.

Atbalstīt Komisijas veikto tirgus uzraudzības darbu un ar to saistīto datu apkopošanu, aktīvi piedaloties Kopienas mēroga pasākumos un attiecīgos gadījumos apsverot līdzīgus valsts mēroga pasākumus.

| 5. | Nodrošināt, lai valsts iestādēm un amatpersonām būtu pietiekamas zināšanas par Kopienas tiesībām un jo īpaši par vienotā tirgus noteikumiem, lai tās varētu efektīvi piemērot vienotā tirgus noteikumus un vajadzības gadījumā ņemt vērā šādus noteikumus, sagatavojot un ieviešot jaunus tiesību aktus valsts mērogā. |
| --- | --- |

5.

Nodrošināt, lai valsts iestādēm un amatpersonām būtu pietiekamas zināšanas par Kopienas tiesībām un jo īpaši par vienotā tirgus noteikumiem, lai tās varētu efektīvi piemērot vienotā tirgus noteikumus un vajadzības gadījumā ņemt vērā šādus noteikumus, sagatavojot un ieviešot jaunus tiesību aktus valsts mērogā.

| 6. | Atvieglot un veicināt ātru un efektīvu to problēmu risināšanu, ar kurām iedzīvotāji un uzņēmēji saskaras, īstenojot savas tiesības vienotajā tirgū, šajā nolūkā kopumā veicot pasākumus, lai uzlabotu vienotā tirgus noteikumu izpildi, un jo īpaši nodrošinot to, ka tiesnešiem ir pietiekamas zināšanas par Kopienas tiesībām, tostarp par vienotā tirgus noteikumiem, un pietiekamā mērā atbalstot problēmu risināšanas mehānismus. |
| --- | --- |

6.

Atvieglot un veicināt ātru un efektīvu to problēmu risināšanu, ar kurām iedzīvotāji un uzņēmēji saskaras, īstenojot savas tiesības vienotajā tirgū, šajā nolūkā kopumā veicot pasākumus, lai uzlabotu vienotā tirgus noteikumu izpildi, un jo īpaši nodrošinot to, ka tiesnešiem ir pietiekamas zināšanas par Kopienas tiesībām, tostarp par vienotā tirgus noteikumiem, un pietiekamā mērā atbalstot problēmu risināšanas mehānismus.

| 7. | Regulāri vērtēt un novērtēt valsts tiesību aktus, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību vienotā tirgus noteikumiem, un, to darot, regulāri pārskatīt piemērojamos izņēmumus un atkāpes, kas paredzētas spēkā esošajos vienotā tirgus noteikumos. |
| --- | --- |

7.

Regulāri vērtēt un novērtēt valsts tiesību aktus, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību vienotā tirgus noteikumiem, un, to darot, regulāri pārskatīt piemērojamos izņēmumus un atkāpes, kas paredzētas spēkā esošajos vienotā tirgus noteikumos.

| 8. | Sniegt uzņēmējiem un iedzīvotājiem vairāk praktiskas informācijas par vienotā tirgus jautājumiem. |
| --- | --- |

8.

Sniegt uzņēmējiem un iedzīvotājiem vairāk praktiskas informācijas par vienotā tirgus jautājumiem.

| 9. | Izvērtēt pielikumā izklāstītos pasākumus un praksi un, ņemot vērā valsts institucionālās tradīcijas, pieņemt to praksi, kas uzlabos vai varētu uzlabot iekšējā tirgus darbību un ir piemērotākā, lai īstenotu šo ieteikumu. |
| --- | --- |

9.

Izvērtēt pielikumā izklāstītos pasākumus un praksi un, ņemot vērā valsts institucionālās tradīcijas, pieņemt to praksi, kas uzlabos vai varētu uzlabot iekšējā tirgus darbību un ir piemērotākā, lai īstenotu šo ieteikumu.

| 10. | Veicot šā ieteikuma īstenošanas uzraudzību, sadarboties ar Komisiju un citām dalībvalstīm, regulāri informēt Komisiju par šā ieteikuma īstenošanā veiktajiem pasākumiem un iesniegt Komisijai galīgo ziņojumu trīs gadus pēc šā ieteikuma publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

10.

Veicot šā ieteikuma īstenošanas uzraudzību, sadarboties ar Komisiju un citām dalībvalstīm, regulāri informēt Komisiju par šā ieteikuma īstenošanā veiktajiem pasākumiem un iesniegt Komisijai galīgo ziņojumu trīs gadus pēc šā ieteikuma publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2009. gada 29. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Charlie McCREEVY

---

(1)  COM(2007) 724, galīgā redakcija, 20.11.2007.

1

(2)  Laikposmā no 1992. līdz 2006. gadam Kopienas IKP ir pieaudzis par 2,15 %, un radīti 2,75 miljoni papildu darba vietu, savukārt laikposmā no 1995. līdz 2005. gadam iekšzemes tirdzniecības apjoms Kopienā ir pieaudzis par 30 % (SEC(2007) 1521, 20.11.2007.).

2

(3)  Komisijas dienestu darba dokuments par modernizēta vienota tirgus politikas instrumentiem (SEC(2007) 1518, 20.11.2007.).

3

(4)  Ātrās brīdināšanas sistēma attiecībā uz bīstamiem nepārtikas produktiem.

4

(5)  Ātrās brīdināšanas sistēma attiecībā uz pārtiku un barību.

5

(6)  OV L 98, 16.4.2005., 47. lpp.

6

(7)  COM(2007) 502, galīgā redakcija, 5.9.2007.

7

(8)  COM(2007) 727, galīgā redakcija, 20.11.2007.

8

(9)  EP Rezolūcija par valstu tiesnešu lomu Eiropas tiesu sistēmā (INI/2007/2027, 9.7.2008.); EP Rezolūcija par Komisijas 2004. gada ziņojumu par konkurences politiku (INI/2005/2209, 20.3.2006.).

9

(10)  Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju sanāksmes Padomē 2008. gada 28. oktobra Rezolūcija Nr. 14757.

10

(11)  Komisijas paziņojums “Efektīva problēmu risināšana iekšējā tirgū (SOLVIT)” (COM(2001) 702), galīgā redakcija, 27.11.2001.).

11

SOLVIT

(12)  http://ec.europa.eu/internal_market/strategy/index_en.htm#061204

12

---

PIELIKUMS

Pasākumi un prakse, kas uzlabo vienotā tirgus darbību

1.   PASĀKUMI, KAS NODROŠINA LABĀKU KOORDINĀCIJU VIENOTĀ TIRGUS JAUTĀJUMOS

Dalībvalstis tiek aicinātas veikt šādus pasākumus:

| a) | uzticēt jaunai vai pastāvošai valsts pārvaldes iestādei atbildību par vienotā tirgus jautājumu koordinēšanu; |
| --- | --- |

a)

uzticēt jaunai vai pastāvošai valsts pārvaldes iestādei atbildību par vienotā tirgus jautājumu koordinēšanu;

| b) | nodrošināt valdības ministriju un aģentūru darbības koordināciju vienotā tirgus jautājumos; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt valdības ministriju un aģentūru darbības koordināciju vienotā tirgus jautājumos;

| c) | nodrošināt valdības ministriju un aģentūru darbības koordināciju, no vienas puses, un reģionālo un vietējo iestāžu darbības koordināciju, no otras puses, kā arī koordināciju reģionālo un vietējo iestāžu starpā; |
| --- | --- |

c)

nodrošināt valdības ministriju un aģentūru darbības koordināciju, no vienas puses, un reģionālo un vietējo iestāžu darbības koordināciju, no otras puses, kā arī koordināciju reģionālo un vietējo iestāžu starpā;

| d) | nodrošināt, lai attiecīgās valdības ministrijas un aģentūras un citas iestādes ievēro vienotā tirgus noteikumus; |
| --- | --- |

d)

nodrošināt, lai attiecīgās valdības ministrijas un aģentūras un citas iestādes ievēro vienotā tirgus noteikumus;

| e) | apsvērt iespēju uzticēt virkni ar vienoto tirgu saistītu pasākumu vienai iestādei, ievērojot attiecīgās valsts pārvaldes organizāciju; |
| --- | --- |

e)

apsvērt iespēju uzticēt virkni ar vienoto tirgu saistītu pasākumu vienai iestādei, ievērojot attiecīgās valsts pārvaldes organizāciju;

| f) | plānot, uzraudzīt un vērtēt šā ieteikuma īstenošanu. |
| --- | --- |

f)

plānot, uzraudzīt un vērtēt šā ieteikuma īstenošanu.

| Ar ierosinātajiem pasākumiem saistītā dažu dalībvalstu prakse |
| --- |
| Atbildība par vienotā tirgus jautājumu koordināciju | — | Dažas valdības iestādes jau gandrīz veic vienotā tirgus koordinācijas funkciju. Vienotā tirgus jautājumos tās cieši sadarbojas ar citām iestādēm, nodrošina valsts tiesību aktu atbilstību vienotā tirgus noteikumiem un atbild par vairākiem ar vienoto tirgu saistītiem pasākumiem. |

Ar ierosinātajiem pasākumiem saistītā dažu dalībvalstu prakse

Atbildība par vienotā tirgus jautājumu koordināciju

—

Dažas valdības iestādes jau gandrīz veic vienotā tirgus koordinācijas funkciju. Vienotā tirgus jautājumos tās cieši sadarbojas ar citām iestādēm, nodrošina valsts tiesību aktu atbilstību vienotā tirgus noteikumiem un atbild par vairākiem ar vienoto tirgu saistītiem pasākumiem.

Ministriju sadarbība

| — | Starpministriju darba grupas, kas nodarbojas ar vienotā tirgus jautājumiem, tuvina attiecīgo iestāžu pārstāvjus. |
| --- | --- |

—

Starpministriju darba grupas, kas nodarbojas ar vienotā tirgus jautājumiem, tuvina attiecīgo iestāžu pārstāvjus.

Vertikālā koordinācija

| — | Ir izveidoti īpaši tīkli, piemēram, publiskā iepirkuma vai tirgus uzraudzības jomā, kas sasaista reģionālās un vietējās iestādes. Šo tīklu rīcībā ir kopējas datubāzes vai tīmekļa vietnes. |
| --- | --- |

—

Ir izveidoti īpaši tīkli, piemēram, publiskā iepirkuma vai tirgus uzraudzības jomā, kas sasaista reģionālās un vietējās iestādes. Šo tīklu rīcībā ir kopējas datubāzes vai tīmekļa vietnes.

| — | Ja izskatāmie temati skar reģionālo un vietējo iestāžu pārstāvju intereses, tie piedalās starpministriju grupu darbā. |
| --- | --- |

—

Ja izskatāmie temati skar reģionālo un vietējo iestāžu pārstāvju intereses, tie piedalās starpministriju grupu darbā.

Politiskā pamanāmība

| — | Regulāri, piemēram, valsts ministru padomes apakškomitejās notiek politiskas diskusijas par vienotā tirgus jautājumiem. |
| --- | --- |

—

Regulāri, piemēram, valsts ministru padomes apakškomitejās notiek politiskas diskusijas par vienotā tirgus jautājumiem.

| — | Valsts parlaments aktīvi iesaistās vienotā tirgus jautājumu analīzē, piemēram, gatavojot ziņojumus vai veicot pētījumus par šiem jautājumiem. |
| --- | --- |

—

Valsts parlaments aktīvi iesaistās vienotā tirgus jautājumu analīzē, piemēram, gatavojot ziņojumus vai veicot pētījumus par šiem jautājumiem.

Tiesību aktu aizsardzība

| — | Valdības iestāde nodrošina valsts tiesību aktu atbilstību vienotā tirgus noteikumiem, cita starpā, pārbaudot valsts tiesību aktu projektus. |
| --- | --- |

—

Valdības iestāde nodrošina valsts tiesību aktu atbilstību vienotā tirgus noteikumiem, cita starpā, pārbaudot valsts tiesību aktu projektus.

Vienotā tirgus pasākumu tuvināšana

| — | Dažas valdības iestādes atbild par vairākiem ar vienoto tirgu saistītiem pasākumiem, piemēram, par SOLVIT, IMI, paziņojumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/34/EK (1) un Padomes Regulu (EK) Nr. 2679/98 (2), vienoto kontaktpunktu izveidi saskaņā ar preču tiesību aktu paketi. |
| --- | --- |

—

Dažas valdības iestādes atbild par vairākiem ar vienoto tirgu saistītiem pasākumiem, piemēram, par SOLVIT, IMI, paziņojumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/34/EK (1) un Padomes Regulu (EK) Nr. 2679/98 (2), vienoto kontaktpunktu izveidi saskaņā ar preču tiesību aktu paketi.

2.   PASĀKUMI, KAS UZLABO DALĪBVALSTU SADARBĪBU UN SADARBĪBU AR KOMISIJU

Dalībvalstis tiek aicinātas veikt šādus pasākumus:

| a) | pastāvīgi nodrošināt vajadzīgās valodu, IT un citas mācības un veicināt izpratni par pastāvošajiem tīkliem un attiecīgajiem datu aizsardzības noteikumiem, lai nodrošinātu Kopienas tīklu (piemēram, Iekšējā tirgus informācijas sistēmas (IMI), RAPEX, RASFF vai Patērētāju tiesību aizsardzības sadarbības u. c. tīklu) pilnīgu darbspēju valsts līmenī; |
| --- | --- |

a)

pastāvīgi nodrošināt vajadzīgās valodu, IT un citas mācības un veicināt izpratni par pastāvošajiem tīkliem un attiecīgajiem datu aizsardzības noteikumiem, lai nodrošinātu Kopienas tīklu (piemēram, Iekšējā tirgus informācijas sistēmas (IMI), RAPEX, RASFF vai Patērētāju tiesību aizsardzības sadarbības u. c. tīklu) pilnīgu darbspēju valsts līmenī;

| b) | organizēt – piemēram, izmantojot pastāvošos tīklus – par vienotā tirgus jautājumiem atbildīgo valsts pārvaldes amatpersonu apmaiņas starpvalstu mērogā; |
| --- | --- |

b)

organizēt – piemēram, izmantojot pastāvošos tīklus – par vienotā tirgus jautājumiem atbildīgo valsts pārvaldes amatpersonu apmaiņas starpvalstu mērogā;

| c) | nodrošināt, ka par valsts administratīvās kultūras daļu kļūst to iestāžu aktīva sadarbība, kuras dažādās dalībvalstīs atbild par vienotā tirgus jautājumiem; |
| --- | --- |

c)

nodrošināt, ka par valsts administratīvās kultūras daļu kļūst to iestāžu aktīva sadarbība, kuras dažādās dalībvalstīs atbild par vienotā tirgus jautājumiem;

| d) | veikt organizatoriskus pasākumus, lai dalībvalstis spētu ātri atbildēt uz Komisijas informācijas pieprasījumiem par vienotā tirgus noteikumu piemērošanu valsts mērogā un jo īpaši saistībā ar ES izmēģinājuma projektu (3) un pienākumu neizpildes procedūrām. |
| --- | --- |

d)

veikt organizatoriskus pasākumus, lai dalībvalstis spētu ātri atbildēt uz Komisijas informācijas pieprasījumiem par vienotā tirgus noteikumu piemērošanu valsts mērogā un jo īpaši saistībā ar ES izmēģinājuma projektu (3) un pienākumu neizpildes procedūrām.

| Ar ierosinātajiem pasākumiem saistītā dažu dalībvalstu prakse |
| --- |
| Valsts iestāžu sadarbība | — | Tirgus uzraudzībā, īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū (4) un citos vienotā tirgus jautājumos cieši sadarbojas Ziemeļvalstis un Baltijas valstis. |

Ar ierosinātajiem pasākumiem saistītā dažu dalībvalstu prakse

Valsts iestāžu sadarbība

—

Tirgus uzraudzībā, īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū (4) un citos vienotā tirgus jautājumos cieši sadarbojas Ziemeļvalstis un Baltijas valstis.

| — | Valsts iestādes sadarbojas publiskā iepirkuma jomā (piemēram, Publiskā iepirkuma tīklā) un tirgus uzraudzībā. Valsts tirgus uzraudzības iestādes patēriņa (nepārtikas) preču nekaitīguma jomā cieši sadarbojas PROSAFE tīklā, bet ICSMS sistēma atvieglo tehnisko preču tirgus uzraudzību. |
| --- | --- |

—

Valsts iestādes sadarbojas publiskā iepirkuma jomā (piemēram, Publiskā iepirkuma tīklā) un tirgus uzraudzībā. Valsts tirgus uzraudzības iestādes patēriņa (nepārtikas) preču nekaitīguma jomā cieši sadarbojas PROSAFE tīklā, bet ICSMS sistēma atvieglo tehnisko preču tirgus uzraudzību.

Administratīvā apmaiņa starp valstu iestādēm

| — | Valsts konkurences iestādes piedalās valsts amatpersonu apmaiņās Eiropas Konkurences iestāžu tīklā. |
| --- | --- |

—

Valsts konkurences iestādes piedalās valsts amatpersonu apmaiņās Eiropas Konkurences iestāžu tīklā.

| — | Vairākas valsts tirgus uzraudzības iestādes un par patērētāju aizsardzības tiesību aktu izpildi atbildīgās iestādes piedalās valsts amatpersonu apmaiņā Patērētāju tiesību drošības tīklā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/95/EK (5) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (6). |
| --- | --- |

—

Vairākas valsts tirgus uzraudzības iestādes un par patērētāju aizsardzības tiesību aktu izpildi atbildīgās iestādes piedalās valsts amatpersonu apmaiņā Patērētāju tiesību drošības tīklā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/95/EK (5) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (6).

Finanšu un cilvēku resursu atbalsts

| — | Ir norīkotas atsevišķas darba grupas Iekšējā tirgus informācijas (IMI) tīkla izveidei, piešķirot tām pietiekamus finanšu un cilvēku resursus IMI tīkla izveidei visā attiecīgo dalībvalstu teritorijā. |
| --- | --- |

—

Ir norīkotas atsevišķas darba grupas Iekšējā tirgus informācijas (IMI) tīkla izveidei, piešķirot tām pietiekamus finanšu un cilvēku resursus IMI tīkla izveidei visā attiecīgo dalībvalstu teritorijā.

Mācības

| — | Valsts iestāžu pārstāvji pēc Komisijas rīkoto mācību apmeklēšanas valsts līmenī māca citus IMI tīkla locekļus. Labākie panākumi šai praksei ir tad, ja izglītotāja pienākumus paredz amatpersonu darba pienākumu aprakstā. |
| --- | --- |

—

Valsts iestāžu pārstāvji pēc Komisijas rīkoto mācību apmeklēšanas valsts līmenī māca citus IMI tīkla locekļus. Labākie panākumi šai praksei ir tad, ja izglītotāja pienākumus paredz amatpersonu darba pienākumu aprakstā.

3.   PASĀKUMI, KAS UZLABO VIENOTĀ TIRGUS NOTEIKUMU TRANSPONĒŠANU

Dalībvalstis tiek aicinātas veikt šādus pasākumus:

| a) | iepriekš efektīvi sagatavoties vienotā tirgus direktīvu transponēšanai, piemērošanai un izpildei valsts mērogā; |
| --- | --- |

a)

iepriekš efektīvi sagatavoties vienotā tirgus direktīvu transponēšanai, piemērošanai un izpildei valsts mērogā;

| b) | nodrošināt, lai visas iesaistītās amatpersonas savstarpēji cieši sadarbotos, un veicināt to, ka sarunās par attiecīgo direktīvu piedalās arī amatpersonas, kas atbild par šīs direktīvas transponēšanu un piemērošanu valsts mērogā; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt, lai visas iesaistītās amatpersonas savstarpēji cieši sadarbotos, un veicināt to, ka sarunās par attiecīgo direktīvu piedalās arī amatpersonas, kas atbild par šīs direktīvas transponēšanu un piemērošanu valsts mērogā;

| c) | uzlabot valsts pārvaldes iestāžu un valsts, reģionālo un decentralizēto parlamentu, un transponēšanā iesaistīto reģionālo un vietējo iestāžu sadarbību un vajadzības gadījumā sniegt tām visu ar sarunām un transponēšanas procesu saistīto būtisko informāciju; |
| --- | --- |

c)

uzlabot valsts pārvaldes iestāžu un valsts, reģionālo un decentralizēto parlamentu, un transponēšanā iesaistīto reģionālo un vietējo iestāžu sadarbību un vajadzības gadījumā sniegt tām visu ar sarunām un transponēšanas procesu saistīto būtisko informāciju;

| d) | vajadzības gadījumā transponēšanas procesa laikā informēt ieinteresētās puses par tiem ar vienoto tirgu saistītajiem likumdošanas priekšlikumiem, kuri varētu interesēt uzņēmējus un iedzīvotājus; |
| --- | --- |

d)

vajadzības gadījumā transponēšanas procesa laikā informēt ieinteresētās puses par tiem ar vienoto tirgu saistītajiem likumdošanas priekšlikumiem, kuri varētu interesēt uzņēmējus un iedzīvotājus;

| e) | transponējot direktīvas, izvairīties no nevajadzīgu papildu noteikumu pieņemšanas (7); |
| --- | --- |

e)

transponējot direktīvas, izvairīties no nevajadzīgu papildu noteikumu pieņemšanas (7);

| f) | ar dažādiem līdzekļiem atvieglot dialogu ar Komisiju par vienotā tirgus direktīvu transponēšanu, piemēram, izmantojot atbilstības tabulas, lai valsts tiesību akti kļūtu labāk pārredzami un vieglāk uztverami. |
| --- | --- |

f)

ar dažādiem līdzekļiem atvieglot dialogu ar Komisiju par vienotā tirgus direktīvu transponēšanu, piemēram, izmantojot atbilstības tabulas, lai valsts tiesību akti kļūtu labāk pārredzami un vieglāk uztverami.

| Ar ierosinātajiem pasākumiem saistītā dažu dalībvalstu prakse |
| --- |
| Iepriekšēja sagatavošanās | — | Kad Komisija iesniedz direktīvu, dalībvalstis sagatavo valsts ietekmes novērtējumus. Tie ietver sīku analīzi par direktīvas ietekmi attiecīgajā dalībvalstī un par transponēšanas vai piemērošanas iespējamo nozīmi. Visā transponēšanas procesā tos atjaunina. |

Ar ierosinātajiem pasākumiem saistītā dažu dalībvalstu prakse

Iepriekšēja sagatavošanās

—

Kad Komisija iesniedz direktīvu, dalībvalstis sagatavo valsts ietekmes novērtējumus. Tie ietver sīku analīzi par direktīvas ietekmi attiecīgajā dalībvalstī un par transponēšanas vai piemērošanas iespējamo nozīmi. Visā transponēšanas procesā tos atjaunina.

Nepārtrauktība

| — | Dalībvalstis nodrošina direktīvu apspriešanā, transponēšanā un izpildē iesaistīto amatpersonu ciešu sadarbību. Šādas nepārtrauktības nodrošināšana uzsvērta valsts transponēšanas pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstis nodrošina direktīvu apspriešanā, transponēšanā un izpildē iesaistīto amatpersonu ciešu sadarbību. Šādas nepārtrauktības nodrošināšana uzsvērta valsts transponēšanas pamatnostādnēs.

Sadarbība ar parlamentiem

| — | Informāciju par jaunumiem Kopienas direktīvu transponēšanā valsts parlamentiem nosūta agrīnā posmā un regulāri, cita starpā izmantojot transponēšanas progresa ziņojumu, ko publicē reizi ceturksnī. |
| --- | --- |

—

Informāciju par jaunumiem Kopienas direktīvu transponēšanā valsts parlamentiem nosūta agrīnā posmā un regulāri, cita starpā izmantojot transponēšanas progresa ziņojumu, ko publicē reizi ceturksnī.

Sadarbība ar reģionālajām un vietējām iestādēm

| — | Transponēšanas koordinācijas starpministriju grupu darbā piedalās reģionālo vai decentralizēto iestāžu amatpersonas. |
| --- | --- |

—

Transponēšanas koordinācijas starpministriju grupu darbā piedalās reģionālo vai decentralizēto iestāžu amatpersonas.

| — | Dalībvalstis rīko transponēšanas procesam veltītas mācības un konferences visu līmeņu valsts pārvaldes iestādēm un NVO. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstis rīko transponēšanas procesam veltītas mācības un konferences visu līmeņu valsts pārvaldes iestādēm un NVO.

Saziņa ar ieinteresētajām pusēm

| — | Sabiedrībai internetā ir pieejama vienkāršota transponēšanas datubāze. Informāciju par transponēšanas gaitu publicē ministriju tīmekļa vietnēs un internetā publicē termiņā netransponēto direktīvu sarakstu. |
| --- | --- |

—

Sabiedrībai internetā ir pieejama vienkāršota transponēšanas datubāze. Informāciju par transponēšanas gaitu publicē ministriju tīmekļa vietnēs un internetā publicē termiņā netransponēto direktīvu sarakstu.

| — | Valsts iestāžu pienākums ir sniegt iedzīvotājiem ar jauniem transponēšanas tiesību aktiem saistītus ieteikumus vismaz 12 nedēļas pirms šo tiesību aktu stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

—

Valsts iestāžu pienākums ir sniegt iedzīvotājiem ar jauniem transponēšanas tiesību aktiem saistītus ieteikumus vismaz 12 nedēļas pirms šo tiesību aktu stāšanās spēkā.

Izvairīšanās no nevajadzīgām papildu prasībām

| — | Ir ieviestas īpašas riska pārvaldības un kontroles procedūras, lai direktīvu transponēšanas procesā izvairītos no acīmredzami nevajadzīgiem papildu pasākumiem, piemēram, īpaša valdības komiteja sistemātiski kontrolē transponēšanas valsts likumprojektus, kas pārsniedz direktīvu prasības. |
| --- | --- |

—

Ir ieviestas īpašas riska pārvaldības un kontroles procedūras, lai direktīvu transponēšanas procesā izvairītos no acīmredzami nevajadzīgiem papildu pasākumiem, piemēram, īpaša valdības komiteja sistemātiski kontrolē transponēšanas valsts likumprojektus, kas pārsniedz direktīvu prasības.

Atbilstības tabulas

| — | Informācijai un pārbaudēm izmanto atbilstības tabulas. |
| --- | --- |

—

Informācijai un pārbaudēm izmanto atbilstības tabulas.

4.   PASĀKUMI TIRGUS UN NOZARU LABĀKAI UZRAUDZĪBAI, LAI APZINĀTU IESPĒJAMUS TIRGUS DARBĪBAS TRAUCĒJUMUS

Dalībvalstis tiek aicinātas veikt šādus pasākumus:

| a) | vākt kvalitatīvu un kvantitatīvu informāciju par uzraugāmajiem tirgiem un nozarēm, izmantojot, piemēram, akadēmiķu, konsultantu vai ieinteresēto pušu veiktas tirgus analīzes rezultātus vai valsts statistikas biroju un sūdzību izskatīšanas iestāžu savāktus datus; |
| --- | --- |

a)

vākt kvalitatīvu un kvantitatīvu informāciju par uzraugāmajiem tirgiem un nozarēm, izmantojot, piemēram, akadēmiķu, konsultantu vai ieinteresēto pušu veiktas tirgus analīzes rezultātus vai valsts statistikas biroju un sūdzību izskatīšanas iestāžu savāktus datus;

| b) | apzināt vietējos informācijas avotus un atvieglot vietējo ieinteresēto pušu iesaisti tirgus uzraudzības procesā, piemēram, rīkojot Komisijas un galveno vietējo ieinteresēto pušu vietējas konsultācijas vai tikšanās; |
| --- | --- |

b)

apzināt vietējos informācijas avotus un atvieglot vietējo ieinteresēto pušu iesaisti tirgus uzraudzības procesā, piemēram, rīkojot Komisijas un galveno vietējo ieinteresēto pušu vietējas konsultācijas vai tikšanās;

| c) | piedalīties uzraudzības darbā, kas veltīts īpašiem aspektiem, piemēram, konkurences analīzei, regulējuma novērtējumiem vai datu apkopošanai, lai novērtētu tirgus darbību patērētāju labā (piemēram, regulāri vācot datus par salīdzināmu patēriņa preču un pakalpojumu vidējām cenām, grupējot patērētāju sūdzības un izstrādājot atbilstošus noteikumu izpildes kvalitātes mērīšanas rādītājus). |
| --- | --- |

c)

piedalīties uzraudzības darbā, kas veltīts īpašiem aspektiem, piemēram, konkurences analīzei, regulējuma novērtējumiem vai datu apkopošanai, lai novērtētu tirgus darbību patērētāju labā (piemēram, regulāri vācot datus par salīdzināmu patēriņa preču un pakalpojumu vidējām cenām, grupējot patērētāju sūdzības un izstrādājot atbilstošus noteikumu izpildes kvalitātes mērīšanas rādītājus).

| Ar ierosinātajiem pasākumiem saistītā dažu dalībvalstu prakse |
| --- |
| Informācijas apkopošana | — | Dalībvalstis sniedz Komisijai informāciju par uzraugāmajiem tirgiem vai nozarēm (piemēram, mazumtirdzniecības tirgus uzraudzības pasākumu kontekstā). |

Ar ierosinātajiem pasākumiem saistītā dažu dalībvalstu prakse

Informācijas apkopošana

—

Dalībvalstis sniedz Komisijai informāciju par uzraugāmajiem tirgiem vai nozarēm (piemēram, mazumtirdzniecības tirgus uzraudzības pasākumu kontekstā).

Īpaši uzraudzības aspekti

| — | Dalībvalstis veic uzraudzību, arī raugoties no patērētāju viedokļa (piemēram, katru gadu publisko salīdzinošu patērētāju apstākļu rādītāju par 57 tirgiem; šo metodiku ir pieņēmušas arī citas dalībvalstis) vai no konkurences viedokļa (piemēram, uzrauga kādu valsts mazumtirdzniecības nozari no konkurences viedokļa). |
| --- | --- |

—

Dalībvalstis veic uzraudzību, arī raugoties no patērētāju viedokļa (piemēram, katru gadu publisko salīdzinošu patērētāju apstākļu rādītāju par 57 tirgiem; šo metodiku ir pieņēmušas arī citas dalībvalstis) vai no konkurences viedokļa (piemēram, uzrauga kādu valsts mazumtirdzniecības nozari no konkurences viedokļa).

Valsts līmeņa uzraudzība

| — | Ciešā sadarbībā ar Komisiju ir veikts izmēģinājuma pārbaudes pasākums, lai noskaidrotu, vai Komisijas metodiku varētu izmantot valsts mērogā, un lai norādītu, kādā virzienā dalībvalstīs veicama turpmāka padziļināta analīze. |
| --- | --- |

—

Ciešā sadarbībā ar Komisiju ir veikts izmēģinājuma pārbaudes pasākums, lai noskaidrotu, vai Komisijas metodiku varētu izmantot valsts mērogā, un lai norādītu, kādā virzienā dalībvalstīs veicama turpmāka padziļināta analīze.

5.   PASĀKUMI, KAS UZLABO VIENOTĀ TIRGUS NOTEIKUMU PIEMĒROŠANU

Attiecībā uz amatpersonām, kas atbild par vienotā tirgus noteikumu piemērošanu, dalībvalstis tiek aicinātas veikt šādus pasākumus:

| a) | amatpersonām stājoties darbā, nodrošināt mācības par Kopienas tiesībām un jo īpaši par vienotā tirgus noteikumiem; |
| --- | --- |

a)

amatpersonām stājoties darbā, nodrošināt mācības par Kopienas tiesībām un jo īpaši par vienotā tirgus noteikumiem;

| b) | izstrādāt pastāvīgas kvalifikācijas celšanas programmas par Kopienas tiesībām un jo īpaši par vienotā tirgus noteikumiem; |
| --- | --- |

b)

izstrādāt pastāvīgas kvalifikācijas celšanas programmas par Kopienas tiesībām un jo īpaši par vienotā tirgus noteikumiem;

| c) | sniegt praktiskus ieteikumus un padomus par vienotā tirgus noteikumiem un to piemērošanu. |
| --- | --- |

c)

sniegt praktiskus ieteikumus un padomus par vienotā tirgus noteikumiem un to piemērošanu.

| Ar ierosinātajiem pasākumiem saistītā dažu dalībvalstu prakse |
| --- |
| Mācības | — | Dalībvalstis rīko obligātas amatpersonu mācības par Kopienas tiesībām, piemēram, lai varētu strādāt valsts pārvaldē, amatpersonām vispirms jāapgūst Kopienas tiesības; dalībvalstis rīko obligātus seminārus par valsts pārvaldes jautājumiem, tostarp ievadnodarbības Kopienas jautājumos. |

Ar ierosinātajiem pasākumiem saistītā dažu dalībvalstu prakse

Mācības

—

Dalībvalstis rīko obligātas amatpersonu mācības par Kopienas tiesībām, piemēram, lai varētu strādāt valsts pārvaldē, amatpersonām vispirms jāapgūst Kopienas tiesības; dalībvalstis rīko obligātus seminārus par valsts pārvaldes jautājumiem, tostarp ievadnodarbības Kopienas jautājumos.

Pastāvīga kvalifikācijas celšana

| — | Dalībvalstis rīko Kopienas un vienotā tirgus jautājumiem veltītas mācības, izmantojot tiešsaistes mācību moduļus; regulāri gatavo informatīvus izdevumus; valsts pārvaldes iestādēs notiek konferences un regulāras mācību nodarbības. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstis rīko Kopienas un vienotā tirgus jautājumiem veltītas mācības, izmantojot tiešsaistes mācību moduļus; regulāri gatavo informatīvus izdevumus; valsts pārvaldes iestādēs notiek konferences un regulāras mācību nodarbības.

| — | Ir īpašas amatpersonām paredzētas mācību programmas par iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

—

Ir īpašas amatpersonām paredzētas mācību programmas par iekšējo tirgu.

Praktiski ieteikumi un padomi

| — | Īpašs iekšējā tirgus ceļvedis palīdz valsts amatpersonām pilnveidot zināšanas un prasmes; dalībvalstis izstrādā arī izvērstas pamatnostādnes par savstarpēju atzīšanu pēc Preču tiesību aktu paketes pieņemšanas. |
| --- | --- |

—

Īpašs iekšējā tirgus ceļvedis palīdz valsts amatpersonām pilnveidot zināšanas un prasmes; dalībvalstis izstrādā arī izvērstas pamatnostādnes par savstarpēju atzīšanu pēc Preču tiesību aktu paketes pieņemšanas.

| — | Īpašs palīdzības dienests meklē atbildes uz amatpersonu informācijas pieprasījumiem par iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

—

Īpašs palīdzības dienests meklē atbildes uz amatpersonu informācijas pieprasījumiem par iekšējo tirgu.

| — | Valsts ministriju tīmekļa vietnēs publicēti skaidrojoši ieteikumi par tiesību aktu izpratni un interpretāciju, lai amatpersonas detalizēti informētu par to piemērošanu. |
| --- | --- |

—

Valsts ministriju tīmekļa vietnēs publicēti skaidrojoši ieteikumi par tiesību aktu izpratni un interpretāciju, lai amatpersonas detalizēti informētu par to piemērošanu.

Kopienas tiesību un vienotā tirgus noteikumu apguve un pārbaudes

| — | Kopienas tiesības ir tiesiskās izglītības obligāta daļa. |
| --- | --- |

—

Kopienas tiesības ir tiesiskās izglītības obligāta daļa.

| — | Lai iegūtu amatu valsts pārvaldē, amatpersonām jānokārto eksāmens arī par Kopienas tiesībām un vienotā tirgus noteikumiem. |
| --- | --- |

—

Lai iegūtu amatu valsts pārvaldē, amatpersonām jānokārto eksāmens arī par Kopienas tiesībām un vienotā tirgus noteikumiem.

6.   PASĀKUMI, KAS STIPRINA VIENOTĀ TIRGUS NOTEIKUMU IZPILDI UN VEICINA PROBLĒMU RISINĀŠANAS MEHĀNISMU DARBĪBU

(1)   Problēmu risināšanas ārpustiesas mehānismi

Dalībvalstis tiek aicinātas veikt šādus pasākumus:

| a) | nodrošināt, lai uzņēmējiem un iedzīvotājiem būtu pieejamas pārredzamas, vienkāršas un lētas alternatīvas domstarpību risināšanas (ADR) procedūras; |
| --- | --- |

a)

nodrošināt, lai uzņēmējiem un iedzīvotājiem būtu pieejamas pārredzamas, vienkāršas un lētas alternatīvas domstarpību risināšanas (ADR) procedūras;

| b) | piedalīties un aktīvi sekmēt – jo īpaši, piešķirot pietiekamus līdzekļus – Kopienas līmeņa problēmu risināšanas mehānismu, piemēram, SOLVIT un ES izmēģinājuma projekta darbību un turpmāku attīstību; |
| --- | --- |

b)

piedalīties un aktīvi sekmēt – jo īpaši, piešķirot pietiekamus līdzekļus – Kopienas līmeņa problēmu risināšanas mehānismu, piemēram, SOLVIT un ES izmēģinājuma projekta darbību un turpmāku attīstību;

| c) | ar vienoto tirgu saistītās tīmekļa vietnēs sniegt uzņēmējiem un iedzīvotājiem pietiekamu informāciju par valsts un Kopienas mēroga problēmu risināšanas mehānismiem; |
| --- | --- |

c)

ar vienoto tirgu saistītās tīmekļa vietnēs sniegt uzņēmējiem un iedzīvotājiem pietiekamu informāciju par valsts un Kopienas mēroga problēmu risināšanas mehānismiem;

| d) | novērst cēloņus, kas rada problēmas un liek uzņēmējiem un iedzīvotājiem izmantot problēmu risināšanas mehānismus. |
| --- | --- |

d)

novērst cēloņus, kas rada problēmas un liek uzņēmējiem un iedzīvotājiem izmantot problēmu risināšanas mehānismus.

(2)   Valsts tiesu iekārta

Dalībvalstis tiek aicinātas veikt šādus pasākumus:

| a) | tiesnešiem stājoties darbā, nodrošināt pamatmācības par Kopienas tiesībām un jo īpaši par vienotā tirgus noteikumiem un pastāvīgas kvalifikācijas celšanas programmas, tostarp – izmantojot Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu (8), kas organizē un finansē tiesnešu apmaiņas programmas; |
| --- | --- |

a)

tiesnešiem stājoties darbā, nodrošināt pamatmācības par Kopienas tiesībām un jo īpaši par vienotā tirgus noteikumiem un pastāvīgas kvalifikācijas celšanas programmas, tostarp – izmantojot Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu (8), kas organizē un finansē tiesnešu apmaiņas programmas;

| b) | nodrošināt, lai tiesnešiem būtu viegla piekļuve pilnīgai un atjauninātai informācijai par Kopienas vienotā tirgus tiesību aktiem un Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru, tostarp – izmantojot paredzēto Kopienas e-tiesiskuma portālu (9) kas nodrošinās “vienas pieturas (elektronisko) tīmekļa vietni”, kurā varēs iegūt informāciju par Eiropas tiesiskumu un piekļūt Eiropas tiesu procedūrām; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt, lai tiesnešiem būtu viegla piekļuve pilnīgai un atjauninātai informācijai par Kopienas vienotā tirgus tiesību aktiem un Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru, tostarp – izmantojot paredzēto Kopienas e-tiesiskuma portālu (9) kas nodrošinās “vienas pieturas (elektronisko) tīmekļa vietni”, kurā varēs iegūt informāciju par Eiropas tiesiskumu un piekļūt Eiropas tiesu procedūrām;

| c) | mudināt valsts tiesas un šķīrējtiesas vākt un publiskot informāciju par svarīgiem valsts spriedumiem ar vienoto tirgu saistītās lietās, jo īpaši par valsts spriedumiem, kuros piemēro Eiropas Kopienu Tiesas prejudiciālos nolēmumus. |
| --- | --- |

c)

mudināt valsts tiesas un šķīrējtiesas vākt un publiskot informāciju par svarīgiem valsts spriedumiem ar vienoto tirgu saistītās lietās, jo īpaši par valsts spriedumiem, kuros piemēro Eiropas Kopienu Tiesas prejudiciālos nolēmumus.

| Ar ierosinātajiem pasākumiem saistītā dažu dalībvalstu prakse |
| --- |
| Alternatīvi strīdu risināšanas mehānismi | — | Lai izskatītu nelielus strīdus un pieņemtu lēmumus ātrāk, efektīvāk un ar mazākām izmaksām, darbojas mazu civillietu tiesu tīkls. Strīdus izšķir tiesas un ārpustiesas ceļā. |

Ar ierosinātajiem pasākumiem saistītā dažu dalībvalstu prakse

Alternatīvi strīdu risināšanas mehānismi

—

Lai izskatītu nelielus strīdus un pieņemtu lēmumus ātrāk, efektīvāk un ar mazākām izmaksām, darbojas mazu civillietu tiesu tīkls. Strīdus izšķir tiesas un ārpustiesas ceļā.

Dalība Kopienas alternatīvajos domstarpību risināšanas (ADR) mehānismos

| — | Ja sadarbība ar kompetentu valsts iestādi nav apmierinoša, SOLVIT centri nodod lietu izskatīšanai augstākā administrācijas līmenī, lai rastu risinājumu augstākā instancē. |
| --- | --- |

—

Ja sadarbība ar kompetentu valsts iestādi nav apmierinoša, SOLVIT centri nodod lietu izskatīšanai augstākā administrācijas līmenī, lai rastu risinājumu augstākā instancē.

Informācija par alternatīvajiem strīdu risināšanas mehānismiem

| — | SOLVIT darbība tiek veicināta, ciešāk sadarbojoties ar ieinteresēto pušu grupām un nosūtot tām informācijas faktu lapas. |
| --- | --- |

—

SOLVIT darbība tiek veicināta, ciešāk sadarbojoties ar ieinteresēto pušu grupām un nosūtot tām informācijas faktu lapas.

Mācības

| — | Tieslietu ministrija rīko īpašus mācību kursus tiesnešiem par vienotā tirgus noteikumiem. |
| --- | --- |

—

Tieslietu ministrija rīko īpašus mācību kursus tiesnešiem par vienotā tirgus noteikumiem.

| — | Tiesu praktikantiem obligāti jāapgūst mācību programmas par Kopienas tiesībām. |
| --- | --- |

—

Tiesu praktikantiem obligāti jāapgūst mācību programmas par Kopienas tiesībām.

Viegla piekļuve informācijai

| — | Īpaša valsts ministrijas struktūrvienība, kas nodarbojas ar vienotā tirgus jautājumiem, gatavo tiesnešiem domātus Kopienas judikatūras kopsavilkumus. |
| --- | --- |

—

Īpaša valsts ministrijas struktūrvienība, kas nodarbojas ar vienotā tirgus jautājumiem, gatavo tiesnešiem domātus Kopienas judikatūras kopsavilkumus.

| — | Svarīgu spriedumu kopsavilkumus publicē juridiskā biļetenā. |
| --- | --- |

—

Svarīgu spriedumu kopsavilkumus publicē juridiskā biļetenā.

Ar vienotā tirgus noteikumu piemērošanu saistītu svarīgu valsts spriedumu kopīga izmantošana

| — | Valsts tiesām ir pienākums ziņot par svarīgiem spriedumiem, kas attiecas uz Kopienas tiesībām, un par lēmumiem, kas saistīti ar prejudiciāliem nolēmumiem, un tos publicē informatīvā biļetenā. |
| --- | --- |

—

Valsts tiesām ir pienākums ziņot par svarīgiem spriedumiem, kas attiecas uz Kopienas tiesībām, un par lēmumiem, kas saistīti ar prejudiciāliem nolēmumiem, un tos publicē informatīvā biļetenā.

7.   PASĀKUMI, KAS VEICINA VALSTS TIESĪBU AKTU REGULĀRU NOVĒRTĒŠANU

Dalībvalstis tiek aicinātas veikt šādus pasākumus:

| a) | izstrādāt sistemātisku nostāju, lai uzraudzītu un vērtētu valsts tiesību aktus, ar kuriem īsteno vienotā tirgus noteikumus, ar mērķi apzināt neatbilstības to piemērošanā, tostarp konsultējoties ar ieinteresētajām pusēm, nodrošinot atgriezenisko saiti ar problēmu risināšanas mehānismiem utt.; |
| --- | --- |

a)

izstrādāt sistemātisku nostāju, lai uzraudzītu un vērtētu valsts tiesību aktus, ar kuriem īsteno vienotā tirgus noteikumus, ar mērķi apzināt neatbilstības to piemērošanā, tostarp konsultējoties ar ieinteresētajām pusēm, nodrošinot atgriezenisko saiti ar problēmu risināšanas mehānismiem utt.;

| b) | ja iespējams, pārskatīt spēkā esošos valsts noteikumus un administratīvo praksi, lai apzinātu noteikumus, kas varētu traucēt uzņēmējiem un iedzīvotājiem izmantot visas vienotā tirgus priekšrocības, un vajadzības gadījumā pielāgot valsts tiesisko regulējumu; |
| --- | --- |

b)

ja iespējams, pārskatīt spēkā esošos valsts noteikumus un administratīvo praksi, lai apzinātu noteikumus, kas varētu traucēt uzņēmējiem un iedzīvotājiem izmantot visas vienotā tirgus priekšrocības, un vajadzības gadījumā pielāgot valsts tiesisko regulējumu;

| c) | veikt organizatoriskus pasākumus, lai nodrošinātu Eiropas Kopienu Tiesas judikatūras ciešu uzraudzību, un šajā kontekstā regulāri novērtēt, vai valsts tiesību akti un administratīvā prakse atbilst vienotā tirgus noteikumiem. |
| --- | --- |

c)

veikt organizatoriskus pasākumus, lai nodrošinātu Eiropas Kopienu Tiesas judikatūras ciešu uzraudzību, un šajā kontekstā regulāri novērtēt, vai valsts tiesību akti un administratīvā prakse atbilst vienotā tirgus noteikumiem.

| Ar ierosinātajiem pasākumiem saistītā dažu dalībvalstu prakse |
| --- |
| Īstenošanas vērtēšana | — | Lai uzraudzītu vienotā tirgus direktīvu īstenošanu, dalībvalstis izstrādā ex-post ietekmes novērtējuma ziņojumus un veic revīzijas. |

Ar ierosinātajiem pasākumiem saistītā dažu dalībvalstu prakse

Īstenošanas vērtēšana

—

Lai uzraudzītu vienotā tirgus direktīvu īstenošanu, dalībvalstis izstrādā ex-post ietekmes novērtējuma ziņojumus un veic revīzijas.

| — | Dalībvalstis izstrādā sistemātisku konsultāciju procesu, lai ar ieinteresētajām pusēm apspriestu, kā (un vai) notiek izvēlētu, savstarpēji saistītu vienotā tirgus noteikumu pakešu īstenošana un kā tas ietekmē uzņēmumus un iedzīvotājus. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstis izstrādā sistemātisku konsultāciju procesu, lai ar ieinteresētajām pusēm apspriestu, kā (un vai) notiek izvēlētu, savstarpēji saistītu vienotā tirgus noteikumu pakešu īstenošana un kā tas ietekmē uzņēmumus un iedzīvotājus.

Valsts noteikumu un procedūru pārskatīšana

| — | Dalībvalstis vispusīgi pārskata valsts tiesību aktus preču un pakalpojumu brīvas aprites jomā. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstis vispusīgi pārskata valsts tiesību aktus preču un pakalpojumu brīvas aprites jomā.

Eiropas Kopienu Tiesas prejudiciālo nolēmumu ietekmes pārbaudes

| — | Valsts iestādes veic sistemātisku analīzi, lai noteiktu, vai atbilstoši nesen pieņemtiem Eiropas Kopienu Tiesas spriedumiem būtu jāgroza valsts tiesību akti. |
| --- | --- |

—

Valsts iestādes veic sistemātisku analīzi, lai noteiktu, vai atbilstoši nesen pieņemtiem Eiropas Kopienu Tiesas spriedumiem būtu jāgroza valsts tiesību akti.

8.   PASĀKUMI, LAI LABĀK INFORMĒTU IEDZĪVOTĀJUS UN UZŅĒMĒJUS PAR TO TIESĪBĀM VIENOTAJĀ TIRGŪ

Dalībvalstis tiek aicinātas veikt šādus pasākumus:

| a) | saskaņā ar Komisijas darbu valsts pārvaldē un sabiedrībā valsts, reģionālā un vietējā mērogā izplatīt informāciju un veicināt izpratni par Kopienas informācijas pakalpojumiem (10) jo īpaši par vienotā tirgus atbalsta pakalpojumiem (SMAS); |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar Komisijas darbu valsts pārvaldē un sabiedrībā valsts, reģionālā un vietējā mērogā izplatīt informāciju un veicināt izpratni par Kopienas informācijas pakalpojumiem (10) jo īpaši par vienotā tirgus atbalsta pakalpojumiem (SMAS);

| b) | nodrošināt labāku koordināciju starp valstu kontaktpunktiem, kas atbild par Kopienas informācijas pakalpojumiem; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt labāku koordināciju starp valstu kontaktpunktiem, kas atbild par Kopienas informācijas pakalpojumiem;

| c) | nodrošināt, lai praktiska informācija par tiesībām un pienākumiem vienotajā tirgū būtu pieejama citās valodās un tai varētu viegli piekļūt interneta vietnē, un nodrošināt skaidras savstarpējas norādes uz visiem attiecīgajiem valsts un Kopienas portāliem, kuros atrodama informācija par vienoto tirgu, jo īpaši caur portālu “Tava Eiropa”; |
| --- | --- |

c)

nodrošināt, lai praktiska informācija par tiesībām un pienākumiem vienotajā tirgū būtu pieejama citās valodās un tai varētu viegli piekļūt interneta vietnē, un nodrošināt skaidras savstarpējas norādes uz visiem attiecīgajiem valsts un Kopienas portāliem, kuros atrodama informācija par vienoto tirgu, jo īpaši caur portālu “Tava Eiropa”;

| d) | īstenot informatīvas kampaņas un programmas par brīvā tirgus priekšrocībām un iespējām. |
| --- | --- |

d)

īstenot informatīvas kampaņas un programmas par brīvā tirgus priekšrocībām un iespējām.

| Ar ierosinātajiem pasākumiem saistītā dažu dalībvalstu prakse |
| --- |
| Informācijas izplatīšana par Kopienas informācijas pakalpojumiem | — | Dalībvalstis sniedz mērķtiecīgu informāciju ieinteresēto pušu grupām, kuras tā skar visvairāk, izmantojot internetu, brošūras, informācijas lapas, seminārus un informatīvas kampaņas. |

Ar ierosinātajiem pasākumiem saistītā dažu dalībvalstu prakse

Informācijas izplatīšana par Kopienas informācijas pakalpojumiem

—

Dalībvalstis sniedz mērķtiecīgu informāciju ieinteresēto pušu grupām, kuras tā skar visvairāk, izmantojot internetu, brošūras, informācijas lapas, seminārus un informatīvas kampaņas.

Kopienas informācijas pakalpojumu koordinācija valstu mērogā

| — | Koordinācijas grupa tuvina tīkla “Europe Direct”, tīkla “Enterprise Europe”, dienesta “Iedzīvotāju ceļvedis”, tīkla “Eurojus”, Eiropas Patērētāju centra (ECC Net) un FIN-NET kontaktpunktus. |
| --- | --- |

—

Koordinācijas grupa tuvina tīkla “Europe Direct”, tīkla “Enterprise Europe”, dienesta “Iedzīvotāju ceļvedis”, tīkla “Eurojus”, Eiropas Patērētāju centra (ECC Net) un FIN-NET kontaktpunktus.

Viegli pieejama informācija

| — | Samērā plašu informāciju par vienoto tirgu un ieteikumus ārvalstu iedzīvotājiem un uzņēmējiem, kā arī valstspiederīgajiem, kas vēlas doties uz ārvalstīm, var atrast horizontālos e-valdības portālos, Kopienas jautājumiem veltītās valstu tīmekļa vietnēs vai īpašās iedzīvotājiem vai uzņēmējiem domātās tīmekļa vietnēs. |
| --- | --- |

—

Samērā plašu informāciju par vienoto tirgu un ieteikumus ārvalstu iedzīvotājiem un uzņēmējiem, kā arī valstspiederīgajiem, kas vēlas doties uz ārvalstīm, var atrast horizontālos e-valdības portālos, Kopienas jautājumiem veltītās valstu tīmekļa vietnēs vai īpašās iedzīvotājiem vai uzņēmējiem domātās tīmekļa vietnēs.

| — | Ir plānots radīt vienotajam tirgum veltītu valsts tiešsaistes informācijas resursu. To sponsorēs viena valdības iestāde, bet uzturēs visas pārējās iesaistītās iestādes. |
| --- | --- |

—

Ir plānots radīt vienotajam tirgum veltītu valsts tiešsaistes informācijas resursu. To sponsorēs viena valdības iestāde, bet uzturēs visas pārējās iesaistītās iestādes.

Informatīvas kampaņas

| — | Tiek izstrādāta informatīva programma par vienoto tirgu, kurā būs iekļauta publikāciju materiālu nodrošināšana, mācību kursi un atklātas lekcijas, lai informētu iedzīvotājus un uzņēmējus par vienotā tirgus iespējām. |
| --- | --- |

—

Tiek izstrādāta informatīva programma par vienoto tirgu, kurā būs iekļauta publikāciju materiālu nodrošināšana, mācību kursi un atklātas lekcijas, lai informētu iedzīvotājus un uzņēmējus par vienotā tirgus iespējām.

---

(1)  1998. gada 22. jūnija Direktīva, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā (OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp.).

(2)  1998. gada 7. decembra Regula par iekšējā tirgus darbību attiecībā uz brīvu preču apriti starp dalībvalstīm (OV L 337, 12.12.1998., 8. lpp.).

(3)  ES izmēģinājuma projekta mērķis ir panākt, lai dalībvalstis ātrāk atbildētu uz pieprasījumiem un sūdzībām par Kopienas tiesību aktu pareizu interpretāciju un īstenošanu, Komisijas un dalībvalstu sadarbībā izmantojot neformālāku darba metodi; 2008. gada aprīlī 15 dalībvalstīs uzsāka izmēģinājuma projekta pārbaudes posmu.

(4)  OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.

(5)  OV L 11, 15.1.2002., 4. lpp.

(6)  OV L 364, 9.12.2004., 1. lpp.

(7)  Neskarot to noteikumu transponēšanu, ar kuriem direktīvās nosaka obligātās prasības, kas izriet no dalītas kompetences saskaņā ar EK līgumu (jo īpaši EKL 137. pantu).

(8)  http://www.ejtn.net/www/en/html/index.htm

(9)  Eiropas e-tiesiskuma portāls sāks darboties 2009. gada 14. decembrī.

(10)  Cita starpā, piemēram, par tīklu “Europe Direct”, dienestu “Iedzīvotāju ceļvedis”, portālu “Tava Eiropa”, EURES, Eiropas Patērētāju centru tīklu, tīklu “Enterprise Europe”.

---

Labojums

| 7.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/27

---

Labojums Padomes Regulā (EK) Nr. 3290/94 (1994. gada 22. decembris) par pielāgojumiem un pārejas pasākumiem, kas vajadzīgi lauksaimniecības nozarē, lai īstenotu daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtā noslēgtos nolīgumus

(
  Eiropas Kopienu Oficiālais Vēstnesis L 349, 1994. gada 31. decembris
  )

(Īpašais izdevums latviešu valodā, 11. nodaļa, 21. sējums, 420. lpp.)

486. lappusē XII pielikuma B daļas 3. punktā – 3. panta 1. punkta otrajā rindā:

tekstu:

“..., pēc 10. pantā noteiktās nodokļu likmes”,

lasīt šādi:

“..., pēc kopējā muitas tarifa nodokļu likmes”.

487. lappusē XII pielikuma B daļas 4. punktā – 4. panta 3. punktā:

tekstu:

“3.   Atbilstību daudzuma ierobežojumiem, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 228. pantu, nodrošina, pamatojoties uz eksporta sertifikātiem, kas ir spēkā tur paredzētajā pārskata periodā un izmantojami attiecīgajiem produktiem. Attiecībā uz saistību ievērošanu, kas izriet no Lauksaimniecības nolīguma, eksporta licenču derīgums saglabājas, beidzoties pārskata periodam.”

lasīt šādi:

“3.   Vajadzības gadījumā pārvaldības metodei jāņem vērā Kopienas tirgus piegādes vajadzības un nepieciešamība saglabāt tā līdzsvaru, un tās pamatā var būt metodes, kas lietotas iepriekš kvotām, kuras līdzīgas 1. punktā minētajām kvotām, neierobežojot tiesības, kuras rodas saskaņā ar daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas raundā noslēgtajiem nolīgumiem.”

---