# Az Európai Unió L 184/2009

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2009.184.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 184 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 52. évfolyam2009. július 16. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2009.184.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 184

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

52. évfolyam2009. július 16.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság 622/2009/EK rendelete (2009. július 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | | A Bizottság 623/2009/EK rendelete (2009. július 15.) a gabonaágazatban a 2009. július 16-án alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról | 3 |
| | * | A Bizottság 624/2009/EK rendelete (2009. július 15.) a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által a VIIIc, IX és X övezetben, valamint a CECAF 34.1.1 övezet közösségi vizein folytatott makrélahalászat tilalmáról | 6 |
| | | ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK |
| | * | A gyakorlati útmutató a felek részére módosításai | 8 |
| | * | Az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága eljárási szabályzatának módosításai | 10 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság 622/2009/EK rendelete (2009. július 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

A Bizottság 623/2009/EK rendelete (2009. július 15.) a gabonaágazatban a 2009. július 16-án alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

3

*

A Bizottság 624/2009/EK rendelete (2009. július 15.) a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által a VIIIc, IX és X övezetben, valamint a CECAF 34.1.1 övezet közösségi vizein folytatott makrélahalászat tilalmáról

6

ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK

*

A gyakorlati útmutató a felek részére módosításai

8

*

Az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága eljárási szabályzatának módosításai

10

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Tanács |
| | | 2009/550/EK |
| | * | A Tanács határozata (2009. március 5.) az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezménynek a vitarendezési eljárások létrehozását, az egyezmény hatályának kiterjesztését és az egyezmény célkitűzéseinek felülvizsgálatát lehetővé tévő módosításai elfogadásáról | 12 |
| | | Bizottság |
| | | 2009/551/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. július 13.) az 542/2009/EK rendelettel megnyitott pályázati eljárás keretében nyújtandó, olívaolajra vonatkozó magántárolási támogatás maximális összegének megállapításáról
  (az értesítés a C(2009) 5715. számú dokumentummal történt) | 16 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács

2009/550/EK

*

A Tanács határozata (2009. március 5.) az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezménynek a vitarendezési eljárások létrehozását, az egyezmény hatályának kiterjesztését és az egyezmény célkitűzéseinek felülvizsgálatát lehetővé tévő módosításai elfogadásáról

12

Bizottság

2009/551/EK

*

A Bizottság határozata (2009. július 13.) az 542/2009/EK rendelettel megnyitott pályázati eljárás keretében nyújtandó, olívaolajra vonatkozó magántárolási támogatás maximális összegének megállapításáról
  (az értesítés a C(2009) 5715. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2009) 5715. számú dokumentummal történt)

16

| | | IV   Egyéb jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | | EGT Vegyes Bizottság |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata 313/06/COL (2006. október 25.) az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak új 10.B fejezet: Kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatások bevezetésével történő ötvenkilencedik módosításáról | 18 |

IV   Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

EGT Vegyes Bizottság

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata 313/06/COL (2006. október 25.) az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak új 10.B fejezet: Kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatások bevezetésével történő ötvenkilencedik módosításáról

18

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 16.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 184/1

---

A BIZOTTSÁG 622/2009/EK RENDELETE

(2009. július 15.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet mellklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. július 16-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. július 15-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MK | 27,8 |
| ZZ | 27,8 |
| 0707 00 05 | TR | 112,7 |
| ZZ | 112,7 |
| 0709 90 70 | TR | 98,5 |
| ZZ | 98,5 |
| 0805 50 10 | AR | 57,2 |
| TR | 53,0 |
| ZA | 60,3 |
| ZZ | 56,8 |
| 0808 10 80 | AR | 78,9 |
| BR | 72,3 |
| CL | 89,0 |
| CN | 93,4 |
| NZ | 95,4 |
| US | 91,0 |
| ZA | 83,1 |
| ZZ | 86,2 |
| 0808 20 50 | AR | 80,7 |
| CL | 70,2 |
| NZ | 87,2 |
| ZA | 93,7 |
| ZZ | 83,0 |
| 0809 10 00 | HR | 90,0 |
| TR | 182,6 |
| XS | 103,5 |
| ZZ | 125,4 |
| 0809 20 95 | TR | 254,0 |
| ZZ | 254,0 |
| 0809 30 | TR | 186,9 |
| ZZ | 186,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MK

27,8

ZZ

27,8

0707 00 05

TR

112,7

ZZ

112,7

0709 90 70

TR

98,5

ZZ

98,5

0805 50 10

AR

57,2

TR

53,0

ZA

60,3

ZZ

56,8

0808 10 80

AR

78,9

BR

72,3

CL

89,0

CN

93,4

NZ

95,4

US

91,0

ZA

83,1

ZZ

86,2

0808 20 50

AR

80,7

CL

70,2

NZ

87,2

ZA

93,7

ZZ

83,0

0809 10 00

HR

90,0

TR

182,6

XS

103,5

ZZ

125,4

0809 20 95

TR

254,0

ZZ

254,0

0809 30

TR

186,9

ZZ

186,9

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 16.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 184/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 184/3

---

A BIZOTTSÁG 623/2009/EK RENDELETE

(2009. július 15.)

a gabonaágazatban a 2009. július 16-án alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1766/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (importvámok a gabonaágazatban) szóló, 1996. június 28-i 1249/96/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002, az ex 1005 (a hibrid vetőmag kivételével), valamint – a vetésre szánt hibridek kivételével – ex 1007 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vámnak meg kell egyeznie az e termékek behozatalára érvényes, 55 %-kal megnövelt, majd a szállítmányra alkalmazandó CIF-importárral csökkentett intervenciós árral. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt. |
| --- | --- |

(1)

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002, az ex 1005 (a hibrid vetőmag kivételével), valamint – a vetésre szánt hibridek kivételével – ex 1007 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vámnak meg kell egyeznie az e termékek behozatalára érvényes, 55 %-kal megnövelt, majd a szállítmányra alkalmazandó CIF-importárral csökkentett intervenciós árral. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt.

| (2) | Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az (1) bekezdésben említett behozatali vám kiszámítása céljából az abban a bekezdésben említett termékekre rendszeres időközönként reprezentatív CIF-importárat kell megállapítani. |
| --- | --- |

(2)

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az (1) bekezdésben említett behozatali vám kiszámítása céljából az abban a bekezdésben említett termékekre rendszeres időközönként reprezentatív CIF-importárat kell megállapítani.

| (3) | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002 00, az 1005 10 90, az 1005 90 00 és az 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó importvám kiszámításához az ugyanezen rendelet 4. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(3)

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002 00, az 1005 10 90, az 1005 90 00 és az 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó importvám kiszámításához az ugyanezen rendelet 4. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni.

| (4) | Helyénvaló rögzíteni a behozatali vámokat a 2009. július 16-án az új behozatali vám hatálybalépése napjáig tartó időszakra, |
| --- | --- |

(4)

Helyénvaló rögzíteni a behozatali vámokat a 2009. július 16-án az új behozatali vám hatálybalépése napjáig tartó időszakra,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A gabonaágazatban 2009. július 16-án alkalmazandó, az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett behozatali vámokat e rendelet I. melléklete határozza meg a II. mellékletben ismertetett adatok alapján.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. július 16-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. július 15-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 161., 1996.6.29., 125. o.

2

---

I. MELLÉKLET

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett termékek 2009. július 16-től alkalmazandó behozatali vámjai

| KN-kódszám | Áru megnevezése | Behozatali vám (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | DURUMBÚZA, kiváló minőségű | 0,00 |
| közepes minőségű | 0,00 |
| gyenge minőségű | 0,00 |
| 1001 90 91 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 |
| 1002 00 00 | ROZS | 55,27 |
| 1005 10 90 | KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével | 31,15 |
| 1005 90 00 | KUKORICA, a vetőmag kivételével (2) | 31,15 |
| 1007 00 90 | CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével | 60,26 |

KN-kódszám

Áru megnevezése

Behozatali vám (1)

(EUR/t)

1001 10 00

DURUMBÚZA, kiváló minőségű

0,00

közepes minőségű

0,00

gyenge minőségű

0,00

1001 90 91

KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag

0,00

ex 1001 90 99

KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével

0,00

1002 00 00

ROZS

55,27

1005 10 90

KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével

31,15

1005 90 00

KUKORICA, a vetőmag kivételével (2)

31,15

1007 00 90

CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével

60,26

---

(1)  A Közösségbe az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkező árukra az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében az importőr a következő vámcsökkentésben részesülhet:

| — | 3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van,

| — | 2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van.

(2)  Az importőr 24 EUR/t átalány-vámcsökkentésben részesülhet, amennyiben az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (5) bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek.

---

II. MELLÉKLET

Az I. mellékletben rögzített vámok kiszámításánál figyelembe vett adatok

30.6.2009-14.7.2009

| 1. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Közönséges búza (1) | Kukorica | Durumbúza, kiváló minőségű | Durumbúza, közepes minőségű (2) | Durumbúza, gyenge minőségű (3) | Árpa |
| Tőzsde | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Tőzsdei jegyzés | 175,68 | 94,79 | — | — | — | — |
| FOB-ár, USA | — | — | 189,62 | 179,62 | 159,62 | 83,82 |
| Öböl-beli árnövelés | — | 16,16 | — | — | — | — |
| Nagy-tavaki árnövelés | 8,75 | — | — | — | — | — |

1.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

(EUR/t)

Közönséges búza (1)

Kukorica

Durumbúza, kiváló minőségű

Durumbúza, közepes minőségű (2)

Durumbúza, gyenge minőségű (3)

Árpa

Tőzsde

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Tőzsdei jegyzés

175,68

94,79

—

—

—

—

FOB-ár, USA

—

—

189,62

179,62

159,62

83,82

Öböl-beli árnövelés

—

16,16

—

—

—

—

Nagy-tavaki árnövelés

8,75

—

—

—

—

—

| 2. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:






  Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam | 19,92 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam | 17,94 EUR/t |

2.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam

19,92 EUR/t

Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam

17,94 EUR/t

---

(1)  14 EUR/t árnövelés együtt (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(2)  10 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(3)  30 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

---

| 16.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 184/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 184/6

---

A BIZOTTSÁG 624/2009/EK RENDELETE

(2009. július 15.)

a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által a VIIIc, IX és X övezetben, valamint a CECAF 34.1.1 övezet közösségi vizein folytatott makrélahalászat tilalmáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A fogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókra és a közösségi vizekre bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében alkalmazandó halászati lehetőségeknek és a kapcsolódó feltételeknek a 2009. évre történő meghatározásáról szóló, 2009. január 16-i 43/2009/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2009. évre. |
| --- | --- |

(1)

A fogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókra és a közösségi vizekre bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében alkalmazandó halászati lehetőségeknek és a kapcsolódó feltételeknek a 2009. évre történő meghatározásáról szóló, 2009. január 16-i 43/2009/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2009. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2009. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2009. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát.

| (3) | Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást, |
| --- | --- |

(3)

Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2009. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Ettől az időponttól kezdve az e hajók által fogott, az adott állományba tartozó egyedek fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása is tilos.

3. cikk

Hatálybalépés

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. július 15-én.

a Bizottság részéről

Fokion FOTIADIS

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o.

2

(3)  HL L 22., 2009.1.26., 1. o.

3

---

MELLÉKLET

| Szám | 3/T&Q |
| --- | --- |
| Tagállam | Spanyolország |
| Állomány | MAC/8C3411 |
| Faj | Makréla (Scomber scombrus) |
| Terület | VIIIc, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet közösségi vizei |
| Időpont | 2009.6.10. |

Szám

3/T&Q

Tagállam

Spanyolország

Állomány

MAC/8C3411

Faj

Makréla (Scomber scombrus)

Terület

VIIIc, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet közösségi vizei

Időpont

2009.6.10.

---

ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK

| 16.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 184/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 184/8

---

A GYAKORLATI ÚTMUTATÓ A FELEK RÉSZÉRE MÓDOSÍTÁSAI

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK ELSŐFOKÚ BÍRÓSÁGA,

tekintettel eljárási szabályzatának 150. cikkére,

tekintettel a felek részére szóló, 2007. július 5-én elfogadott gyakorlati útmutatóra,

A GYAKORLATI ÚTMUTATÓ A FELEK RÉSZÉRE KÖVETKEZŐ MÓDOSÍTÁSAIT FOGADJA EL:

1. cikk

1.   A 9. pontban az „eljárási iratok” szó után az „első oldalának” kifejezés kerül beillesztésre, az „aláírásával” szó helyébe pedig a „kézjegyével” szó lép.

2.   A 10. pontban az utolsó előtti francia bekezdés elé a következő szövegű francia bekezdés kerül beillesztésre:

| „— | a fellebbezési eljárás során, valamint a szellemi tulajdonnal kapcsolatos ügyekben a válasz és viszonválasz esetén 15 oldal;”. |
| --- | --- |

„—

a fellebbezési eljárás során, valamint a szellemi tulajdonnal kapcsolatos ügyekben a válasz és viszonválasz esetén 15 oldal;”.

3.   A 15. pont a következő mondattal egészül ki:

„Ezenkívül célszerű a felhozott jogalapok mindegyikét címmel ellátni annak érdekében, hogy azok könnyen azonosíthatók legyenek.”

4.   A 19. pont a következő mondattal egészül ki:

„Az összegzést a kereset alátámasztása érdekében mellékelt iratoktól elkülönítve kell benyújtani, és egyszerű elektronikus fájl formájában e-mailben is el kell küldeni a CFI.Registry@curia.europa.eu címre, az alapjául szolgáló ügy megjelölésével.”

5.   A 36. pontban az e) alpont szövegének helyébe a következő szöveg lép:

| „e) | az a nap, amelyen a fellebbező a Közszolgálati Törvényszék határozatát átvette;” |
| --- | --- |

„e)

az a nap, amelyen a fellebbező a Közszolgálati Törvényszék határozatát átvette;”

6.   A 41. pont a következő mondattal egészül ki:

„Az összegzést a kereset alátámasztása érdekében mellékelt iratoktól elkülönítve kell benyújtani, és egyszerű elektronikus fájl formájában e-mailben is el kell küldeni a CFI.Registry@curia.europa.eu címre, az alapjául szolgáló ügy megjelölésével.”

7.   A 44. pontban a c) alpont szövegének helyébe a következő szöveg lép:

| „c) | az a nap, amelyen a fellebbezést a fél átvette;” |
| --- | --- |

„c)

az a nap, amelyen a fellebbezést a fél átvette;”

8.   Az 51. pont a) alpontjában a „száma” szó után a következő szöveg kerül beillesztésre: „(betűvel és számmal megjelölve azt a beadványt, amelyhez az adott melléklet tartozik; így például a keresetlevél esetében A.1., A.2. stb. melléklet; az ellenkérelem esetében B.1., B.2. stb. melléklet; a válasz esetében C.1., C.2. stb. melléklet; a viszonválasz esetében D.1., D.2. stb. melléklet)”, az 51. pont utolsó bekezdése pedig törlésre kerül.

9.   Az 52. pontban „A beadványhoz mellékelt iratok oldalait [...] számozással kell ellátni” szöveg helyébe „A beadványhoz mellékelt iratokat [...] oldalszámozással kell ellátni” szöveg lép, és [az e pont szerinti módosítás a továbbiakban nem érinti a magyar változatot].

10.   A 73. pont a következő szöveggel egészül ki:

„Az ilyen, bizalmas kezelés iránti kérelem nem nyújtható be bizalmas változatban.”

11.   A 81. pontban a „2–3 oldalt” kifejezés helyébe a „2 oldalt” kifejezés lép.

12.   A 83. pont után az „L. A szellemi tulajdonnal kapcsolatos ügyekben válasz vagy viszonválasz benyújtásának engedélyezése iránti kérelmek”, valamint az „M. A szellemi tulajdonnal kapcsolatos ügyekben tárgyalás tartása iránti kérelmek” új címek kerülnek beillesztésre. Az „L. A költségmentesség iránti kérelmek” cím az „N. A költségmentesség iránti kérelmek” címre változik.

A 84–87. pont helyébe a következő szöveg lép:

„L.   A szellemi tulajdonnal kapcsolatos ügyekben válasz vagy viszonválasz benyújtásának engedélyezése iránti kérelmek

| 84. | Az eljárási szabályzat 135. cikkének 2. §-a szerinti határidőn belül benyújtott kérelemre az elnök e rendelkezésnek megfelelően engedélyezheti válasz vagy viszonválasz benyújtását, ha arra, annak érdekében, hogy az érintett fél megvédhesse álláspontját, szükség van. |
| --- | --- |

84.

Az eljárási szabályzat 135. cikkének 2. §-a szerinti határidőn belül benyújtott kérelemre az elnök e rendelkezésnek megfelelően engedélyezheti válasz vagy viszonválasz benyújtását, ha arra, annak érdekében, hogy az érintett fél megvédhesse álláspontját, szükség van.

| 85. | Az ilyen kérelem terjedelme – ha nem áll fenn különleges körülmény – nem haladhatja meg a 2 oldalt, és annak azon konkrét indokok rövid összegzésére kell korlátozódnia, amelyek miatt – az érintett fél véleménye szerint – a válaszra vagy a viszonválaszra szükség van. A kérelemnek önmagában – tehát az első beadványváltás keretében benyújtott beadványokra való hivatkozás szükségessége nélkül – érthetőnek kell lennie. |
| --- | --- |

85.

Az ilyen kérelem terjedelme – ha nem áll fenn különleges körülmény – nem haladhatja meg a 2 oldalt, és annak azon konkrét indokok rövid összegzésére kell korlátozódnia, amelyek miatt – az érintett fél véleménye szerint – a válaszra vagy a viszonválaszra szükség van. A kérelemnek önmagában – tehát az első beadványváltás keretében benyújtott beadványokra való hivatkozás szükségessége nélkül – érthetőnek kell lennie.

M.   A szellemi tulajdonnal kapcsolatos ügyekben tárgyalás tartása iránti kérelmek

| 86. | Az Elsőfokú Bíróság az eljárás szóbeli szakaszának mellőzésével határozhat a keresetről, kivéve ha a fél az eljárási szabályzat 135a. cikke szerinti határidőn belül szóbeli észrevételeinek meghallgatása iránti kérelmet terjeszt elő. |
| --- | --- |

86.

Az Elsőfokú Bíróság az eljárás szóbeli szakaszának mellőzésével határozhat a keresetről, kivéve ha a fél az eljárási szabályzat 135a. cikke szerinti határidőn belül szóbeli észrevételeinek meghallgatása iránti kérelmet terjeszt elő.

| 87. | A kérelemben pontosan meg kell határozni, hogy a fél miért kéri meghallgatását. Ezen indokolásnak annak konkrét értékelésén kell alapulnia, hogy miért lenne hasznos a szóban forgó fél számára a tárgyalás, valamint meg kell jelölnie az ügy aktájának azon elemeit, vagy azon érveket, amelyeknek a tárgyaláson történő teljesebb kifejtését vagy cáfolatát a fél szükségesnek tartja. Nem elegendő általános jelleggel hivatkozni az ügy vagy a tárgyalandó kérdések jelentőségére.” |
| --- | --- |

87.

A kérelemben pontosan meg kell határozni, hogy a fél miért kéri meghallgatását. Ezen indokolásnak annak konkrét értékelésén kell alapulnia, hogy miért lenne hasznos a szóban forgó fél számára a tárgyalás, valamint meg kell jelölnie az ügy aktájának azon elemeit, vagy azon érveket, amelyeknek a tárgyaláson történő teljesebb kifejtését vagy cáfolatát a fél szükségesnek tartja. Nem elegendő általános jelleggel hivatkozni az ügy vagy a tárgyalandó kérdések jelentőségére.”

Az ezt követő pontok számozása értelemszerűen kiigazításra kerül.

13.   A 91. pontban (az új számozás szerinti 95. pontban) a 85. pontra hivatkozás helyébe a 89. pontra hivatkozás lép.

14.   A 100. pontban (az új számozás szerinti 104. pontban) a „10 percre” kifejezés után az „(egyesített ügyekben az egyes feleknek ügyenként 15 perc, az egyes beavatkozóknak pedig ügyenként 10 perc áll rendelkezésére)” szöveg kerül beillesztésre.

15.   A 102. pontban (az új számozás szerinti 106. pontban) az első bekezdés vége után a következő mondat kerül beillesztésre:

„Mindazonáltal a szellemi tulajdonnal kapcsolatos ügyekben a tárgyalásra készített jelentés a jogalapok megjelölésére, valamint a felek érveinek tömör összefoglalására szorítkozik.”

2. cikk

A Gyakorlati útmutató a felek részére e módosításait ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

E módosítások a kihirdetésüket követő napon lépnek hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2009. június 16-án.

E. COULON

hivatalvezető

M. JAEGER

elnök

---

| 16.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 184/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 184/10

---

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK ELSŐFOKÚ BÍRÓSÁGA ELJÁRÁSI SZABÁLYZATÁNAK MÓDOSÍTÁSAI

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK ELSŐFOKÚ BÍRÓSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 224. cikke ötödik bekezdésére,

tekintettel az Európai Atomenergia közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 140. cikke ötödik bekezdésére,

tekintettel a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 63. cikkére,

tekintettel a Bíróság egyetértésére,

tekintettel a Tanács 2009. június 15-i jóváhagyására,

ELJÁRÁSI SZABÁLYZATÁNAK KÖVETKEZŐ MÓDOSÍTÁSAIT FOGADJA EL:

Első cikk

Az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának 1991. május 2-i eljárási szabályzata (HL L 136., 1991. május 30., 1. o., a következő helyesbítéssel: HL L 317., 1991. november 19., 34. o.), az 1994. szeptember 15-i (HL L 249., 1994. szeptember 24., 17. o.), 1995. február 17-i (HL L 44., 1995. február 28., 64. o.), 1995. július 6-i (HL L 172., 1995. július 22., 3. o.), 1997. március 12-i (HL L 103., 1997. április 19., 6. o., a következő helyesbítéssel: HL L 351., 1997. december 23., 72. o.), 1999. május 17-i (HL L 135., 1999. május 29., 92. o.), 2000. december 6-i (HL L 322., 2000. december 19., 4. o.), 2003. május 21-i (HL L 147., 2003. június 14., 22. o.), 2004. április 19-i (HL L 132., 2004. április 29., 3. o.), 2004. április 21-i (HL L 127., 2004. április 29., 108. o.), 2005. október 12-i (HL L 298., 2005. november 15., 1. o.), 2006. december 18-i (HL L 386., 2006. december 29., 45. o.), 2008. június 12-i (HL L 179., 2008. július 8., 12. o.), 2009. január 14-i (HL L 24., 2009. január 28., 9. o.) és 2009. február 16-i (HL L 60., 2009. március 4., 3. o.) módosításokkal, az alábbiak szerint módosul:

| 1. | A 121. cikket követően a következő szöveg kerül beillesztésre:
  „4a. FEJEZET:

  AZ ELSŐFOKÚ BÍRÓSÁG AZT KÖVETŐEN HOZOTT HATÁROZATAI, HOGY HATÁROZATÁT FELÜLVIZSGÁLTÁK, ÉS AZ ÜGYET VISSZAUTALTÁK HOZZÁ

  121a. cikk
  Ha a Bíróság az Elsőfokú Bíróság valamely ítéletét vagy végzését felülvizsgálja, és határozathozatal céljából visszautalja az ügyet az Elsőfokú Bírósághoz, az Elsőfokú Bíróságnál az eljárást a Bíróság visszautaló ítélete indítja meg.
  121b. cikk
  1. §   Ha a Bíróság eredetileg valamelyik tanács által elbírált ügyet utal vissza, az Elsőfokú Bíróság elnöke az ügyet másik, azonos számú bíróból álló tanácsnak oszthatja ki.
  2. §   Ha a Bíróság eredetileg a teljes ülésben vagy nagytanácsban eljáró Elsőfokú Bíróság által elbírált ügyet utal vissza, az ügyet annak a bírói testületnek osztják ki, amely a kérdéses határozatot hozta.
  3. §   Az e cikk 1. és 2. §-ában meghatározott esetekben a 13. cikk 2. §-a, a 14. cikk 1. §-a és az 51. cikk megfelelően alkalmazandó.
  121c. cikk
  1. §   A Bíróság ítéletének kézbesítésétől számított egy hónapon belül az Elsőfokú Bíróság előtti eljárásban részt vevő felek észrevételeket nyújthatnak be arra vonatkozóan, hogy melyek az ezen ítéletből a jogvita megoldása érdekében levonandó következtetések. Ez a határidő nem hosszabbítható meg.
  2. §   Az Elsőfokú Bíróság pervezető intézkedések keretében felhívhatja az előtte folyamatban lévő eljárás feleit beadványok benyújtására, és úgy határozhat, hogy szóbeli szakasz során meghallgatja a feleket.
  121d. cikk
  Az Elsőfokú Bíróság határoz a felülvizsgálatot követően előtte indított eljárással kapcsolatos költségekről.” |
| --- | --- |

1.

A 121. cikket követően a következő szöveg kerül beillesztésre:

„4a. FEJEZET:

AZ ELSŐFOKÚ BÍRÓSÁG AZT KÖVETŐEN HOZOTT HATÁROZATAI, HOGY HATÁROZATÁT FELÜLVIZSGÁLTÁK, ÉS AZ ÜGYET VISSZAUTALTÁK HOZZÁ

121a. cikk

Ha a Bíróság az Elsőfokú Bíróság valamely ítéletét vagy végzését felülvizsgálja, és határozathozatal céljából visszautalja az ügyet az Elsőfokú Bírósághoz, az Elsőfokú Bíróságnál az eljárást a Bíróság visszautaló ítélete indítja meg.

121b. cikk

1. §   Ha a Bíróság eredetileg valamelyik tanács által elbírált ügyet utal vissza, az Elsőfokú Bíróság elnöke az ügyet másik, azonos számú bíróból álló tanácsnak oszthatja ki.

2. §   Ha a Bíróság eredetileg a teljes ülésben vagy nagytanácsban eljáró Elsőfokú Bíróság által elbírált ügyet utal vissza, az ügyet annak a bírói testületnek osztják ki, amely a kérdéses határozatot hozta.

3. §   Az e cikk 1. és 2. §-ában meghatározott esetekben a 13. cikk 2. §-a, a 14. cikk 1. §-a és az 51. cikk megfelelően alkalmazandó.

121c. cikk

1. §   A Bíróság ítéletének kézbesítésétől számított egy hónapon belül az Elsőfokú Bíróság előtti eljárásban részt vevő felek észrevételeket nyújthatnak be arra vonatkozóan, hogy melyek az ezen ítéletből a jogvita megoldása érdekében levonandó következtetések. Ez a határidő nem hosszabbítható meg.

2. §   Az Elsőfokú Bíróság pervezető intézkedések keretében felhívhatja az előtte folyamatban lévő eljárás feleit beadványok benyújtására, és úgy határozhat, hogy szóbeli szakasz során meghallgatja a feleket.

121d. cikk

Az Elsőfokú Bíróság határoz a felülvizsgálatot követően előtte indított eljárással kapcsolatos költségekről.”

| 2. | A 134. cikk 1. §-ában az „eljárásban” kifejezést követően a mondat az alábbi kifejezéssel egészül ki: „amennyiben a keresetlevélre az előírt formában és határidőn belül válaszolnak”.
  Új szöveg:
  „134. cikk
  1. §   A fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő felek – a felperes kivételével – beavatkozóként vehetnek részt az Elsőfokú Bíróság előtti eljárásban, amennyiben a keresetlevélre az előírt formában és határidőn belül válaszolnak.” |
| --- | --- |

2.

A 134. cikk 1. §-ában az „eljárásban” kifejezést követően a mondat az alábbi kifejezéssel egészül ki: „amennyiben a keresetlevélre az előírt formában és határidőn belül válaszolnak”.

Új szöveg:

„134. cikk

1. §   A fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő felek – a felperes kivételével – beavatkozóként vehetnek részt az Elsőfokú Bíróság előtti eljárásban, amennyiben a keresetlevélre az előírt formában és határidőn belül válaszolnak.”

| 3. | A 135. cikk 1. §-ában a „134. cikk 1. §-ában említett beavatkozók” és a „nyújthatnak be” kifejezést el kell hagyni, és helyükbe „a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő felek – a felperes kivételével –”, illetve a „nyújtanak be” kifejezés lép.
  Új szöveg:
  „135. cikk
  1. §   Az OHIM, illetve a CPVO és a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő felek – a felperes kivételével – a keresetlevél kézbesítésétől számított két hónapos határidőn belül nyújtanak be válaszbeadványt.
  A válaszbeadványokra a 46. cikk megfelelően alkalmazandó.” |
| --- | --- |

3.

A 135. cikk 1. §-ában a „134. cikk 1. §-ában említett beavatkozók” és a „nyújthatnak be” kifejezést el kell hagyni, és helyükbe „a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő felek – a felperes kivételével –”, illetve a „nyújtanak be” kifejezés lép.

Új szöveg:

„135. cikk

1. §   Az OHIM, illetve a CPVO és a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő felek – a felperes kivételével – a keresetlevél kézbesítésétől számított két hónapos határidőn belül nyújtanak be válaszbeadványt.

A válaszbeadványokra a 46. cikk megfelelően alkalmazandó.”

2. cikk

Az eljárási szabályzat e módosításait, amelyek a szabályzat 35. cikkének 1. §-ában említett nyelveken hitelesek, ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és e módosítások a kihirdetésüket követő második hónap első napján lépnek hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2009. július 7-én.

hivatalvezető

E. COULON

elnök

M. JAEGER

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács

| 16.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 184/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 184/12

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2009. március 5.)

az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezménynek a vitarendezési eljárások létrehozását, az egyezmény hatályának kiterjesztését és az egyezmény célkitűzéseinek felülvizsgálatát lehetővé tévő módosításai elfogadásáról

(2009/550/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére, összefüggésben 300. cikkének (2) bekezdésével és 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

mivel:

| (1) | Az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezményt (a továbbiakban: az egyezmény) 1980. november 18-án Londonban aláírták, és az 1982. március 17-én hatályba lépett. |
| --- | --- |

(1)

Az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezményt (a továbbiakban: az egyezmény) 1980. november 18-án Londonban aláírták, és az 1982. március 17-én hatályba lépett.

| (2) | A Közösség 1981. július 13-án csatlakozott az egyezményhez (2). |
| --- | --- |

(2)

A Közösség 1981. július 13-án csatlakozott az egyezményhez (2).

| (3) | Az egyezmény 19. cikkének (2) bekezdése értelmében az egyezmény valamely módosításának elfogadásához a szerződő felek háromnegyedes többségének jóváhagyása szükséges. Az egyezmény 19. cikkének (3) bekezdése szerint a módosítások a szerződő felekre vonatkozóan 120 nappal azt követően válnak hatályossá, hogy a letéteményes közli az összes szerződő fél háromnegyedes többségével történt jóváhagyásáról szóló írásbeli értesítés kézhezvételét. |
| --- | --- |

(3)

Az egyezmény 19. cikkének (2) bekezdése értelmében az egyezmény valamely módosításának elfogadásához a szerződő felek háromnegyedes többségének jóváhagyása szükséges. Az egyezmény 19. cikkének (3) bekezdése szerint a módosítások a szerződő felekre vonatkozóan 120 nappal azt követően válnak hatályossá, hogy a letéteményes közli az összes szerződő fél háromnegyedes többségével történt jóváhagyásáról szóló írásbeli értesítés kézhezvételét.

| (4) | Az egyezmény szerződő felei az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) 2004 novemberében megtartott 23. éves ülésén elfogadtak egy módosítást, amely a NEAFC számára lehetővé teszi olyan ajánlások elfogadását, amelyek eljárásokat hoznak létre az egyezményből eredő viták rendezésére. |
| --- | --- |

(4)

Az egyezmény szerződő felei az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) 2004 novemberében megtartott 23. éves ülésén elfogadtak egy módosítást, amely a NEAFC számára lehetővé teszi olyan ajánlások elfogadását, amelyek eljárásokat hoznak létre az egyezményből eredő viták rendezésére.

| (5) | A szerződő felek 2006. augusztus 11-én levelezés útján történő szavazás útján elfogadtak egy módosítást, amely az egyezmény hatályát kiterjesztette az egy helyben élő fajokra, valamint bővítette az egyezmény célkitűzéseit. A módosítás nyomán az egyezmény egyúttal a halászati gazdálkodással foglalkozó más nemzetközi fórumok azon intézkedéseire is hivatkozik, amelyek hatással vannak a NEAFC egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott halászatra, továbbá a szöveg új fogalommeghatározásokkal bővült. |
| --- | --- |

(5)

A szerződő felek 2006. augusztus 11-én levelezés útján történő szavazás útján elfogadtak egy módosítást, amely az egyezmény hatályát kiterjesztette az egy helyben élő fajokra, valamint bővítette az egyezmény célkitűzéseit. A módosítás nyomán az egyezmény egyúttal a halászati gazdálkodással foglalkozó más nemzetközi fórumok azon intézkedéseire is hivatkozik, amelyek hatással vannak a NEAFC egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott halászatra, továbbá a szöveg új fogalommeghatározásokkal bővült.

| (6) | Mivel a halászat az egy helyben élő fajokra is irányul, illetve hatást gyakorol rájuk, indokolt e fajokat az egyezmény hatálya alá vonni. |
| --- | --- |

(6)

Mivel a halászat az egy helyben élő fajokra is irányul, illetve hatást gyakorol rájuk, indokolt e fajokat az egyezmény hatálya alá vonni.

| (7) | Az egyezmény előírásai szerint a NEAFC tevékenységét a halászati erőforrások védelme és optimális hasznosítása érdekében végzi. E célkitűzéseken kívül hangsúlyozni kell a halászati erőforrások hosszú távú kezelésének fontosságát, valamint azt, hogy a halászatierőforrás-kezelésnek fenntartható gazdasági, környezeti és társadalmi előnyöket kell biztosítania. Ezért az egyezmény célkitűzéseit indokolt ezekkel a célokkal bővíteni. |
| --- | --- |

(7)

Az egyezmény előírásai szerint a NEAFC tevékenységét a halászati erőforrások védelme és optimális hasznosítása érdekében végzi. E célkitűzéseken kívül hangsúlyozni kell a halászati erőforrások hosszú távú kezelésének fontosságát, valamint azt, hogy a halászatierőforrás-kezelésnek fenntartható gazdasági, környezeti és társadalmi előnyöket kell biztosítania. Ezért az egyezmény célkitűzéseit indokolt ezekkel a célokkal bővíteni.

| (8) | Az egyezmény értelmében a NEAFC feladatai ellátásakor figyelembe veszi a rendelkezésére álló legjobb tudományos eredményeket. A célok megvalósításakor ezenkívül az elővigyázatossági megközelítést, az ökoszisztéma-alapú szemléletet és a tenger biológiai sokféleségének megőrzésére irányuló követelményt is tekintetbe kell venni. Ezért célszerű, hogy a NEAFC tevékenysége végzésekor figyelembe vegye ezeket a tényezőket. |
| --- | --- |

(8)

Az egyezmény értelmében a NEAFC feladatai ellátásakor figyelembe veszi a rendelkezésére álló legjobb tudományos eredményeket. A célok megvalósításakor ezenkívül az elővigyázatossági megközelítést, az ökoszisztéma-alapú szemléletet és a tenger biológiai sokféleségének megőrzésére irányuló követelményt is tekintetbe kell venni. Ezért célszerű, hogy a NEAFC tevékenysége végzésekor figyelembe vegye ezeket a tényezőket.

| (9) | Az egyezmény keretében létrehozott vitarendezési eljárásnak lehetővé kell tennie a viták gyors rendezését, ami a Közösségnek érdekében áll. |
| --- | --- |

(9)

Az egyezmény keretében létrehozott vitarendezési eljárásnak lehetővé kell tennie a viták gyors rendezését, ami a Közösségnek érdekében áll.

| (10) | Ezen túlmenőn egy ilyen eljárás előmozdítaná a regionális halászati irányítószervezetek – és különösen a NEAFC – megszilárdítását és korszerűsítését, ezáltal biztosítva az Atlanti-óceán északkeleti térségében folytatott halászat hosszú távú fenntarthatóságát. |
| --- | --- |

(10)

Ezen túlmenőn egy ilyen eljárás előmozdítaná a regionális halászati irányítószervezetek – és különösen a NEAFC – megszilárdítását és korszerűsítését, ezáltal biztosítva az Atlanti-óceán északkeleti térségében folytatott halászat hosszú távú fenntarthatóságát.

| (11) | Figyelemmel a Közösség egyezményből fakadó halászati lehetőségeire, a Közösségnek érdekében áll a javasolt módosítások jóváhagyása, |
| --- | --- |

(11)

Figyelemmel a Közösség egyezményből fakadó halászati lehetőségeire, a Közösségnek érdekében áll a javasolt módosítások jóváhagyása,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az egyezmény módosításait az Európai Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.

Az egyezmény módosításainak szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje azt a személy(eke)t, aki felhatalmazást kap arra, hogy az egyezmény (3) 19. cikkének (3) bekezdésével összhangban értesítse a letéteményes kormányt a Közösség jóváhagyásáról.

Kelt Brüsszelben, 2009. március 5-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. ŘÍMAN

---

(1)  A 2009. február 19-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  HL L 227., 1981.8.12., 21. o.

2

(3)  A módosítások hatálybalépése időpontjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről a Tanács Főtitkársága gondoskodik.

3

Európai Unió Hivatalos Lapjában

---

MELLÉKLET

Az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezmény a következőképpen módosul:

| 1. | A preambulum egy új második bekezdéssel egészül ki:
  „Szem előtt tartva az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i tengerjogi egyezményének és az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról szóló 1995. évi megállapodást, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 1993. évi megállapodás vonatkozó rendelkezéseit, továbbá figyelemmel az Egyesült Nemzetek Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének 1995 októberében megtartott 28. ülésszakán elfogadott, a felelősségteljes halászat magatartási kódexére,” |
| --- | --- |

1.

A preambulum egy új második bekezdéssel egészül ki:

„Szem előtt tartva az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i tengerjogi egyezményének és az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról szóló 1995. évi megállapodást, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 1993. évi megállapodás vonatkozó rendelkezéseit, továbbá figyelemmel az Egyesült Nemzetek Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének 1995 októberében megtartott 28. ülésszakán elfogadott, a felelősségteljes halászat magatartási kódexére,”

| 2. | A preambulumban a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Azzal az óhajjal, hogy elősegítsék az Atlanti-óceán északkeleti körzetében található halászati erőforrások hosszú távú védelmét és optimális hasznosítását, valamint ezáltal védelmet nyújtva az ezen erőforrásoknak otthont adó tengeri ökoszisztémáknak, és ennek megfelelően ösztönözzék az ezekkel az erőforrásokkal kapcsolatos nemzetközi együttműködést és konzultációt,” |
| --- | --- |

2.

A preambulumban a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Azzal az óhajjal, hogy elősegítsék az Atlanti-óceán északkeleti körzetében található halászati erőforrások hosszú távú védelmét és optimális hasznosítását, valamint ezáltal védelmet nyújtva az ezen erőforrásoknak otthont adó tengeri ökoszisztémáknak, és ennek megfelelően ösztönözzék az ezekkel az erőforrásokkal kapcsolatos nemzetközi együttműködést és konzultációt,”

| 3. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „1. cikk
  Ezen egyezmény alkalmazásában:






  1. | »az egyezményi terület« a következőket foglalja magában:






  a) | az Atlanti-óceán és a Jeges-tenger és melléktengereik azon részei, amelyek az északi szélesség 36°-tól északra és a nyugati hosszúság 42° és keleti hosszúság 51° között terülnek el, kivéve a következőket:






  — | a Balti-tengernek és a Baelteknek a Hasenore-foktól a Gniben-pontig, Korshage-tól Spodsbiergig, valamint a Gilbierg-foktól a Kullenig húzott vonalaktól délre és keletre fekvő részei, valamint |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Ezen egyezmény alkalmazásában:

1.

»az egyezményi terület« a következőket foglalja magában:

a)

az Atlanti-óceán és a Jeges-tenger és melléktengereik azon részei, amelyek az északi szélesség 36°-tól északra és a nyugati hosszúság 42° és keleti hosszúság 51° között terülnek el, kivéve a következőket:

—

a Balti-tengernek és a Baelteknek a Hasenore-foktól a Gniben-pontig, Korshage-tól Spodsbiergig, valamint a Gilbierg-foktól a Kullenig húzott vonalaktól délre és keletre fekvő részei, valamint

| — | a Földközi-tengernek és a hozzá tartozó melléktengereknek az északi szélesség 36°-án haladó szélességi kör és a nyugati hosszúság 5°36′-nél húzódó délkör keresztezési pontjáig található részei; |
| --- | --- |

—

a Földközi-tengernek és a hozzá tartozó melléktengereknek az északi szélesség 36°-án haladó szélességi kör és a nyugati hosszúság 5°36′-nél húzódó délkör keresztezési pontjáig található részei;

| b) | az Atlanti-óceán északi szélesség 59°-tól északra és a nyugati hosszúság 44°, illetve a nyugati hosszúság 42° közé eső területe; |
| --- | --- |

b)

az Atlanti-óceán északi szélesség 59°-tól északra és a nyugati hosszúság 44°, illetve a nyugati hosszúság 42° közé eső területe;

| 2. | »halászati erőforrások«: a halak, a puhatestűek és a rákfélék alkotta erőforrások az egy helyben élő fajokkal együtt, kivéve – amennyiben már nemzetközi megállapodások tárgyát képezik – az 1982. december 10-i tengerjogi egyezmény I. mellékletében felsorolt, nagy távolságra vándorló fajokat és az anadrom fajokat; |
| --- | --- |

2.

»halászati erőforrások«: a halak, a puhatestűek és a rákfélék alkotta erőforrások az egy helyben élő fajokkal együtt, kivéve – amennyiben már nemzetközi megállapodások tárgyát képezik – az 1982. december 10-i tengerjogi egyezmény I. mellékletében felsorolt, nagy távolságra vándorló fajokat és az anadrom fajokat;

| 3. | »élő tengeri erőforrások«: a tengeri ökoszisztéma minden élő alkotóeleme; |
| --- | --- |

3.

»élő tengeri erőforrások«: a tengeri ökoszisztéma minden élő alkotóeleme;

| 4. | »tengeri biológiai sokféleség«: az ökológiai komplexumok és a hozzájuk tartozó tengeri élő szervezetek változatossága; ide sorolható a fajon belüli, valamint a fajok és az ökoszisztémák közötti sokféleség.” |
| --- | --- |

4.

»tengeri biológiai sokféleség«: az ökológiai komplexumok és a hozzájuk tartozó tengeri élő szervezetek változatossága; ide sorolható a fajon belüli, valamint a fajok és az ökoszisztémák közötti sokféleség.”

| 4. | A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „2. cikk
  Ezen egyezmény célja, hogy gondoskodjon az egyezmény hatálya alá tartozó területen található halászati erőforrások hosszú távú védelméről és optimális hasznosításáról, ezáltal fenntartható gazdasági, környezetvédelmi és társadalmi előnyöket biztosítva.” |
| --- | --- |

4.

A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

Ezen egyezmény célja, hogy gondoskodjon az egyezmény hatálya alá tartozó területen található halászati erőforrások hosszú távú védelméről és optimális hasznosításáról, ezáltal fenntartható gazdasági, környezetvédelmi és társadalmi előnyöket biztosítva.”

| 5. | A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „4. cikk
  (1)   A bizottság tevékenységét a 2. cikkben meghatározott célkitűzések megvalósítása érdekében végzi.
  (2)   Az ezen egyezmény 5. és 6. cikke szerinti ajánlások kidolgozásakor a bizottság ügyel különösen a következőkre:






  a) | biztosítja, hogy az ajánlások a rendelkezésre álló legjobb tudományos eredményeken alapuljanak; |
| --- | --- | --- |

5.

A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„4. cikk

(1)   A bizottság tevékenységét a 2. cikkben meghatározott célkitűzések megvalósítása érdekében végzi.

(2)   Az ezen egyezmény 5. és 6. cikke szerinti ajánlások kidolgozásakor a bizottság ügyel különösen a következőkre:

a)

biztosítja, hogy az ajánlások a rendelkezésre álló legjobb tudományos eredményeken alapuljanak;

| b) | alkalmazza az elővigyázatosság elvét; |
| --- | --- |

b)

alkalmazza az elővigyázatosság elvét;

| c) | figyelembe veszi a halászat más fajokra és a tengeri ökoszisztémákra gyakorolt hatását, továbbá szükség esetén olyan állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseket fogad el, amelyek révén az élő tengeri erőforrásokat és a tengeri ökoszisztémákat érő káros hatások minimális szinten tarthatók; valamint |
| --- | --- |

c)

figyelembe veszi a halászat más fajokra és a tengeri ökoszisztémákra gyakorolt hatását, továbbá szükség esetén olyan állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseket fogad el, amelyek révén az élő tengeri erőforrásokat és a tengeri ökoszisztémákat érő káros hatások minimális szinten tarthatók; valamint

| d) | szem előtt tartja a tenger biológiai sokféleségének megőrzésére irányuló követelményt. |
| --- | --- |

d)

szem előtt tartja a tenger biológiai sokféleségének megőrzésére irányuló követelményt.

(3)   A bizottság fórumot biztosít az egyezményi területen található halászati erőforrások állapotára vonatkozó és a gazdálkodási politikákkal kapcsolatos konzultációhoz és információcseréhez, beleértve az ilyen politikák halászati erőforrásokra, és adott esetben egyéb élő tengeri erőforrásokra és tengeri ökoszisztémákra gyakorolt átfogó hatásának vizsgálatát.”

| 6. | Az 5., 6., 8., 9., 12., 13., 15., 18. és 20. cikkben a „halászati joghatóság” kifejezés helyébe a „joghatóság” szó lép. |
| --- | --- |

6.

Az 5., 6., 8., 9., 12., 13., 15., 18. és 20. cikkben a „halászati joghatóság” kifejezés helyébe a „joghatóság” szó lép.

| 7. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „18a. cikk
  A Bizottság ajánlásokat tesz az egyezményből eredő viták rendezésére vonatkozó eljárások létrehozására.” |
| --- | --- |

7.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„18a. cikk

A Bizottság ajánlásokat tesz az egyezményből eredő viták rendezésére vonatkozó eljárások létrehozására.”

---

Bizottság

| 16.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 184/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 184/16

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. július 13.)

az 542/2009/EK rendelettel megnyitott pályázati eljárás keretében nyújtandó, olívaolajra vonatkozó magántárolási támogatás maximális összegének megállapításáról

(az értesítés a C(2009) 5715. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia, görög, olasz, portugál és spanyol nyelvű szöveg hiteles)

(2009/551/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 43. cikke d) pontjára, összefüggésben 4. cikkével,

mivel:

| (1) | Az olívaolaj magántárolási támogatására vonatkozó pályázati eljárás megnyitásáról szóló, 2009. június 23-i 542/2009/EK bizottsági rendelet (2) két pályázati részidőszakot jelöl ki. |
| --- | --- |

(1)

Az olívaolaj magántárolási támogatására vonatkozó pályázati eljárás megnyitásáról szóló, 2009. június 23-i 542/2009/EK bizottsági rendelet (2) két pályázati részidőszakot jelöl ki.

| (2) | Az egyes mezőgazdasági termékek magántárolásához nyújtható közösségi támogatás odaítélésére vonatkozó közös szabályokról szóló, 2008. augusztus 20-i 826/2008/EK bizottsági rendelet (3) 13. cikkének (1) bekezdésében foglaltakkal összhangban a tagállamok által bejelentett pályázatok alapján a Bizottság eldönti, hogy rögzíti-e a támogatás maximális összegét vagy sem. |
| --- | --- |

(2)

Az egyes mezőgazdasági termékek magántárolásához nyújtható közösségi támogatás odaítélésére vonatkozó közös szabályokról szóló, 2008. augusztus 20-i 826/2008/EK bizottsági rendelet (3) 13. cikkének (1) bekezdésében foglaltakkal összhangban a tagállamok által bejelentett pályázatok alapján a Bizottság eldönti, hogy rögzíti-e a támogatás maximális összegét vagy sem.

| (3) | Az első részleges pályázati felhívásra benyújtott pályázatok alapján a 2009. július 6-án véget érő pályázati részidőszak tekintetében indokolt meghatározni az olívaolajra vonatkozó magántárolási támogatás maximális összegét. |
| --- | --- |

(3)

Az első részleges pályázati felhívásra benyújtott pályázatok alapján a 2009. július 6-án véget érő pályázati részidőszak tekintetében indokolt meghatározni az olívaolajra vonatkozó magántárolási támogatás maximális összegét.

| (4) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az 542/2009/EK rendelettel megnyitott pályázati eljárás keretében kijelölt, 2009. július 6-án véget érő pályázati részidőszak tekintetében az olívaolajra vonatkozó maximális támogatási összeget e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság és a Portugál Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2009. július 13-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 161., 2009.6.24., 3. o.

2

(3)  HL L 223., 2008.8.21., 3. o.

3

---

MELLÉKLET

| (EUR/tonna/nap) |
| --- |
| Termék | A támogatás maximális összege |
| Extraszűz olívaolaj | 1,3 |
| Szűz olívaolaj | 1,3 |

(EUR/tonna/nap)

Termék

A támogatás maximális összege

Extraszűz olívaolaj

1,3

Szűz olívaolaj

1,3

---

IV Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

EGT Vegyes Bizottság

| 16.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 184/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 184/18

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG HATÁROZATA

313/06/COL

(2006. október 25.)

az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak új 10.B fejezet: „Kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatások” bevezetésével történő ötvenkilencedik módosításáról

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (1),

TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (2) és különösen annak 61. és 63. cikkére, valamint 26. jegyzőkönyvére;

TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (3) és különösen annak 24. cikkére és 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára;

TEKINTETTEL a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve I. részének 1. cikkére;

MIVEL a felügyeleti és bírósági megállapodás 24. cikke értelmében a Hatóságnak kell érvényre juttatnia az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseit;

MIVEL a felügyeleti és bírósági megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a Hatóság köteles közleményeket vagy iránymutatásokat kiadni az EGT-megállapodás által szabályozott ügyekben, amennyiben az említett megállapodás vagy a felügyeleti és bírósági megállapodás kifejezetten így rendelkezik, vagy amennyiben a Hatóság ezt szükségesnek ítéli;

EMLÉKEZTETVE a Felügyeleti Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott (4), állami támogatással kapcsolatos eljárási és anyagi szabályokra (5);

MIVEL az Európai Közösségek Bizottsága (a továbbiakban: a Bizottság) 2006. július 19-én közösségi iránymutatásokat fogadott el a kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatásokról (6);

MIVEL ez a közlemény az Európai Gazdasági Térségre is vonatkozik;

MIVEL az EGT állami támogatásokra vonatkozó szabályainak egységes alkalmazását az egész Európai Gazdasági Térségben biztosítani kell;

MIVEL az EGT-megállapodás XV. melléklete végén található „ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK” címszó alatti II. pont szerint a Hatóságnak a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság által elfogadottakkal összhangban lévő jogi aktusokat kell elfogadnia;

Az Európai Bizottsággal folytatott konzultációt követően;

EMLÉKEZTETVE arra, hogy a Hatóság konzultált e tárgyban az EFTA-államokkal a 2006. október 10. keltezésű, Izlandnak, Liechtensteinnek és Norvégiának küldött levélben,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az állami támogatásokról szóló iránymutatások módosulnak a kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatásokról szóló 10.B. fejezettel. Az új fejezetet e határozat I. melléklete tartalmazza.

2. cikk

Az EFTA-államokat levélben kell tájékoztatni e határozatról, csatolva e határozatnak és I. mellékletének másolatát. Az EFTA-államokat felkérik, hogy az említett levél kézhezvételétől számított két hónapon belül jelezzék egyetértésüket a levélben javasolt megfelelő intézkedéseket illetően (lásd az iránymutatások 83–85. pontját).

3. cikk

A Bizottságot – az EGT-megállapodás 27. jegyzőkönyve d) pontjának megfelelően – tájékoztatni kell e határozat és melléklete másolatának megküldésével.

4. cikk

Ezt a határozatot és annak mellékletét az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében kell kihirdetni.

5. cikk

Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2006. október 25-én.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Bjørn T. GRYDELAND

az elnök

Kristján A. STEFÁNSSON

bizottsági testületi tag

---

(1)  A továbbiakban: a Hatóság.

1

(2)  A továbbiakban: EGT-megállapodás.

2

(3)  A továbbiakban: felügyeleti és bírósági megállapodás.

3

(4)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság 1994. január 19-én elfogadott és kiadott iránymutatásai az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének, valamint a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. cikkének alkalmazásáról és értelmezéséről, közzétéve: HL L 231., 1994.9.3. és a 32. sz. EGT-kiegészítés, 1994.9.3. Az iránymutatásokat legutóbb 2006. április 19-én módosították.

4

(5)  A továbbiakban: az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások.

5

(6)  HL C 194., 2006.8.18., 2. o.

6

---

MELLÉKLET

„10.B.   A KIS- ÉS KÖZÉPVÁLLALKOZÁSOKBA TÖRTÉNŐ KOCKÁZATITŐKE-BEFEKTETÉSEK ELŐMOZDÍTÁSÁT CÉLZÓ ÁLLAMI TÁMOGATÁSOKRÓL

10.B.1.   BEVEZETÉS

10.B.1.1.   KOCKÁZATI TŐKE MINT EGT-CÉLKITŰZÉS

| (1) | A kockázati tőke a nagy növekedési potenciállal rendelkezőnek tekintett vállalkozások korai növekedési szakaszának sajáttőke-finanszírozásához kapcsolódik. A kockázati tőke keresletét jellemzően növekedési potenciállal, de a tőkepiacokhoz való korlátozott hozzáféréssel rendelkező vállalkozások teremtik meg, míg a kockázati tőke kínálata a befektetett tőkének potenciálisan átlag feletti hozamaiért magas kockázatot vállaló befektetőktől származik. |
| --- | --- |

(1)

A kockázati tőke a nagy növekedési potenciállal rendelkezőnek tekintett vállalkozások korai növekedési szakaszának sajáttőke-finanszírozásához kapcsolódik. A kockázati tőke keresletét jellemzően növekedési potenciállal, de a tőkepiacokhoz való korlátozott hozzáféréssel rendelkező vállalkozások teremtik meg, míg a kockázati tőke kínálata a befektetett tőkének potenciálisan átlag feletti hozamaiért magas kockázatot vállaló befektetőktől származik.

| (2) | Az Európai Közösségek Bizottsága 2006. július 19-én közösségi iránymutatásokat adott ki a kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatásokról (1). |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Közösségek Bizottsága 2006. július 19-én közösségi iránymutatásokat adott ki a kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatásokról (1).

| (3) | A Bizottság kockázati tőkéről szóló új iránymutatásainak alapja és háttere az induló új innovatív vállalkozások rendelkezésére álló kockázati tőke nem kielégítő szintjének felismerése. A Bizottság 2005 júniusában közzétette az »Állami támogatási cselekvési terv – Kevesebb és célzottabb állami támogatás: ütemterv az állami támogatás 2005–2009 közötti reformjához« című dokumentumot (állami támogatási cselekvési terv) (2). Az állami támogatási cselekvési terv kiemelte, hogy javítani kell az üzleti környezetet és meg kell könnyíteni az új vállalkozások gyors elindulását. E célból az állami támogatási cselekvési tervben bejelentették az állami támogatásokról és a kockázati tőkéről szóló közlemény (3) felülvizsgálatát az induló és a fiatal, innovatív kis- és középvállalkozások (kkv-k) kockázati tőkéhez jutását nehezítő piaci hiányosságok kezelése céljából, különös tekintettel az állami támogatásokról és a kockázati tőkéről szóló közleményben meghatározott szabályok rugalmasságának növelésére. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság kockázati tőkéről szóló új iránymutatásainak alapja és háttere az induló új innovatív vállalkozások rendelkezésére álló kockázati tőke nem kielégítő szintjének felismerése. A Bizottság 2005 júniusában közzétette az »Állami támogatási cselekvési terv – Kevesebb és célzottabb állami támogatás: ütemterv az állami támogatás 2005–2009 közötti reformjához« című dokumentumot (állami támogatási cselekvési terv) (2). Az állami támogatási cselekvési terv kiemelte, hogy javítani kell az üzleti környezetet és meg kell könnyíteni az új vállalkozások gyors elindulását. E célból az állami támogatási cselekvési tervben bejelentették az állami támogatásokról és a kockázati tőkéről szóló közlemény (3) felülvizsgálatát az induló és a fiatal, innovatív kis- és középvállalkozások (kkv-k) kockázati tőkéhez jutását nehezítő piaci hiányosságok kezelése céljából, különös tekintettel az állami támogatásokról és a kockázati tőkéről szóló közleményben meghatározott szabályok rugalmasságának növelésére.

| (4) | Noha a piac elsődleges feladata, hogy elegendő kockázati tőkével lássa el az EGT-t, mégis »sajáttőkehiány« figyelhető meg a kockázati tőke piacán, egy olyan tartós piaci hiányosság, amely meggátolja, hogy a kereslet és a kínálat mindkét félnek megfelelő ár mellett találkozzon, ami káros hatással van az európai kkv-kra. A hiány elsősorban a csúcstechnológiai újító és többnyire fiatal vállalkozásokat érinti, amelyek nagy növekedési potenciállal rendelkeznek. Olyan különböző korú és különböző ágazatba tartozó, kis növekedési potenciállal rendelkező vállalkozások széles köre is érintett lehet azonban, amelyek külső kockázati tőke nélkül nem jutnak finanszírozáshoz. |
| --- | --- |

(4)

Noha a piac elsődleges feladata, hogy elegendő kockázati tőkével lássa el az EGT-t, mégis »sajáttőkehiány« figyelhető meg a kockázati tőke piacán, egy olyan tartós piaci hiányosság, amely meggátolja, hogy a kereslet és a kínálat mindkét félnek megfelelő ár mellett találkozzon, ami káros hatással van az európai kkv-kra. A hiány elsősorban a csúcstechnológiai újító és többnyire fiatal vállalkozásokat érinti, amelyek nagy növekedési potenciállal rendelkeznek. Olyan különböző korú és különböző ágazatba tartozó, kis növekedési potenciállal rendelkező vállalkozások széles köre is érintett lehet azonban, amelyek külső kockázati tőke nélkül nem jutnak finanszírozáshoz.

| (5) | A sajáttőkehiány léte bizonyos behatárolt körülmények között indokolhatja az állami támogatást. A megfelelő irányba terelve, a kockázati tőke biztosítását segítő állami támogatás hatékony eszköze lehet az e területen azonosított piaci hiányosságok csökkentésének és a magántőke ösztönzésének. |
| --- | --- |

(5)

A sajáttőkehiány léte bizonyos behatárolt körülmények között indokolhatja az állami támogatást. A megfelelő irányba terelve, a kockázati tőke biztosítását segítő állami támogatás hatékony eszköze lehet az e területen azonosított piaci hiányosságok csökkentésének és a magántőke ösztönzésének.

| (6) | Ezek az iránymutatások meghatározzák azokat a feltételeket, amelyek mellett a kockázatitőke-befektetéseket segítő állami támogatások az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek tekinthetők, így ezek az iránymutatások a Hatóságnak az állami támogatásokról és a kockázati tőkéről szóló iránymutatásai 10A. fejezete (4) helyébe lépnek. Ezek az iránymutatások kifejtik, hogy milyen feltételek mellett valósul meg állami támogatás az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésével összhangban, valamint ismertetik azokat a kritériumokat, amelyeket a Hatóság az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban a kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedések összeegyeztethetőségi vizsgálata során fog alkalmazni. |
| --- | --- |

(6)

Ezek az iránymutatások meghatározzák azokat a feltételeket, amelyek mellett a kockázatitőke-befektetéseket segítő állami támogatások az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek tekinthetők, így ezek az iránymutatások a Hatóságnak az állami támogatásokról és a kockázati tőkéről szóló iránymutatásai 10A. fejezete (4) helyébe lépnek. Ezek az iránymutatások kifejtik, hogy milyen feltételek mellett valósul meg állami támogatás az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésével összhangban, valamint ismertetik azokat a kritériumokat, amelyeket a Hatóság az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban a kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedések összeegyeztethetőségi vizsgálata során fog alkalmazni.

10.B.1.2.   A KOCKÁZATI TŐKE FORMÁJÚ ÁLLAMI TÁMOGATÁS TERÉN SZERZETT TAPASZTALATOK

| (7) | Ezek az iránymutatások a kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásokon alapulnak, amelyeket a Hatóságnak az állami támogatásról és kockázati tőkéről szóló iránymutatásainak (5) megfelelő, az állami támogatásról és a kockázati tőkéről szóló közlemény alkalmazása során szerzett tapasztalatokra figyelemmel készítettek. Úgyszintén figyelembe vették a Bizottsághoz beérkezett, az állami támogatásokról és a kockázati tőkéről szóló közlemény felülvizsgálatáról, az állami támogatási cselekvési tervről és az innovációs célú állami támogatásról szóló közleményről (6) szóló, az EGT-államok és az érintett felek közötti nyilvános konzultációból származó megjegyzéseket. A Bizottság tapasztalatai és a konzultáció során kapott észrevételek azt mutatják, hogy az állami támogatásokról és a kockázati tőkéről szóló közlemény a gyakorlatban általában jól működött, de rávilágított arra is, hogy szükség van a szabályalkalmazás rugalmasságának növelésére és a szabályoknak a kockázatitőke-piac megváltozott helyzetét tükröző kiigazítására. A tapasztalatok továbbá azt mutatják, hogy bizonyos területek egyes kockázatitőke-befektetés típusai esetében nem mindig volt lehetséges az állami támogatásokról és a kockázati tőkéről szóló közleményben meghatározott feltételek teljesítése, és ennek következtében ezekben az esetekben a kockázatitőke-befektetéseket nem lehetett megfelelő állami támogatásban részesíteni. A tapasztalatok emellett a támogatott kockázatitőke-alapok alacsony általános nyereségességét mutatták. A Hatóság egyetért a fenti nézetekkel. |
| --- | --- |

(7)

Ezek az iránymutatások a kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásokon alapulnak, amelyeket a Hatóságnak az állami támogatásról és kockázati tőkéről szóló iránymutatásainak (5) megfelelő, az állami támogatásról és a kockázati tőkéről szóló közlemény alkalmazása során szerzett tapasztalatokra figyelemmel készítettek. Úgyszintén figyelembe vették a Bizottsághoz beérkezett, az állami támogatásokról és a kockázati tőkéről szóló közlemény felülvizsgálatáról, az állami támogatási cselekvési tervről és az innovációs célú állami támogatásról szóló közleményről (6) szóló, az EGT-államok és az érintett felek közötti nyilvános konzultációból származó megjegyzéseket. A Bizottság tapasztalatai és a konzultáció során kapott észrevételek azt mutatják, hogy az állami támogatásokról és a kockázati tőkéről szóló közlemény a gyakorlatban általában jól működött, de rávilágított arra is, hogy szükség van a szabályalkalmazás rugalmasságának növelésére és a szabályoknak a kockázatitőke-piac megváltozott helyzetét tükröző kiigazítására. A tapasztalatok továbbá azt mutatják, hogy bizonyos területek egyes kockázatitőke-befektetés típusai esetében nem mindig volt lehetséges az állami támogatásokról és a kockázati tőkéről szóló közleményben meghatározott feltételek teljesítése, és ennek következtében ezekben az esetekben a kockázatitőke-befektetéseket nem lehetett megfelelő állami támogatásban részesíteni. A tapasztalatok emellett a támogatott kockázatitőke-alapok alacsony általános nyereségességét mutatták. A Hatóság egyetért a fenti nézetekkel.

| (8) | E problémák megoldására ezen iránymutatások bizonyos körülményekre szóló rugalmasabb megközelítést fogadnak el, hogy az EFTA-államok jobban az adott piaci hiányossághoz igazíthassák kockázatitőke-intézkedéseiket. Ezen iránymutatások az EGT-megállapodás és a kockázatitőke-intézkedések összeegyeztethetőségi vizsgálatának finomított gazdasági módszerét is ismertetik. A programok engedélyezése már a Hatóságnak az állami támogatásokról és a kockázati tőkéről szóló iránymutatásai szerint is egy meglehetősen kifinomult gazdasági vizsgálatra alapult, amely a piaci hiányosság nagyságrendjére és az intézkedés pontosságára összpontosított. A Hatóságnak az állami támogatásokról és a kockázati tőkéről szóló iránymutatásai tehát már tartalmazták a finomított gazdasági módszer kulcselemét. Néhány kritérium esetében azonban még szükség volt bizonyos finomításokra, hogy az intézkedés jobban célozza az adott piaci hiányosságot. Az új iránymutatások további elemei a nyereségorientált és szakmai befektetési döntések erősítését szolgálják annak érdekében, hogy a magánbefektetők még inkább ösztönözve legyenek az állammal közös befektetésekre. Végül erőfeszítéseket tettek az állami támogatásokról és a kockázati tőkéről szóló bizottsági közlemény és a Hatóságnak az állami támogatásokról és a kockázati tőkéről szóló iránymutatásai egyértelműségének fokozására azokon a helyeken, ahol a tapasztalat szerint ez szükséges volt. |
| --- | --- |

(8)

E problémák megoldására ezen iránymutatások bizonyos körülményekre szóló rugalmasabb megközelítést fogadnak el, hogy az EFTA-államok jobban az adott piaci hiányossághoz igazíthassák kockázatitőke-intézkedéseiket. Ezen iránymutatások az EGT-megállapodás és a kockázatitőke-intézkedések összeegyeztethetőségi vizsgálatának finomított gazdasági módszerét is ismertetik. A programok engedélyezése már a Hatóságnak az állami támogatásokról és a kockázati tőkéről szóló iránymutatásai szerint is egy meglehetősen kifinomult gazdasági vizsgálatra alapult, amely a piaci hiányosság nagyságrendjére és az intézkedés pontosságára összpontosított. A Hatóságnak az állami támogatásokról és a kockázati tőkéről szóló iránymutatásai tehát már tartalmazták a finomított gazdasági módszer kulcselemét. Néhány kritérium esetében azonban még szükség volt bizonyos finomításokra, hogy az intézkedés jobban célozza az adott piaci hiányosságot. Az új iránymutatások további elemei a nyereségorientált és szakmai befektetési döntések erősítését szolgálják annak érdekében, hogy a magánbefektetők még inkább ösztönözve legyenek az állammal közös befektetésekre. Végül erőfeszítéseket tettek az állami támogatásokról és a kockázati tőkéről szóló bizottsági közlemény és a Hatóságnak az állami támogatásokról és a kockázati tőkéről szóló iránymutatásai egyértelműségének fokozására azokon a helyeken, ahol a tapasztalat szerint ez szükséges volt.

10.B.1.3.   A KOCKÁZATITŐKE-BEFEKTETÉSEKET SEGÍTŐ ÁLLAMI TÁMOGATÁSOK ÖSSZEVETŐ VIZSGÁLATA

10.B.1.3.1.   
  Az állami támogatási cselekvési terv és az összevető vizsgálat

| (9) | Az állami támogatási cselekvési tervben a Bizottság kiemelte, hogy az állami támogatások vizsgálatánál erősíteni kell a gazdasági szempontokat. Ennek alapján össze kell vetni az intézkedés lehetséges pozitív hatásait a közös érdekű célkitűzés megvalósítására és a lehetséges negatív hatásokat, amelyek a verseny és a kereskedelem torzulásaként jelentkeznek. Az állami támogatásokról és a kockázati tőkéről szóló közleményben körvonalazott összevető vizsgálat három lépésből áll, amelyből az első kettő a pozitív hatásokkal, az utolsó a negatív hatásokkal és a vizsgálat mérlegével kapcsolatos:






  1. | A támogatási intézkedés tárgya jól meghatározott közös érdekű célkitűzés, mint például növekedés, foglalkoztatás, kohézió és környezetvédelem? |
| --- | --- | --- |

(9)

Az állami támogatási cselekvési tervben a Bizottság kiemelte, hogy az állami támogatások vizsgálatánál erősíteni kell a gazdasági szempontokat. Ennek alapján össze kell vetni az intézkedés lehetséges pozitív hatásait a közös érdekű célkitűzés megvalósítására és a lehetséges negatív hatásokat, amelyek a verseny és a kereskedelem torzulásaként jelentkeznek. Az állami támogatásokról és a kockázati tőkéről szóló közleményben körvonalazott összevető vizsgálat három lépésből áll, amelyből az első kettő a pozitív hatásokkal, az utolsó a negatív hatásokkal és a vizsgálat mérlegével kapcsolatos:

1.

A támogatási intézkedés tárgya jól meghatározott közös érdekű célkitűzés, mint például növekedés, foglalkoztatás, kohézió és környezetvédelem?

| 2. | Megfelelő a támogatás kialakítása a közös érdekű célkitűzés megvalósítására, azaz a javasolt támogatás kezeli a piaci hiányosságot vagy egyéb célkitűzést?






  i. | Az állami támogatás a helyénvaló szakpolitikai eszköz? |
| --- | --- | --- |

2.

Megfelelő a támogatás kialakítása a közös érdekű célkitűzés megvalósítására, azaz a javasolt támogatás kezeli a piaci hiányosságot vagy egyéb célkitűzést?

i.

Az állami támogatás a helyénvaló szakpolitikai eszköz?

| ii. | Van ösztönző hatása, azaz a támogatás megváltoztatja a vállalkozások és/vagy befektetők magatartását? |
| --- | --- |

ii.

Van ösztönző hatása, azaz a támogatás megváltoztatja a vállalkozások és/vagy befektetők magatartását?

| iii. | Arányos-e a támogatási intézkedés, azaz kevesebb támogatással is elérhető lenne-e ugyanez a magatartásváltozás? |
| --- | --- |

iii.

Arányos-e a támogatási intézkedés, azaz kevesebb támogatással is elérhető lenne-e ugyanez a magatartásváltozás?

| 3. | A verseny torzulása és a kereskedelemre gyakorolt hátrányos hatás korlátozott, így az általános összevetés pozitív? |
| --- | --- |

3.

A verseny torzulása és a kereskedelemre gyakorolt hátrányos hatás korlátozott, így az általános összevetés pozitív?

Az összevető vizsgálat egyaránt fontos az állami támogatási szabályok kialakításánál és a hatályuk alá eső ügyek értékelésénél.

10.B.1.3.2.   
  Piaci hiányosságok

| (10) | Az állami támogatásokról és a kockázati tőkéről szóló rendelkezések alkalmazása során nyert tapasztalatok alapján a Hatóság úgy ítéli meg, hogy az EGT-ben nincs általános kockázatitőke-piaci hiányosság. Azt azonban elfogadja a Hatóság, hogy bizonyos típusú befektetések esetében léteznek piaci hiányosságok a vállalkozások életének bizonyos szakaszaiban. Ezek a hiányosságok a kockázati tőkére irányuló kereslet és kínálat tökéletlen egyezéséből erednek és általánosságban sajáttőkehiányként nevezhetők meg. |
| --- | --- |

(10)

Az állami támogatásokról és a kockázati tőkéről szóló rendelkezések alkalmazása során nyert tapasztalatok alapján a Hatóság úgy ítéli meg, hogy az EGT-ben nincs általános kockázatitőke-piaci hiányosság. Azt azonban elfogadja a Hatóság, hogy bizonyos típusú befektetések esetében léteznek piaci hiányosságok a vállalkozások életének bizonyos szakaszaiban. Ezek a hiányosságok a kockázati tőkére irányuló kereslet és kínálat tökéletlen egyezéséből erednek és általánosságban sajáttőkehiányként nevezhetők meg.

| (11) | A sajáttőke-finanszírozás, különösen a kisebb vállalkozások részére számos kihívást teremt mind a befektető, mind a befektetést igénylő számára. Kínálati oldalon a befektetőnek gondosan meg kell vizsgálnia nemcsak az esetleg felajánlott biztosítékokat (mint a hitelezők esetében), hanem a teljes üzleti stratégiát is annak érdekében, hogy felbecsülje a befektetéssel elérhető nyereség lehetőségeit és a kapcsolódó kockázatokat. A befektetőnek arra is kell figyelnie, hogy a vállalkozás vezetői jól hajtják-e végre az üzleti stratégiát. Végül ki kell dolgoznia és végre kell hajtania egy kilépési stratégiát annak érdekében, hogy kockázathoz igazított nyereséget érjen el a befektetéssel a vállalkozásban lévő részesedésének eladása révén. |
| --- | --- |

(11)

A sajáttőke-finanszírozás, különösen a kisebb vállalkozások részére számos kihívást teremt mind a befektető, mind a befektetést igénylő számára. Kínálati oldalon a befektetőnek gondosan meg kell vizsgálnia nemcsak az esetleg felajánlott biztosítékokat (mint a hitelezők esetében), hanem a teljes üzleti stratégiát is annak érdekében, hogy felbecsülje a befektetéssel elérhető nyereség lehetőségeit és a kapcsolódó kockázatokat. A befektetőnek arra is kell figyelnie, hogy a vállalkozás vezetői jól hajtják-e végre az üzleti stratégiát. Végül ki kell dolgoznia és végre kell hajtania egy kilépési stratégiát annak érdekében, hogy kockázathoz igazított nyereséget érjen el a befektetéssel a vállalkozásban lévő részesedésének eladása révén.

| (12) | Keresleti oldalon a vállalkozásnak a kockázatvállaláshoz meg kell értenie a külső sajáttőke-befektetés előnyeit és az ahhoz kapcsolódó kockázatokat, valamint biztos üzleti terveket kell készítenie a szükséges erőforrások és tanácsadás biztosítására. A belső tőke hiánya miatt az adósságfinanszírozás megszerzéséhez szükséges biztosítékok és/vagy megbízható adósminősítés nélkül a vállalkozás igen szorító finanszírozási kényszer alá kerül. A vállalkozásnak emellett meg kell osztania az ellenőrzést a külső befektetővel, aki részesedése mellett általában a vállalati döntéseket is befolyásolja. |
| --- | --- |

(12)

Keresleti oldalon a vállalkozásnak a kockázatvállaláshoz meg kell értenie a külső sajáttőke-befektetés előnyeit és az ahhoz kapcsolódó kockázatokat, valamint biztos üzleti terveket kell készítenie a szükséges erőforrások és tanácsadás biztosítására. A belső tőke hiánya miatt az adósságfinanszírozás megszerzéséhez szükséges biztosítékok és/vagy megbízható adósminősítés nélkül a vállalkozás igen szorító finanszírozási kényszer alá kerül. A vállalkozásnak emellett meg kell osztania az ellenőrzést a külső befektetővel, aki részesedése mellett általában a vállalati döntéseket is befolyásolja.

| (13) | A kockázati tőke keresletének és kínálatának egymásra találása ennek következtében elégtelen lehet, és így a piacon rendelkezésre álló kockázati tőke szintje alacsony maradhat és a vállalkozások nem jutnak finanszírozáshoz annak ellenére, hogy értékes üzleti tervvel és növekedési kilátásokkal rendelkeznek. A Hatóság úgy ítéli meg, hogy a kockázatitőke-piacokat érintő elégtelen működés – amely különösen a kkv-k, valamint a fejlődésük korai szakaszaiban lévő vállalkozások tőkéhez való hozzáférésére van kedvezőtlen hatással, és amely indokolttá teheti az állami beavatkozást – fő forrása a nem tökéletes és aszimmetrikus információ.
  A nem tökéletes vagy aszimmetrikus információk a következőket eredményezhetik:






  a) | Ügyleti és információs költségek: a potenciális befektetőknek több nehézséggel kell szembenézniük egy kkv vagy egy új vállalkozás üzleti kilátásaira vonatkozó megbízható információk begyűjtése, majd ezt követően a vállalkozás fejlődésének felügyelete és támogatása során. Ez különösen jellemző az igen innovatív vagy kockázatos projektre. Emellett a kis üzletek kevésbé vonzóak a befektetési alapok számára a befektetések vizsgálatának viszonylag magas költségei és egyéb tranzakciós költségek miatt. |
| --- | --- | --- |

(13)

A kockázati tőke keresletének és kínálatának egymásra találása ennek következtében elégtelen lehet, és így a piacon rendelkezésre álló kockázati tőke szintje alacsony maradhat és a vállalkozások nem jutnak finanszírozáshoz annak ellenére, hogy értékes üzleti tervvel és növekedési kilátásokkal rendelkeznek. A Hatóság úgy ítéli meg, hogy a kockázatitőke-piacokat érintő elégtelen működés – amely különösen a kkv-k, valamint a fejlődésük korai szakaszaiban lévő vállalkozások tőkéhez való hozzáférésére van kedvezőtlen hatással, és amely indokolttá teheti az állami beavatkozást – fő forrása a nem tökéletes és aszimmetrikus információ.

A nem tökéletes vagy aszimmetrikus információk a következőket eredményezhetik:

a)

Ügyleti és információs költségek: a potenciális befektetőknek több nehézséggel kell szembenézniük egy kkv vagy egy új vállalkozás üzleti kilátásaira vonatkozó megbízható információk begyűjtése, majd ezt követően a vállalkozás fejlődésének felügyelete és támogatása során. Ez különösen jellemző az igen innovatív vagy kockázatos projektre. Emellett a kis üzletek kevésbé vonzóak a befektetési alapok számára a befektetések vizsgálatának viszonylag magas költségei és egyéb tranzakciós költségek miatt.

| b) | Kockázatkerülés: a befektetők jobban vonakodhatnak a kkv-k kockázati tőkével való ellátásától, minél hiányosabbak vagy aszimmetrikusabbak az információk a kockázati tőke nyújtásakor. A hiányos vagy aszimmetrikus információk tehát fokozzák a kockázatkerülést. |
| --- | --- |

b)

Kockázatkerülés: a befektetők jobban vonakodhatnak a kkv-k kockázati tőkével való ellátásától, minél hiányosabbak vagy aszimmetrikusabbak az információk a kockázati tőke nyújtásakor. A hiányos vagy aszimmetrikus információk tehát fokozzák a kockázatkerülést.

10.B.1.3.3.   
  Az eszköz megfelelősége

| (14) | A Hatóság úgy ítéli meg, hogy az ezen iránymutatásokban megállapított korlátok és feltételek mellett az állami támogatások a kockázatitőke-befektetésekkel kapcsolatos intézkedések megfelelő eszközei lehetnek. Szem előtt kell azonban tartani, hogy a kockázatitőke-befektetés biztosítása alapvetően kereskedelmi döntéseket magában foglaló kereskedelmi tevékenység. Ebben az összefüggésben az állami támogatásnak nem minősülő általánosabb strukturális intézkedések – mint például a vállalkozói kultúra támogatása, a kkv-k különböző finanszírozási formáira (például friss tőke, fel nem osztott tiszta nyereség, adósság) nézve semlegesebb adóztatás bevezetése, a piaci integráció ösztönzése és a szabályozási szigor, beleértve a bizonyos típusú befektetési intézmények (például nyugdíjalapok) befektetéseire vonatkozó korlátozásokat és a vállalatalapítás adminisztrációs eljárásait, enyhítése – szintén hozzájárulhatnak a kockázatitőke-befektetések növekedéséhez. |
| --- | --- |

(14)

A Hatóság úgy ítéli meg, hogy az ezen iránymutatásokban megállapított korlátok és feltételek mellett az állami támogatások a kockázatitőke-befektetésekkel kapcsolatos intézkedések megfelelő eszközei lehetnek. Szem előtt kell azonban tartani, hogy a kockázatitőke-befektetés biztosítása alapvetően kereskedelmi döntéseket magában foglaló kereskedelmi tevékenység. Ebben az összefüggésben az állami támogatásnak nem minősülő általánosabb strukturális intézkedések – mint például a vállalkozói kultúra támogatása, a kkv-k különböző finanszírozási formáira (például friss tőke, fel nem osztott tiszta nyereség, adósság) nézve semlegesebb adóztatás bevezetése, a piaci integráció ösztönzése és a szabályozási szigor, beleértve a bizonyos típusú befektetési intézmények (például nyugdíjalapok) befektetéseire vonatkozó korlátozásokat és a vállalatalapítás adminisztrációs eljárásait, enyhítése – szintén hozzájárulhatnak a kockázatitőke-befektetések növekedéséhez.

10.B.1.3.4.   
  Ösztönző hatás és szükségesség

| (15) | A kockázatitőke-befektetésre adott állami támogatásnak – különösen a magánbefektetők által eszközölt befektetések ösztönzésén keresztül – a kkv-k számára rendelkezésre álló kockázati tőke nettó növekedését kell eredményeznie. A »holtteher« kockázata vagy az ösztönző hatás hiánya azt jelenti, hogy egyes államilag támogatott intézkedéssel finanszírozott vállalkozások még állami támogatás nélkül is ugyanezen feltételek mellett tehettek volna szert finanszírozásra (kiszorítás). Ennek megtörténtére vonatkozóan bizonyítékok állnak rendelkezésre, bár e bizonyítékok szükségszerűen anekdotikusak. Az állami források felhasználása ilyen körülmények között nem hatékony. |
| --- | --- |

(15)

A kockázatitőke-befektetésre adott állami támogatásnak – különösen a magánbefektetők által eszközölt befektetések ösztönzésén keresztül – a kkv-k számára rendelkezésre álló kockázati tőke nettó növekedését kell eredményeznie. A »holtteher« kockázata vagy az ösztönző hatás hiánya azt jelenti, hogy egyes államilag támogatott intézkedéssel finanszírozott vállalkozások még állami támogatás nélkül is ugyanezen feltételek mellett tehettek volna szert finanszírozásra (kiszorítás). Ennek megtörténtére vonatkozóan bizonyítékok állnak rendelkezésre, bár e bizonyítékok szükségszerűen anekdotikusak. Az állami források felhasználása ilyen körülmények között nem hatékony.

| (16) | A Hatóság úgy ítéli meg, hogy az ezen iránymutatásokban meghatározott feltételeknek megfelelő, kockázati tőke formájában nyújtott állami támogatás ösztönző hatású. Az ösztönzők nyújtásának szükségessége a különböző típusú intézkedésekkel és kedvezményezettekkel kapcsolatos piaci hiányosságok nagyságrendjétől függ. Emiatt különböző kritériumok kerülnek ismertetésre a megcélzott vállalkozásonkénti befektetési részösszegek nagyságrendjére, a magánbefektetők részvételi arányára, valamint a vállalkozás finanszírozott életszakaszának, illetve különösen méretének figyelembe vételére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(16)

A Hatóság úgy ítéli meg, hogy az ezen iránymutatásokban meghatározott feltételeknek megfelelő, kockázati tőke formájában nyújtott állami támogatás ösztönző hatású. Az ösztönzők nyújtásának szükségessége a különböző típusú intézkedésekkel és kedvezményezettekkel kapcsolatos piaci hiányosságok nagyságrendjétől függ. Emiatt különböző kritériumok kerülnek ismertetésre a megcélzott vállalkozásonkénti befektetési részösszegek nagyságrendjére, a magánbefektetők részvételi arányára, valamint a vállalkozás finanszírozott életszakaszának, illetve különösen méretének figyelembe vételére vonatkozóan.

10.B.1.3.5.   
  A támogatás arányossága

| (17) | Az ösztönzők nyújtásának szükségessége a különböző típusú intézkedésekkel és kedvezményezettekkel kapcsolatos piaci hiányosságok nagyságrendjétől, valamint a kkv-k életszakaszától függ. A kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedés akkor van megfelelően kialakítva, ha a támogatás minden elemével együtt szükséges ahhoz, hogy a kkv-k sajáttőkéhez jussanak életciklusuk magvető, induló és korai szakaszában. Az állami támogatás nem hatékony, ha túlhalad a több kockázati tőke generálásához szükséges mértéken. A támogatás minimális mértékre korlátozásához különösen fontos a jelentős magánrészvétel megléte, valamint az, hogy a befektetések nyereségorientáltak legyenek és azokat üzleti alapon kezeljék. |
| --- | --- |

(17)

Az ösztönzők nyújtásának szükségessége a különböző típusú intézkedésekkel és kedvezményezettekkel kapcsolatos piaci hiányosságok nagyságrendjétől, valamint a kkv-k életszakaszától függ. A kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedés akkor van megfelelően kialakítva, ha a támogatás minden elemével együtt szükséges ahhoz, hogy a kkv-k sajáttőkéhez jussanak életciklusuk magvető, induló és korai szakaszában. Az állami támogatás nem hatékony, ha túlhalad a több kockázati tőke generálásához szükséges mértéken. A támogatás minimális mértékre korlátozásához különösen fontos a jelentős magánrészvétel megléte, valamint az, hogy a befektetések nyereségorientáltak legyenek és azokat üzleti alapon kezeljék.

10.B.1.3.6.   
  Negatív hatások és az összhatás

| (18) | Az EGT-megállapodás előírja a Hatóságnak, hogy ellenőrizze az EFTA-államok által nyújtott állami támogatást. A Hatóságnak ezért éberen ügyelnie kell az intézkedések megfelelő célirányosságára, és el kell kerülnie a verseny súlyos torzulásait. A kockázatitőke-befektetés támogatására megalkotott intézkedésekre vonatkozóan állami pénzeszközök nyújtásának az EGT-megállapodással való összeegyeztethetőségéről szóló döntése során a Hatóság – amennyire lehetséges – korlátozni próbálja a következő kockázati kategóriákat:






  a) | a kiszorítás kockázata. Az államilag támogatott intézkedések jelenléte eltántoríthatja az egyéb potenciális befektetőket a tőke rendelkezésre bocsátásától. Hosszú távon ez még jobban elbizonytalaníthatja a fiatal kkv-kba történő magánbefektetéseket és végül a sajáttőkehiány növelését eredményezheti, miközben további állami finanszírozási igényeket teremt; |
| --- | --- | --- |

(18)

Az EGT-megállapodás előírja a Hatóságnak, hogy ellenőrizze az EFTA-államok által nyújtott állami támogatást. A Hatóságnak ezért éberen ügyelnie kell az intézkedések megfelelő célirányosságára, és el kell kerülnie a verseny súlyos torzulásait. A kockázatitőke-befektetés támogatására megalkotott intézkedésekre vonatkozóan állami pénzeszközök nyújtásának az EGT-megállapodással való összeegyeztethetőségéről szóló döntése során a Hatóság – amennyire lehetséges – korlátozni próbálja a következő kockázati kategóriákat:

a)

a kiszorítás kockázata. Az államilag támogatott intézkedések jelenléte eltántoríthatja az egyéb potenciális befektetőket a tőke rendelkezésre bocsátásától. Hosszú távon ez még jobban elbizonytalaníthatja a fiatal kkv-kba történő magánbefektetéseket és végül a sajáttőkehiány növelését eredményezheti, miközben további állami finanszírozási igényeket teremt;

| b) | annak kockázata, hogy a befektetőknek és/vagy befektetési alapoknak nyújtott előnyök a vállalkozásitőke-piacon a verseny indokolatlan torzulását okozzák az előnyökből nem részesülő versenytársakhoz viszonyítva; |
| --- | --- |

b)

annak kockázata, hogy a befektetőknek és/vagy befektetési alapoknak nyújtott előnyök a vállalkozásitőke-piacon a verseny indokolatlan torzulását okozzák az előnyökből nem részesülő versenytársakhoz viszonyítva;

| c) | annak kockázata, hogy a megcélzott vállalkozásoknak juttatott, nem kereskedelmi szempontok szerint befektetett állami kockázati tőke túlkínálata elősegítheti életképtelen vállalkozások fennmaradását és mesterséges felértékelődésüket, még inkább elriasztva a magánbefektetőket a megcélzott vállalkozások tőkével való ellátásától. |
| --- | --- |

c)

annak kockázata, hogy a megcélzott vállalkozásoknak juttatott, nem kereskedelmi szempontok szerint befektetett állami kockázati tőke túlkínálata elősegítheti életképtelen vállalkozások fennmaradását és mesterséges felértékelődésüket, még inkább elriasztva a magánbefektetőket a megcélzott vállalkozások tőkével való ellátásától.

10.B.1.4.   AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSOK ELLENŐRZÉSÉNEK MEGKÖZELÍTÉSE A KOCKÁZATI TŐKE TERÜLETÉN

| (19) | A vállalkozásoknak nyújtott kockázatitőke-finanszírozásra nem alkalmazható az állami támogatások ellenőrzéséhez használt hagyományos kifejezés, az »elszámolható költségek« fogalma, amely bizonyos meghatározott, támogatható költségekre és maximális támogatási intenzitások meghatározására alapul. A kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedésekre vonatkozó, az EFTA-államok által megalkotott lehetséges modellek változatossága miatt a Hatóság nincs abban a helyzetben, hogy az ilyen intézkedések engedélyezésével kapcsolatban szigorú feltételeket határozzon meg, amelyek alapján vizsgálható az ilyen intézkedéseknek az EGT-megállapodás működésével való összeegyeztethetősége. A kockázatitőke-befektetés értékelésére ezért el kell távolodni az állami támogatások ellenőrzéséhez alkalmazott hagyományos módszertől. |
| --- | --- |

(19)

A vállalkozásoknak nyújtott kockázatitőke-finanszírozásra nem alkalmazható az állami támogatások ellenőrzéséhez használt hagyományos kifejezés, az »elszámolható költségek« fogalma, amely bizonyos meghatározott, támogatható költségekre és maximális támogatási intenzitások meghatározására alapul. A kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedésekre vonatkozó, az EFTA-államok által megalkotott lehetséges modellek változatossága miatt a Hatóság nincs abban a helyzetben, hogy az ilyen intézkedések engedélyezésével kapcsolatban szigorú feltételeket határozzon meg, amelyek alapján vizsgálható az ilyen intézkedéseknek az EGT-megállapodás működésével való összeegyeztethetősége. A kockázatitőke-befektetés értékelésére ezért el kell távolodni az állami támogatások ellenőrzéséhez alkalmazott hagyományos módszertől.

| (20) | Mivel azonban a Hatóságnak az állami támogatásokról és a kockázati tőkéről szóló iránymutatásai a gyakorlatban jól működtek a kockázati tőke területén, a Hatóság a folytatás, és ezáltal az állami támogatásokról és a kockázati tőkéről szóló közlemény és iránymutatások megközelítésének folyamatossága mellett döntött. |
| --- | --- |

(20)

Mivel azonban a Hatóságnak az állami támogatásokról és a kockázati tőkéről szóló iránymutatásai a gyakorlatban jól működtek a kockázati tőke területén, a Hatóság a folytatás, és ezáltal az állami támogatásokról és a kockázati tőkéről szóló közlemény és iránymutatások megközelítésének folyamatossága mellett döntött.

10.B.2.   HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

10.B.2.1.   HATÁLY

| (21) | Ezen iránymutatások csak a kkv-kat célzó kockázatitőke-befektetési támogatásokra vonatkoznak. Nem szolgálnak jogalapul egy egyedi vállalkozás részére tőkét biztosító ad hoc intézkedésnek az EGT-megállapodás működésével való összeegyeztethetőségét kimondó határozathoz. |
| --- | --- |

(21)

Ezen iránymutatások csak a kkv-kat célzó kockázatitőke-befektetési támogatásokra vonatkoznak. Nem szolgálnak jogalapul egy egyedi vállalkozás részére tőkét biztosító ad hoc intézkedésnek az EGT-megállapodás működésével való összeegyeztethetőségét kimondó határozathoz.

| (22) | Ezen iránymutatásokban semmi sem tekinthető úgy, mint ami kétségbe vonja a Hatóság által elfogadott egyéb iránymutatásokban, keretszabályokban vagy rendeletekben megállapított feltételeknek megfelelő állami támogatási intézkedések összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

(22)

Ezen iránymutatásokban semmi sem tekinthető úgy, mint ami kétségbe vonja a Hatóság által elfogadott egyéb iránymutatásokban, keretszabályokban vagy rendeletekben megállapított feltételeknek megfelelő állami támogatási intézkedések összeegyeztethetőségét.

| (23) | A Hatóság különös figyelmet fordít annak szükségességére, hogy megakadályozza, hogy ezen iránymutatásokat a már elfogadott keretszabályokban, iránymutatásokban és rendeletekben meghatározott elvek megkerülésére alkalmazzák. |
| --- | --- |

(23)

A Hatóság különös figyelmet fordít annak szükségességére, hogy megakadályozza, hogy ezen iránymutatásokat a már elfogadott keretszabályokban, iránymutatásokban és rendeletekben meghatározott elvek megkerülésére alkalmazzák.

| (24) | A kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedések köréből határozottan ki kell zárni a következőket:






  a) | a Hatóságnak a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásai szerinti nehézségekkel küzdő vállalkozásoknak történő támogatásnyújtás (7); |
| --- | --- | --- |

(24)

A kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedések köréből határozottan ki kell zárni a következőket:

a)

a Hatóságnak a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásai szerinti nehézségekkel küzdő vállalkozásoknak történő támogatásnyújtás (7);

| b) | a hajógyártásban (8), valamint a szén- (9) és acéliparban (10) tevékenykedő vállalkozásoknak történő támogatásnyújtás. |
| --- | --- |

b)

a hajógyártásban (8), valamint a szén- (9) és acéliparban (10) tevékenykedő vállalkozásoknak történő támogatásnyújtás.

| (25) | Nem kell alkalmazni ezeket az iránymutatásokat az exporthoz kapcsolódó tevékenységekhez nyújtott – nevezetesen az exportált mennyiségekhez közvetlenül kapcsolódó – támogatásokra, a forgalmazási hálózat felállításához és működtetéséhez, vagy egyéb, az export-tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó folyó kiadásokra nyújtott támogatásokra, valamint az importárukkal szemben hazai termékek használatától függő támogatásokra. |
| --- | --- |

(25)

Nem kell alkalmazni ezeket az iránymutatásokat az exporthoz kapcsolódó tevékenységekhez nyújtott – nevezetesen az exportált mennyiségekhez közvetlenül kapcsolódó – támogatásokra, a forgalmazási hálózat felállításához és működtetéséhez, vagy egyéb, az export-tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó folyó kiadásokra nyújtott támogatásokra, valamint az importárukkal szemben hazai termékek használatától függő támogatásokra.

10.B.2.2   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

| (26) | Ezen iránymutatások alkalmazásában az alábbi fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:






  a) | »saját tőke«: részesedés egy vállalkozásban, amelyet befektetőknek kibocsátott részvények testesítenek meg; |
| --- | --- | --- |

(26)

Ezen iránymutatások alkalmazásában az alábbi fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

a)

»saját tőke«: részesedés egy vállalkozásban, amelyet befektetőknek kibocsátott részvények testesítenek meg;

| b) | »magán saját tőke«: a nyilvánosan jegyzett saját tőkével ellentétben a tőzsdén nem jegyzett vállalkozásokban levő sajáttőke-befektetések, amely létrejöhet vállalkozási tőke, kiváltási tőke, és felvásárlás útján; |
| --- | --- |

b)

»magán saját tőke«: a nyilvánosan jegyzett saját tőkével ellentétben a tőzsdén nem jegyzett vállalkozásokban levő sajáttőke-befektetések, amely létrejöhet vállalkozási tőke, kiváltási tőke, és felvásárlás útján;

| c) | »kvázisajáttőke-befektetési instrumentumok« olyan instrumentumok, amelyek hozama a tulajdonos (befektető/kölcsönadó) számára elsősorban a kibocsátó megcélzott vállalkozás nyereségétől vagy veszteségétől függ, veszteséggel szemben nincsenek biztosítva. E meghatározás a tartalom formával szembeni elsődlegességét hangsúlyozó megközelítésen alapul; |
| --- | --- |

c)

»kvázisajáttőke-befektetési instrumentumok« olyan instrumentumok, amelyek hozama a tulajdonos (befektető/kölcsönadó) számára elsősorban a kibocsátó megcélzott vállalkozás nyereségétől vagy veszteségétől függ, veszteséggel szemben nincsenek biztosítva. E meghatározás a tartalom formával szembeni elsődlegességét hangsúlyozó megközelítésen alapul;

| d) | »adósságbefektetési instrumentumok«: kölcsönök és egyéb finanszírozási eszközök, amelyek a kölcsönadó/befektető számára elsődlegesen egy rögzített minimumjövedelmet nyújtanak és legalább részben biztosítottak. E meghatározás a tartalom formával szembeni elsődlegességét hangsúlyozó megközelítésen alapul; |
| --- | --- |

d)

»adósságbefektetési instrumentumok«: kölcsönök és egyéb finanszírozási eszközök, amelyek a kölcsönadó/befektető számára elsődlegesen egy rögzített minimumjövedelmet nyújtanak és legalább részben biztosítottak. E meghatározás a tartalom formával szembeni elsődlegességét hangsúlyozó megközelítésen alapul;

| e) | »magvető tőke«: A kezdeti vállalkozási koncepció tanulmányozására, értékelésére és kidolgozására az induló szakaszt megelőzően nyújtott finanszírozás; |
| --- | --- |

e)

»magvető tőke«: A kezdeti vállalkozási koncepció tanulmányozására, értékelésére és kidolgozására az induló szakaszt megelőzően nyújtott finanszírozás;

| f) | »indulótőke«: termékfejlesztésre és kezdeti marketingre nyújtott finanszírozás olyan vállalkozásoknak, amelyek terméküket még nem értékesítettek üzletszerűen és nem termelnek nyereséget; |
| --- | --- |

f)

»indulótőke«: termékfejlesztésre és kezdeti marketingre nyújtott finanszírozás olyan vállalkozásoknak, amelyek terméküket még nem értékesítettek üzletszerűen és nem termelnek nyereséget;

| g) | »korai szakasz tőkéje«: a magvető és az induló tőke; |
| --- | --- |

g)

»korai szakasz tőkéje«: a magvető és az induló tőke;

| h) | »növekedési tőke«: a vállalkozásnak a növekedéshez vagy bővüléshez biztosított finanszírozás, amelynek célja a termelési kapacitás növelése, a piac- vagy termékfejlesztés, illetve a pótlólagos működőtőke biztosítása, függetlenül attól, hogy a vállalat nyereséges-e vagy sem; |
| --- | --- |

h)

»növekedési tőke«: a vállalkozásnak a növekedéshez vagy bővüléshez biztosított finanszírozás, amelynek célja a termelési kapacitás növelése, a piac- vagy termékfejlesztés, illetve a pótlólagos működőtőke biztosítása, függetlenül attól, hogy a vállalat nyereséges-e vagy sem;

| i) | »vállalkozási tőke (venture capital)«: saját nevükben tevékenykedő, egyéni, intézményi vagy saját pénzeszközöket kezelő befektetési alapok (vállalkozásitőke-alapok) tőzsdén nem jegyzett vállalkozásokba történő befektetései, a korai vagy a növekedési szakaszt finanszírozza, de a kiváltási tőke vagy a felvásárlás nem része; |
| --- | --- |

i)

»vállalkozási tőke (venture capital)«: saját nevükben tevékenykedő, egyéni, intézményi vagy saját pénzeszközöket kezelő befektetési alapok (vállalkozásitőke-alapok) tőzsdén nem jegyzett vállalkozásokba történő befektetései, a korai vagy a növekedési szakaszt finanszírozza, de a kiváltási tőke vagy a felvásárlás nem része;

| j) | »kiváltási tőke«: egy vállalkozás létező részvényeinek megvásárlása egy másik magánsajáttőke-befektetési szervezettől vagy más tulajdonos(ok)tól. A kiváltási tőkét másodlagos vételnek is hívják; |
| --- | --- |

j)

»kiváltási tőke«: egy vállalkozás létező részvényeinek megvásárlása egy másik magánsajáttőke-befektetési szervezettől vagy más tulajdonos(ok)tól. A kiváltási tőkét másodlagos vételnek is hívják;

| k) | »kockázati tőke (risk capital)«: vállalkozásoknak nyújtott saját tőke vagy kvázisajáttőke-finanszírozás a korai növekedési szakaszokban (magvető, induló és növekedési szakasz), amely magában foglalja az üzleti angyalok nem hivatalos befektetését, a vállalkozási tőkét valamint a kkv-kra és nagy növekedési potenciállal rendelkező vállalkozásokra szakosodott alternatív részvénypiacokat (a továbbiakban: befektetési eszközök); |
| --- | --- |

k)

»kockázati tőke (risk capital)«: vállalkozásoknak nyújtott saját tőke vagy kvázisajáttőke-finanszírozás a korai növekedési szakaszokban (magvető, induló és növekedési szakasz), amely magában foglalja az üzleti angyalok nem hivatalos befektetését, a vállalkozási tőkét valamint a kkv-kra és nagy növekedési potenciállal rendelkező vállalkozásokra szakosodott alternatív részvénypiacokat (a továbbiakban: befektetési eszközök);

| l) | »kockázatitőke-intézkedések«: kockázatitőke-befektetés formájú támogatások ösztönzésére vagy nyújtására szolgáló programok; |
| --- | --- |

l)

»kockázatitőke-intézkedések«: kockázatitőke-befektetés formájú támogatások ösztönzésére vagy nyújtására szolgáló programok;

| m) | »első nyilvános kibocsátás (IPO)«: egy vállalkozás részvényeinek első ízben történő nyilvános értékesítése vagy forgalomba hozatala; |
| --- | --- |

m)

»első nyilvános kibocsátás (IPO)«: egy vállalkozás részvényeinek első ízben történő nyilvános értékesítése vagy forgalomba hozatala;

| n) | »kiegészítő befektetés«: a kezdeti befektetést követő további befektetés a vállalatba; |
| --- | --- |

n)

»kiegészítő befektetés«: a kezdeti befektetést követő további befektetés a vállalatba;

| o) | »felvásárlás«: egy vállalkozás saját tőkéjéből legalább ellenőrzésre jogosító hányad megvásárlása a jelenlegi tulajdonosoktól az eszközök és a tevékenység átvétele céljából, tárgyalásos vagy pályázati úton; |
| --- | --- |

o)

»felvásárlás«: egy vállalkozás saját tőkéjéből legalább ellenőrzésre jogosító hányad megvásárlása a jelenlegi tulajdonosoktól az eszközök és a tevékenység átvétele céljából, tárgyalásos vagy pályázati úton;

| p) | »kilépési stratégia«: vállalkozási tőkealap vagy magántőkealap részesedésének terv szerinti értékesítése maximális nyereség érdekében, ami lehet: kereskedelmi értékesítés; veszteség leírása; elsőbbségi részvények/kölcsönök visszafizetése; értékesítés más vállalkozásitőke-befektető részére; értékesítés pénzintézet részére; értékesítés nyilvános forgalomba hozatallal [beleértve az első nyilvános kibocsátást (IPO)]; |
| --- | --- |

p)

»kilépési stratégia«: vállalkozási tőkealap vagy magántőkealap részesedésének terv szerinti értékesítése maximális nyereség érdekében, ami lehet: kereskedelmi értékesítés; veszteség leírása; elsőbbségi részvények/kölcsönök visszafizetése; értékesítés más vállalkozásitőke-befektető részére; értékesítés pénzintézet részére; értékesítés nyilvános forgalomba hozatallal [beleértve az első nyilvános kibocsátást (IPO)];

| q) | »kis- és középvállalkozások (a továbbiakban: kkv-k)«: kisvállalkozások és középvállalkozások az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelet (11) vagy a helyébe lépő bármely rendelet értelmében; |
| --- | --- |

q)

»kis- és középvállalkozások (a továbbiakban: kkv-k)«: kisvállalkozások és középvállalkozások az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelet (11) vagy a helyébe lépő bármely rendelet értelmében;

| r) | »megcélzott vállalkozás«: olyan vállalkozás, amelybe egy befektető vagy befektetési alap befektetni készül; |
| --- | --- |

r)

»megcélzott vállalkozás«: olyan vállalkozás, amelybe egy befektető vagy befektetési alap befektetni készül;

| s) | »üzleti angyalok«: tehetős magánszemélyek, akik közvetlen befektetéseket eszközölnek új fiatal, nem jegyzett és növekvő vállalkozásokba (magvető finanszírozás) és tanácsadást végeznek számukra, rendszerint részesedés ellenében nyújtanak finanszírozást, de egyéb hosszú távú finanszírozást is adhatnak; |
| --- | --- |

s)

»üzleti angyalok«: tehetős magánszemélyek, akik közvetlen befektetéseket eszközölnek új fiatal, nem jegyzett és növekvő vállalkozásokba (magvető finanszírozás) és tanácsadást végeznek számukra, rendszerint részesedés ellenében nyújtanak finanszírozást, de egyéb hosszú távú finanszírozást is adhatnak;

| t) | »támogatott területek«: az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) vagy c) pontjaiban felsorolt kivételek körébe tartozó régiók. |
| --- | --- |

t)

»támogatott területek«: az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) vagy c) pontjaiban felsorolt kivételek körébe tartozó régiók.

10.B.3.   A 61. CIKK (1) BEKEZDÉSÉNEK ALKALMAZHATÓSÁGA A KOCKÁZATI TŐKE TERÉN

10.B.3.1.   ÁLTALÁBAN ALKALMAZHATÓ DOKUMENTUMOK

| (27) | Már számos olyan közzétett hatósági dokumentum létezik, amely értelmezést ad arra, hogy az egyedi intézkedések az állami támogatás fogalmába tartoznak-e, és amely vonatkozhat a kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedésekre. Idetartoznak a Hatóságnak a hatóságok tulajdonlásáról szóló iránymutatásai (12), a Hatóságnak az állami támogatás szabályainak a vállalkozások közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló iránymutatásai (13) és a Hatóságnak az állami garanciákról szóló iránymutatásai (14). A Hatóság folytatja e szövegek alkalmazását annak értékelése során, hogy a kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedések állami támogatást jelentenek-e. |
| --- | --- |

(27)

Már számos olyan közzétett hatósági dokumentum létezik, amely értelmezést ad arra, hogy az egyedi intézkedések az állami támogatás fogalmába tartoznak-e, és amely vonatkozhat a kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedésekre. Idetartoznak a Hatóságnak a hatóságok tulajdonlásáról szóló iránymutatásai (12), a Hatóságnak az állami támogatás szabályainak a vállalkozások közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló iránymutatásai (13) és a Hatóságnak az állami garanciákról szóló iránymutatásai (14). A Hatóság folytatja e szövegek alkalmazását annak értékelése során, hogy a kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedések állami támogatást jelentenek-e.

10.B.3.2.   A TÁMOGATÁSOK MEGJELENÉSÉNEK HÁROM SZINTJE

| (28) | A kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedések gyakran a kockázatitőke-befektetéseket elősegítő összetett konstrukciókat igényelnek, hiszen a hatóságok a gazdasági szereplők egy csoportját (a befektetőket) ösztönzik annak érdekében, hogy egy másik csoportnak (a megcélzott kkv-knak) finanszírozást nyújtsanak. Az intézkedés kialakításától függően, és még akkor is, ha a hatóságok szándéka csupán az, hogy az utóbbi csoportnak előnyöket biztosítsanak, a vállalkozások bármelyik vagy mindkét szinten az állami támogatás kedvezményezettjei lehetnek. Sőt, a legtöbb esetben az intézkedés egy alap vagy más befektetési eszköz létrehozásával jár, amely a befektetőktől vagy a befektetéssel megcélzott vállalkozásoktól külön létezik. Ilyen esetekben azt is figyelembe kell venni, hogy az alap vagy eszköz állami támogatásban részesülő vállalkozásnak minősül-e. |
| --- | --- |

(28)

A kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedések gyakran a kockázatitőke-befektetéseket elősegítő összetett konstrukciókat igényelnek, hiszen a hatóságok a gazdasági szereplők egy csoportját (a befektetőket) ösztönzik annak érdekében, hogy egy másik csoportnak (a megcélzott kkv-knak) finanszírozást nyújtsanak. Az intézkedés kialakításától függően, és még akkor is, ha a hatóságok szándéka csupán az, hogy az utóbbi csoportnak előnyöket biztosítsanak, a vállalkozások bármelyik vagy mindkét szinten az állami támogatás kedvezményezettjei lehetnek. Sőt, a legtöbb esetben az intézkedés egy alap vagy más befektetési eszköz létrehozásával jár, amely a befektetőktől vagy a befektetéssel megcélzott vállalkozásoktól külön létezik. Ilyen esetekben azt is figyelembe kell venni, hogy az alap vagy eszköz állami támogatásban részesülő vállalkozásnak minősül-e.

| (29) | Ezzel összefüggésben magánbefektetők által biztosítottnak minősül az olyan forrásból történő finanszírozás, amely az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében nem állami forrás. Ez a helyzet áll fenn különösen az Európai Beruházási Bank és az Európai Beruházási Alap esetében. |
| --- | --- |

(29)

Ezzel összefüggésben magánbefektetők által biztosítottnak minősül az olyan forrásból történő finanszírozás, amely az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében nem állami forrás. Ez a helyzet áll fenn különösen az Európai Beruházási Bank és az Európai Beruházási Alap esetében.

| (30) | A Hatóság a következő tényezőket veszi figyelembe annak meghatározására, hogy az állami támogatás jelen van-e az egyes szinteken (15). |
| --- | --- |

(30)

A Hatóság a következő tényezőket veszi figyelembe annak meghatározására, hogy az állami támogatás jelen van-e az egyes szinteken (15).

| (31) | Támogatás a befektetőknek. Amennyiben az intézkedés lehetővé teszi a magánbefektetők részére, hogy egy vállalkozásba vagy vállalkozáscsoportba olyan feltételek mellett eszközöljenek sajáttőke- vagy kvázisajáttőke-befektetéseket, amelyek kedvezőbbek az állami befektetőkénél vagy mintha az intézkedés megléte nélkül vettek volna részt ilyen befektetésben, akkor azt úgy tekintik, hogy ezek a magánbefektetők előnyben részesülnek. Az ilyen előny különböző formákat ölthet, lásd ezen iránymutatások 10.B.4.2. szakaszát. Ez az eset áll fenn akkor is, ha a magánbefektetőt az intézkedés arra ösztönzi, hogy az érintett vállalkozás vagy vállalkozások részére előnyt biztosítson. Ezzel ellentétben a Hatóság úgy ítéli meg, hogy a befektetés az állami és a magánbefektetők között egyenlő feltételekkel történt és így nem minősül állami támogatásnak, amennyiben feltételei az állami beavatkozás hiányában elfogadhatók lennének a piacgazdaság egy átlagos szereplőjének. Ez a helyzet csak akkor feltételezhető, ha az állami és a magánbefektetők mindkét irányban pontosan ugyanakkora kockázaton és hozamon osztoznak és rangsorolásuk ugyanolyan szintű, és amennyiben az intézkedést rendszerint legalább 50 százalékban a befektetéssel megcélzott vállalatoktól független magánbefektetők finanszírozzák. |
| --- | --- |

(31)

Támogatás a befektetőknek. Amennyiben az intézkedés lehetővé teszi a magánbefektetők részére, hogy egy vállalkozásba vagy vállalkozáscsoportba olyan feltételek mellett eszközöljenek sajáttőke- vagy kvázisajáttőke-befektetéseket, amelyek kedvezőbbek az állami befektetőkénél vagy mintha az intézkedés megléte nélkül vettek volna részt ilyen befektetésben, akkor azt úgy tekintik, hogy ezek a magánbefektetők előnyben részesülnek. Az ilyen előny különböző formákat ölthet, lásd ezen iránymutatások 10.B.4.2. szakaszát. Ez az eset áll fenn akkor is, ha a magánbefektetőt az intézkedés arra ösztönzi, hogy az érintett vállalkozás vagy vállalkozások részére előnyt biztosítson. Ezzel ellentétben a Hatóság úgy ítéli meg, hogy a befektetés az állami és a magánbefektetők között egyenlő feltételekkel történt és így nem minősül állami támogatásnak, amennyiben feltételei az állami beavatkozás hiányában elfogadhatók lennének a piacgazdaság egy átlagos szereplőjének. Ez a helyzet csak akkor feltételezhető, ha az állami és a magánbefektetők mindkét irányban pontosan ugyanakkora kockázaton és hozamon osztoznak és rangsorolásuk ugyanolyan szintű, és amennyiben az intézkedést rendszerint legalább 50 százalékban a befektetéssel megcélzott vállalatoktól független magánbefektetők finanszírozzák.

| (32) | Támogatás befektetési alapnak, a befektetés eszköznek és/vagy a befektetés kezelőjének. A Hatóság általában úgy ítéli meg, hogy egy befektetési alap vagy egy befektetési eszköz inkább a támogatást a befektetőkhöz és/vagy a befektetéssel megcélzott vállalkozásokhoz eljuttató közvetítő eszköznek minősül, mint a támogatás kedvezményezettjének. Támogatásnak minősülhetnek azonban például a pénzügyi intézkedések vagy azok az egyéb intézkedések, amelyek közvetlen átutalásokat valósítanak meg számos és egymástól különböző befektetőkből álló, független vállalkozás jellegű befektetési eszközök vagy létező alapok számára, hacsak a befektetést nem olyan feltételek mellett eszközlik, amelyek elfogadhatók lennének a piacgazdaság egy átlagos szereplőjének és ezért nem juttatják előnyhöz a kedvezményezettet. Hasonlóképpen támogatásnak minősül, ha az alap kezelőinek vagy az alapkezelő vállalkozásnak a javadalmazása nem teljesen tükrözi az összehasonlítható piaci helyzetben érvényes piaci javadalmazást. Vélelmezni lehet viszont a támogatás hiányát, ha az alapkezelőket vagy az alapkezelő vállalkozást nyílt és átlátható közbeszerzési eljárásban választották ki, illetve ha más, állam által adott előnyhöz nem jutnak. |
| --- | --- |

(32)

Támogatás befektetési alapnak, a befektetés eszköznek és/vagy a befektetés kezelőjének. A Hatóság általában úgy ítéli meg, hogy egy befektetési alap vagy egy befektetési eszköz inkább a támogatást a befektetőkhöz és/vagy a befektetéssel megcélzott vállalkozásokhoz eljuttató közvetítő eszköznek minősül, mint a támogatás kedvezményezettjének. Támogatásnak minősülhetnek azonban például a pénzügyi intézkedések vagy azok az egyéb intézkedések, amelyek közvetlen átutalásokat valósítanak meg számos és egymástól különböző befektetőkből álló, független vállalkozás jellegű befektetési eszközök vagy létező alapok számára, hacsak a befektetést nem olyan feltételek mellett eszközlik, amelyek elfogadhatók lennének a piacgazdaság egy átlagos szereplőjének és ezért nem juttatják előnyhöz a kedvezményezettet. Hasonlóképpen támogatásnak minősül, ha az alap kezelőinek vagy az alapkezelő vállalkozásnak a javadalmazása nem teljesen tükrözi az összehasonlítható piaci helyzetben érvényes piaci javadalmazást. Vélelmezni lehet viszont a támogatás hiányát, ha az alapkezelőket vagy az alapkezelő vállalkozást nyílt és átlátható közbeszerzési eljárásban választották ki, illetve ha más, állam által adott előnyhöz nem jutnak.

| (33) | Támogatás a befektetéssel megcélzott vállalkozásnak. Ha a támogatás különösen a befektetők, a befektetési eszköz és a befektetési alap szintjén valósul meg, a Hatóság rendszerint úgy ítéli meg, hogy az legalább részben eljutott a megcélzott vállalkozásokhoz, és így az ő szintjükön is megvalósul. Még akkor is ez a helyzet, ha a befektetési döntéseket az alap kezelői pusztán üzleti szempontok alapján hozzák. |
| --- | --- |

(33)

Támogatás a befektetéssel megcélzott vállalkozásnak. Ha a támogatás különösen a befektetők, a befektetési eszköz és a befektetési alap szintjén valósul meg, a Hatóság rendszerint úgy ítéli meg, hogy az legalább részben eljutott a megcélzott vállalkozásokhoz, és így az ő szintjükön is megvalósul. Még akkor is ez a helyzet, ha a befektetési döntéseket az alap kezelői pusztán üzleti szempontok alapján hozzák.

| (34) | Ha a befektetést olyan feltételek mellett hajtják végre, amelyek a piacgazdaság magánbefektetője számára állami beavatkozás hiányában elfogadhatók lennének, a befektetéssel megcélzott vállalkozás nem minősül támogatást fogadónak. E célból a Hatóság azt veszi figyelembe, hogy az ilyen befektetési döntéseket kizárólag az ésszerű üzleti tervhez és üzleti előrejelzésekhez, valamint egyértelmű és megvalósítható kilépési stratégiához kapcsolódó nyereségorientáció vezérli-e. További fontos tényező az alap kezelőinek vagy az alapkezelő vállalkozásnak a kiválasztása és befektetési megbízása, valamint a magánbefektetők aránya és részvételük mélysége. |
| --- | --- |

(34)

Ha a befektetést olyan feltételek mellett hajtják végre, amelyek a piacgazdaság magánbefektetője számára állami beavatkozás hiányában elfogadhatók lennének, a befektetéssel megcélzott vállalkozás nem minősül támogatást fogadónak. E célból a Hatóság azt veszi figyelembe, hogy az ilyen befektetési döntéseket kizárólag az ésszerű üzleti tervhez és üzleti előrejelzésekhez, valamint egyértelmű és megvalósítható kilépési stratégiához kapcsolódó nyereségorientáció vezérli-e. További fontos tényező az alap kezelőinek vagy az alapkezelő vállalkozásnak a kiválasztása és befektetési megbízása, valamint a magánbefektetők aránya és részvételük mélysége.

10.B.3.3.   DE MINIMIS ÖSSZEGEK

| (35) | Amennyiben az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendelet (16) értelmében a kedvezményezetteknek kockázati tőke formájában nyújtott összes finanszírozás csekély összegű (de minimis), akkor úgy tekintik, hogy az nem tartozik az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének hatálya alá. A kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedésekben a de minimis szabály alkalmazását a támogatások kiszámításának nehézsége, valamint az a tény is hátráltatja, hogy az intézkedések nemcsak a megcélzott vállalkozásoknak, hanem egyéb befektetőknek is biztosíthatnak támogatást. Azonban ahol ezeket a nehézségeket le lehet küzdeni, a de minimis szabály alkalmazható marad. Amennyiben ezért egy program minden egyes vállalkozás részére csupán az adott de minimis küszöbértékig nyújt állami tőkét hároméves időtartam alatt, akkor bizonyos, hogy az e vállalkozásoknak és/vagy befektetőknek nyújtott bármely támogatás a rendelet által meghatározott korlátok között van. |
| --- | --- |

(35)

Amennyiben az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendelet (16) értelmében a kedvezményezetteknek kockázati tőke formájában nyújtott összes finanszírozás csekély összegű (de minimis), akkor úgy tekintik, hogy az nem tartozik az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének hatálya alá. A kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedésekben a de minimis szabály alkalmazását a támogatások kiszámításának nehézsége, valamint az a tény is hátráltatja, hogy az intézkedések nemcsak a megcélzott vállalkozásoknak, hanem egyéb befektetőknek is biztosíthatnak támogatást. Azonban ahol ezeket a nehézségeket le lehet küzdeni, a de minimis szabály alkalmazható marad. Amennyiben ezért egy program minden egyes vállalkozás részére csupán az adott de minimis küszöbértékig nyújt állami tőkét hároméves időtartam alatt, akkor bizonyos, hogy az e vállalkozásoknak és/vagy befektetőknek nyújtott bármely támogatás a rendelet által meghatározott korlátok között van.

10.B.4.   A KOCKÁZATITŐKE-TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGÉNEK ÉRTÉKELÉSE AZ EGT-MEGÁLLAPODÁS 61. CIKKE (3) BEKEZDÉSÉNEK C) PONTJA ALAPJÁN

10.B.4.1.   ÁLTALÁNOS ELVEK

| (36) | Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint az egyes gazdasági tevékenységek fejlődését előmozdító támogatást az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek lehet tekinteni, amennyiben a támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. A 10.B.1.3. szakaszban ismertetett összevető vizsgálat alapján a Hatóság akkor minősít egy kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedést összeegyeztethetőnek, ha arra a következtetésre jut, hogy a támogatási intézkedés oly módon vezet megnövekedett kockázatitőke-befektetéshez, hogy nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. Ez a szakasz határozza meg azokat a feltételeket, amelyek szerint a Hatóság a kockázati tőke formájában nyújtott támogatást az EGT-megállapodás 61. cikk (3) bekezdésének c) pontjával összeegyeztethetőnek tekinti. |
| --- | --- |

(36)

Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint az egyes gazdasági tevékenységek fejlődését előmozdító támogatást az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek lehet tekinteni, amennyiben a támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. A 10.B.1.3. szakaszban ismertetett összevető vizsgálat alapján a Hatóság akkor minősít egy kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedést összeegyeztethetőnek, ha arra a következtetésre jut, hogy a támogatási intézkedés oly módon vezet megnövekedett kockázatitőke-befektetéshez, hogy nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. Ez a szakasz határozza meg azokat a feltételeket, amelyek szerint a Hatóság a kockázati tőke formájában nyújtott támogatást az EGT-megállapodás 61. cikk (3) bekezdésének c) pontjával összeegyeztethetőnek tekinti.

| (37) | Amennyiben a Hatóság olyan teljes bejelentés birtokában van, amely bemutatja, hogy az ebben a szakaszban megállapított összes feltétel teljesül, úgy igyekszik gyorsan értékelni a támogatást, a felügyeleti és bírósági megállapodásnak az EFTA Felügyeleti Hatóság állami támogatásokkal kapcsolatos feladatairól és hatásköréréről szóló 3. jegyzőkönyvben megszabott határidőkön belül. Az e szakaszban ismertetett valamennyi feltételt nem teljesítő egyes kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedéstípusok esetén a Hatóság részletesebben értékeli az intézkedést, amit a 10.B.5. szakasz részletez. |
| --- | --- |

(37)

Amennyiben a Hatóság olyan teljes bejelentés birtokában van, amely bemutatja, hogy az ebben a szakaszban megállapított összes feltétel teljesül, úgy igyekszik gyorsan értékelni a támogatást, a felügyeleti és bírósági megállapodásnak az EFTA Felügyeleti Hatóság állami támogatásokkal kapcsolatos feladatairól és hatásköréréről szóló 3. jegyzőkönyvben megszabott határidőkön belül. Az e szakaszban ismertetett valamennyi feltételt nem teljesítő egyes kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedéstípusok esetén a Hatóság részletesebben értékeli az intézkedést, amit a 10.B.5. szakasz részletez.

| (38) | Amennyiben a megcélzott vállalkozások szintjén is található támogatás, és a kockázatitőke-befektetés olyan költségekhez kötődik, amelyek más rendelet, keretszabály vagy iránymutatások alapján támogathatók, úgy azt a dokumentumot lehet a támogatásnak az EGT-megállapodás működésével való összeegyeztethetősége mérlegelésére alkalmazni. |
| --- | --- |

(38)

Amennyiben a megcélzott vállalkozások szintjén is található támogatás, és a kockázatitőke-befektetés olyan költségekhez kötődik, amelyek más rendelet, keretszabály vagy iránymutatások alapján támogathatók, úgy azt a dokumentumot lehet a támogatásnak az EGT-megállapodás működésével való összeegyeztethetősége mérlegelésére alkalmazni.

10.B.4.2.   A TÁMOGATÁS FORMÁJA

| (39) | Egy támogatási intézkedés formájának megválasztása általában az EFTA-állam döntésétől függ, és ez a kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedésekre nézve is igaz. Mindazonáltal a Hatóság ilyen intézkedésekre vonatkozó értékelése arra is kiterjed, hogy vajon azok ösztönzik-e a piaci befektetőket arra, hogy a megcélzott vállalkozások részére kockázati tőkét biztosítsanak, és hogy eredményeznek-e nagy valószínűséggel üzleti (azaz nyereségorientált) alapon hozott befektetési döntéseket, amint ez a 10.B.4.3. szakaszban kifejtésre kerül. |
| --- | --- |

(39)

Egy támogatási intézkedés formájának megválasztása általában az EFTA-állam döntésétől függ, és ez a kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedésekre nézve is igaz. Mindazonáltal a Hatóság ilyen intézkedésekre vonatkozó értékelése arra is kiterjed, hogy vajon azok ösztönzik-e a piaci befektetőket arra, hogy a megcélzott vállalkozások részére kockázati tőkét biztosítsanak, és hogy eredményeznek-e nagy valószínűséggel üzleti (azaz nyereségorientált) alapon hozott befektetési döntéseket, amint ez a 10.B.4.3. szakaszban kifejtésre kerül.

| (40) | A Hatóság szerint az ilyen eredményeket generálni képes intézkedéstípusok a következők lehetnek:






  a) | befektetési alapok létrehozása (»vállalkozásitőke-alapok«), amelyekben az állam partner, befektető vagy résztvevő, még ha kevésbé előnyös feltételekkel is, mint egyéb befektetők; |
| --- | --- | --- |

(40)

A Hatóság szerint az ilyen eredményeket generálni képes intézkedéstípusok a következők lehetnek:

a)

befektetési alapok létrehozása (»vállalkozásitőke-alapok«), amelyekben az állam partner, befektető vagy résztvevő, még ha kevésbé előnyös feltételekkel is, mint egyéb befektetők;

| b) | garanciák a befektetési veszteségek egy részére kockázatitőke-befektetőknek vagy vállalkozásitőke-alapoknak, vagy garanciák a kockázatitőke-befektetésre nyújtott kölcsönök tekintetében befektetőknek/alapoknak, feltéve, hogy az esetleges veszteségekre adott állami fedezet nem haladja meg a garantált befektetés nominálösszegének 50 %-át; |
| --- | --- |

b)

garanciák a befektetési veszteségek egy részére kockázatitőke-befektetőknek vagy vállalkozásitőke-alapoknak, vagy garanciák a kockázatitőke-befektetésre nyújtott kölcsönök tekintetében befektetőknek/alapoknak, feltéve, hogy az esetleges veszteségekre adott állami fedezet nem haladja meg a garantált befektetés nominálösszegének 50 %-át;

| c) | egyéb pénzügyi instrumentumok a kockázatitőke-befektetők vagy a vállalkozásitőke-alapok javára a befektetéshez többlettőke biztosítása céljából; |
| --- | --- |

c)

egyéb pénzügyi instrumentumok a kockázatitőke-befektetők vagy a vállalkozásitőke-alapok javára a befektetéshez többlettőke biztosítása céljából;

| d) | kockázatitőke-befektetésre irányuló adózási ösztönzők befektetési alapoknak és/vagy kezelőiknek, vagy befektetőknek. |
| --- | --- |

d)

kockázatitőke-befektetésre irányuló adózási ösztönzők befektetési alapoknak és/vagy kezelőiknek, vagy befektetőknek.

10.B.4.3.   AZ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG FELTÉTELEI

| (41) | Annak biztosítására, hogy az 10.B.1.3.4. szakaszban meghatározott ösztönző hatás és a támogatás szükségessége jelen legyen egy kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedésben, számos szempontot kell figyelembe venni. Ennek magyarázata az, hogy az állami támogatásnak olyan piaci hiányosságra kell irányulnia, amelynek léte megfelelően bizonyítható. E célból ezek az iránymutatások az üzleti tevékenységük korai életszakaszában járó, megcélzott kkv-k befektetési részösszegeire egyedi biztonsági (»safe-harbour«) küszöböket határoznak meg. Továbbá – annak érdekében, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódjék – kulcsfontosságú, hogy a megcélzott kkv-kba történő támogatott befektetések nyereségorientáltak legyenek, és üzleti alapon kezeljék őket. A Hatóság megítélése szerint a kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedés ösztönző hatású, szükséges és arányos, ha teljesül valamennyi következő feltétel.
  A kimondottan befektetési eszközöket is magában foglaló intézkedések értékelését nem az e szakasz feltételei szerint, hanem az ezen iránymutatások 10.B.5 szakasza szerint kell majd értékelni. |
| --- | --- |

(41)

Annak biztosítására, hogy az 10.B.1.3.4. szakaszban meghatározott ösztönző hatás és a támogatás szükségessége jelen legyen egy kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedésben, számos szempontot kell figyelembe venni. Ennek magyarázata az, hogy az állami támogatásnak olyan piaci hiányosságra kell irányulnia, amelynek léte megfelelően bizonyítható. E célból ezek az iránymutatások az üzleti tevékenységük korai életszakaszában járó, megcélzott kkv-k befektetési részösszegeire egyedi biztonsági (»safe-harbour«) küszöböket határoznak meg. Továbbá – annak érdekében, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódjék – kulcsfontosságú, hogy a megcélzott kkv-kba történő támogatott befektetések nyereségorientáltak legyenek, és üzleti alapon kezeljék őket. A Hatóság megítélése szerint a kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedés ösztönző hatású, szükséges és arányos, ha teljesül valamennyi következő feltétel.

A kimondottan befektetési eszközöket is magában foglaló intézkedések értékelését nem az e szakasz feltételei szerint, hanem az ezen iránymutatások 10.B.5 szakasza szerint kell majd értékelni.

10.B.4.3.1.   
  A befektetési részösszegek legmagasabb szintje

| (42) | A kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedés egy-egy 12 hónapos időszak során nem állhat 1,5 millió EUR-nál nagyobb finanszírozási összegekből megcélzott kkv-nként, függetlenül attól, hogy részben vagy egészben finanszírozzák állami támogatásból. |
| --- | --- |

(42)

A kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedés egy-egy 12 hónapos időszak során nem állhat 1,5 millió EUR-nál nagyobb finanszírozási összegekből megcélzott kkv-nként, függetlenül attól, hogy részben vagy egészben finanszírozzák állami támogatásból.

10.B.4.3.2.   
  A magvető, az induló és a bővítési életszakasz finanszírozására való korlátozás

| (43) | A kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedésnek a támogatott területeken található kis- vagy középvállalkozások növekedési életszakaszáig tartó finanszírozására kell korlátozódnia. A nem támogatott területeken található középvállalkozások esetében az indulási életszakaszig tartó finanszírozásra kell korlátozódnia. |
| --- | --- |

(43)

A kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedésnek a támogatott területeken található kis- vagy középvállalkozások növekedési életszakaszáig tartó finanszírozására kell korlátozódnia. A nem támogatott területeken található középvállalkozások esetében az indulási életszakaszig tartó finanszírozásra kell korlátozódnia.

10.B.4.3.3.   
  A sajáttőke- vagy kvázisajáttőke-befektetési eszközök túlsúlya

| (44) | A kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedésnek költségvetése legalább 70 %-át sajáttőke- és kvázisajáttőke-befektetési eszköz formájában kell a megcélzott kkv-k részére nyújtania. Az ilyen eszközök jellegének értékelésénél a Hatóság inkább az eszköz gazdasági lényegét veszi tekintetbe, mint a megnevezését és a befektetők általi minősítését. A Hatóság különösen a következőket veszi figyelembe: a befektetőnek a megcélzott vállalkozásban vállalt kockázati szintjét, a befektető esetleges veszteségeit, a nyereségtől függő javadalmazás elsőrendűségét a rögzített javadalmazással szemben és a befektető rangsorolását a vállalkozás csődje esetén. A Hatóság azt is figyelembe veheti, hogy az uralkodó hazai jogi, szabályozási, pénzügyi és számviteli szabályok miként kezelik a befektetési eszközt, ha ezek a minősítés szempontjából lényegesek és következetesek. |
| --- | --- |

(44)

A kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedésnek költségvetése legalább 70 %-át sajáttőke- és kvázisajáttőke-befektetési eszköz formájában kell a megcélzott kkv-k részére nyújtania. Az ilyen eszközök jellegének értékelésénél a Hatóság inkább az eszköz gazdasági lényegét veszi tekintetbe, mint a megnevezését és a befektetők általi minősítését. A Hatóság különösen a következőket veszi figyelembe: a befektetőnek a megcélzott vállalkozásban vállalt kockázati szintjét, a befektető esetleges veszteségeit, a nyereségtől függő javadalmazás elsőrendűségét a rögzített javadalmazással szemben és a befektető rangsorolását a vállalkozás csődje esetén. A Hatóság azt is figyelembe veheti, hogy az uralkodó hazai jogi, szabályozási, pénzügyi és számviteli szabályok miként kezelik a befektetési eszközt, ha ezek a minősítés szempontjából lényegesek és következetesek.

10.B.4.3.4.   
  Magánbefektetők részvétele

| (45) | A kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedés keretében eszközölt befektetéseket legalább 50 %-ban magánbefektetők révén kell finanszírozni, vagy – támogatott területeken található kkv-kat megcélzó intézkedés esetén – legalább 30 %-ban magánbefektetők révén. |
| --- | --- |

(45)

A kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedés keretében eszközölt befektetéseket legalább 50 %-ban magánbefektetők révén kell finanszírozni, vagy – támogatott területeken található kkv-kat megcélzó intézkedés esetén – legalább 30 %-ban magánbefektetők révén.

10.B.4.3.5.   
  A befektetési döntések nyereségorientált jellege

| (46) | A kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedésnek biztosítania kell, hogy a megcélzott társaságokba történő befektetésről szóló döntések nyereségorientáltak. Ez akkor áll fenn, ha a befektetésre a jelentős mértékű nyereségpotenciál fényében kerül sor, és a befektető e célból folyamatosan segíti a megcélzott vállalatokat. Ez a feltétel teljesítettnek minősül, ha teljesül valamennyi következő feltétel:






  a) | magánbefektetők tőkéjének jelentős – 10.B.4.3.4. szakaszban leírtaknak megfelelő – bevonásával járó intézkedések, amennyiben azokat üzleti alapon (azaz csak a profitért) közvetlen vagy közvetett módon fektetik be a megcélzott vállalkozások sajáttőkéjébe; valamint |
| --- | --- | --- |

(46)

A kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedésnek biztosítania kell, hogy a megcélzott társaságokba történő befektetésről szóló döntések nyereségorientáltak. Ez akkor áll fenn, ha a befektetésre a jelentős mértékű nyereségpotenciál fényében kerül sor, és a befektető e célból folyamatosan segíti a megcélzott vállalatokat. Ez a feltétel teljesítettnek minősül, ha teljesül valamennyi következő feltétel:

a)

magánbefektetők tőkéjének jelentős – 10.B.4.3.4. szakaszban leírtaknak megfelelő – bevonásával járó intézkedések, amennyiben azokat üzleti alapon (azaz csak a profitért) közvetlen vagy közvetett módon fektetik be a megcélzott vállalkozások sajáttőkéjébe; valamint

| b) | minden egyes befektetésnél a termék, az értékesítés és a jövedelmezőség alakulását, valamint a projekt előzetes életképességének megállapítását tartalmazó üzleti terv megléte; valamint |
| --- | --- |

b)

minden egyes befektetésnél a termék, az értékesítés és a jövedelmezőség alakulását, valamint a projekt előzetes életképességének megállapítását tartalmazó üzleti terv megléte; valamint

| c) | világos és valós kilépési stratégia megléte minden egyes befektetés esetében. |
| --- | --- |

c)

világos és valós kilépési stratégia megléte minden egyes befektetés esetében.

10.B.4.3.6.   
  Üzleti szemléletű vezetés

| (47) | A kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedést vagy alapot üzleti alapon kell vezetni. A vezetők csoportjának magánszektorban tevékenykedő vezetőkként kell viselkedniük, vagyis meg kell próbálniuk befektetőik hozamát optimalizálni. Ez a feltétel teljesítettnek minősül, ha teljesül valamennyi következő feltétel:






  a) | létezik egy megállapodás a professzionális alapkezelő vagy kezelővállalat és az alapban részt vevők között, amely rendelkezik a vezetők javadalmazásának teljesítményéhez kötéséről, valamint meghatározza az alap célkitűzéseit és a befektetések javasolt időzítéseit; valamint |
| --- | --- | --- |

(47)

A kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedést vagy alapot üzleti alapon kell vezetni. A vezetők csoportjának magánszektorban tevékenykedő vezetőkként kell viselkedniük, vagyis meg kell próbálniuk befektetőik hozamát optimalizálni. Ez a feltétel teljesítettnek minősül, ha teljesül valamennyi következő feltétel:

a)

létezik egy megállapodás a professzionális alapkezelő vagy kezelővállalat és az alapban részt vevők között, amely rendelkezik a vezetők javadalmazásának teljesítményéhez kötéséről, valamint meghatározza az alap célkitűzéseit és a befektetések javasolt időzítéseit; valamint

| b) | a magánpiaci befektetők képviselve vannak a döntéshozatalban, például egy befektetői vagy tanácsadói bizottság révén; valamint |
| --- | --- |

b)

a magánpiaci befektetők képviselve vannak a döntéshozatalban, például egy befektetői vagy tanácsadói bizottság révén; valamint

| c) | az alapkezelés a legjobb gyakorlatok alkalmazásával és szabályozói felügyelet mellett zajlik. |
| --- | --- |

c)

az alapkezelés a legjobb gyakorlatok alkalmazásával és szabályozói felügyelet mellett zajlik.

10.B.4.3.7.   
  Ágazati orientáció

| (48) | Ameddig sok magánszektorbeli alap meghatározott innovatív technológiákra vagy akár ágazatokra koncentrál (mint például egészségügy, informatika, biotechnológia), a Hatóság elfogadhatja a kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedések ágazati orientációját, amennyiben az intézkedés az iránymutatások hatálya alá tartozik a 10.B.2.1. szakaszban foglaltaknak megfelelően. |
| --- | --- |

(48)

Ameddig sok magánszektorbeli alap meghatározott innovatív technológiákra vagy akár ágazatokra koncentrál (mint például egészségügy, informatika, biotechnológia), a Hatóság elfogadhatja a kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedések ágazati orientációját, amennyiben az intézkedés az iránymutatások hatálya alá tartozik a 10.B.2.1. szakaszban foglaltaknak megfelelően.

10.B.5.   A RÉSZLETES ÉRTÉKELÉS ALÁ ESŐ, KOCKÁZATITŐKE-BEFEKTETÉSHEZ KAPCSOLÓDÓ TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

| (49) | Ez a szakasz azokra a kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedésekre vonatkozik, amelyek nem teljesítik a 10.B.4. szakaszban meghatározott összes feltételt. Ezeknél az intézkedéseknél a vonatkozó piaci hiányosság megcélzásának, valamint a magánbefektetők esetleges kiszorításának és a verseny torzulásának nagyobb kockázata miatt van szükség az 10.B.1.3. szakaszban felvázolt összevető vizsgálaton alapuló részletes összeegyeztethetőségi értékelésre. |
| --- | --- |

(49)

Ez a szakasz azokra a kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedésekre vonatkozik, amelyek nem teljesítik a 10.B.4. szakaszban meghatározott összes feltételt. Ezeknél az intézkedéseknél a vonatkozó piaci hiányosság megcélzásának, valamint a magánbefektetők esetleges kiszorításának és a verseny torzulásának nagyobb kockázata miatt van szükség az 10.B.1.3. szakaszban felvázolt összevető vizsgálaton alapuló részletes összeegyeztethetőségi értékelésre.

| (50) | Az EGT-megállapodás működésével való összeegyeztethetőség vizsgálata számos pozitív és negatív elemen alapul. Önmagában egyetlen elem sem meghatározó, és azok egyetlen csoportosítása sem tekinthető elegendőnek az összeegyeztethetőség biztosítására. Alkalmazhatóságuk és a nekik tulajdonított súly néhány esetben az intézkedés formájától függhet. |
| --- | --- |

(50)

Az EGT-megállapodás működésével való összeegyeztethetőség vizsgálata számos pozitív és negatív elemen alapul. Önmagában egyetlen elem sem meghatározó, és azok egyetlen csoportosítása sem tekinthető elegendőnek az összeegyeztethetőség biztosítására. Alkalmazhatóságuk és a nekik tulajdonított súly néhány esetben az intézkedés formájától függhet.

| (51) | Az EFTA-államoknak minden, az intézkedés értékeléséhez általuk hasznosnak vélt elemet és bizonyítékot be kell mutatniuk. A bizonyítottság megkövetelt mértéke és a Hatóság értékelése az egyes esetek jellegzetességeitől függ, és arányban áll a kezelni kívánt piaci hiányossággal és a magánbefektetés kiszorításának kockázatával. |
| --- | --- |

(51)

Az EFTA-államoknak minden, az intézkedés értékeléséhez általuk hasznosnak vélt elemet és bizonyítékot be kell mutatniuk. A bizonyítottság megkövetelt mértéke és a Hatóság értékelése az egyes esetek jellegzetességeitől függ, és arányban áll a kezelni kívánt piaci hiányossággal és a magánbefektetés kiszorításának kockázatával.

10.B.5.1.   RÉSZLETES ÉRTÉKELÉS ALÁ ESŐ TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK

| (52) | A 10.B.4. szakaszban meghatározott egy vagy több feltétellel nem összeegyeztethető kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedéstípusok itt következő felsorolása részletesebb vizsgálat tárgyát képezi, mivel esetükben kevésbé egyértelmű a piaci hiányosság, és nagyobb a magánbefektetés és/vagy a verseny torzulásának kockázata.
  a)   A megcélzott kkv-k részére egy-egy 12 hónapos időszakban az 1,5 millió EUR biztonsági küszöböt meghaladó befektetési részösszeg nyújtása
  A Hatóság tudatában van a kockázatitőke-piac állandó hullámzásának, és az idővel bekövetkező sajáttőkehiánynak, valamint annak, hogy a vállalkozások – méretük, üzleti fejlődési életszakaszuk és gazdasági ágazatuk függvényében – különböző mértékig vannak kitéve a piaci hiányosságok hatásainak. A Hatóság ezért kész megfontolni az évenkénti és vállalkozásonkénti 1,5 millió EUR küszöböt meghaladó befektetési részösszegeket nyújtó kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedéseket az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek minősíteni, feltéve, hogy bemutatják a piaci hiányosság szükséges bizonyítékait.
  b)   A nem támogatott területeken található középvállalkozások növekedési életszakaszát finanszírozó intézkedések
  A Hatóság elismeri, hogy egyes nem támogatott területeken található középvállalkozások kockázati tőkéhez való hozzáférése esetleg még a növekedési életszakaszban sem elégséges annak ellenére, hogy a jelentős forgalommal és/vagy mérlegfőösszeggel rendelkező vállalkozások számára rendelkezésre állnak a finanszírozási lehetőségek. A Hatóság kész fontolóra venni, hogy az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek minősítsen olyan intézkedéseket, amelyek egyes esetekben részleges finanszírozást nyújtanak a középvállalkozások növekedési életszakaszához, amennyiben bemutatják a szükséges bizonyítékokat.
  c)   Kiegészítő befektetéseket nyújtó intézkedések olyan megcélzott társaságoknak, amelyek egymást követő finanszírozási fordulók finanszírozására már kaptak tőkeinjekciókat, akár az általános biztonsági küszöbön és a társaságok korai növekedési finanszírozásán túl is
  A Hatóság elismeri az olyan társaságokba történő kiegészítő befektetések jelentőségét, amelyek korai életszakaszukban már kaptak támogatott tőkeinjekciókat a finanszírozási fordulók finanszírozására, akár a maximális biztonsági befektetési részösszegeken és a társaságok korai növekedési finanszírozásán túl is egészen a kezdeti finanszírozásból való kilépésig. Ez a finanszírozási fordulókban való állami részvétel felhígulásának elkerülése érdekében válhat szükségessé a megcélzott vállalkozások finanszírozási folytonosságának biztosítása mellett, hogy az állami és a magánbefektetők is teljes mértékig profitálhassanak a kockázatos befektetésekből. Ilyen körülmények között, és a megcélzott ágazat és vállalkozások jellegzetességeit szem előtt tartva a Hatóság kész fontolóra venni EGT-megállapodás működésével összeegyeztethető kiegészítő befektetés jóváhagyását, feltéve, hogy e befektetés összege összhangban van a kezdeti befektetéssel és az alap méretével.
  d)   A nem támogatott területeken 50 % alatti, támogatott területeken 30 % alatti magánbefektetői arányú intézkedések
  Az EGT-ben a magán kockázati tőke fejlettségi szintje EFTA-államonként jelentős mértékben eltér egymástól. Egyes esetekben az állam esetleg csak nehezen talál magánbefektetőket, és ezért a Hatóság kész megfontolni, hogy az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek minősítse a 10.B.4.3.4. szakaszban ismertetett küszöbök alatti magánbefektetői részvételi arányt előíró intézkedéseket, amennyiben az EFTA-államok megfelelő bizonyítékokkal szolgálnak. Ez a nehézség még nagyobb lehet a támogatott területeken kkv-ket megcélzó kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedéseknél. Ezekben az esetekben számukra további tőkehiány léphet fel, mivel távol esnek a vállalkozásitőke-központoktól, alacsonyabb a népsűrűség és a magánbefektetőknek kockázatkerülőbb a magatartása. Ezekre a kkv-kra hatással lehetnek kereslet-oldali ügyek is, mint egy életképes, befektetésre kész üzleti terv kidolgozásának nehézségei, a korlátozottabb sajáttőke-kultúra, vagy az irányítási ellenőrzés elveszítésétől való vonakodás, amely a vállalkozásitőke-befektetési beavatkozás eredménye.
  e)   Kisvállalkozásoknak magvető tőkét nyújtó intézkedések, amelyek: i. magánbefektetők általi kevesebb vagy semmilyen magánrészvétellel számolnak, és/vagy ii. az adósság befektetési instrumentumoknak a sajáttőkével vagy kvázi sajáttőkével szembeni túlsúlyát tervezik
  A vállalkozásokat magvető életszakaszukban sújtó piaci hiányosságok még erőteljesebben jelentkeznek, mivel magas az esetleges befektető kockázata és ebben a kulcsfontosságú szakaszban nagy szükség van a vállalkozónak szóló közeli útmutatásra. Ez tükröződik a magánbefektetők attól való vonakodásában és majdhogynem távolmaradásában is, hogy olyan magvető tőkét biztosítsanak, ami semmilyen vagy csak nagyon csekély kiszorítási kockázatot eredményez. Ezen kívül e kisvállalkozásoknak a piactól való jelentős távolságának köszönhetően a verseny torzulásának csökkentett a lehetősége. Ezek az okok igazolhatják a Hatóságnak a magvető életszakaszra irányuló intézkedésekkel szembeni kedvezőbb hozzáállását, az EGT-ben való növekedés és foglalkoztatás elősegítésének esetlegesen kiemelkedő jelentőségének fényében is.
  f)   A kimondottan befektetési eszközöket is magukban foglaló intézkedések
  A befektetési eszközök megkönnyíthetik a befektetők és a megcélzott kkv-k egymásra találását, így javíthatja azok kockázati tőkéhez való hozzáférését. Az eszköz által megcélzott vállalkozásokkal összefüggésben fennálló piaci hiányosságok esetén előfordulhat, hogy pénzügyi ösztönzők nélkül a befektetési eszköz nem működik hatékonyan. Előfordulhat ugyanis például az, hogy a befektetők az eszközzel megcélzott befektetéstípusokat nem találják elég vonzónak a nagyobb részösszegű befektetésekhez képest, a már megállapodottabb vállalkozásokba való befektetésekhez képest vagy a kifejlettebb piacokon való befektetésekhez képest, a megcélzott vállalkozások nyilvánvaló potenciális jövedelmezőségéhez képest. A Hatóság ezért kész fontolóra venni, hogy az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek minősítse a kimondottan befektetési eszközöket is magukban foglaló intézkedéseket, feltéve, hogy bemutatják az egyértelműen körülírt piaci hiányosság szükséges bizonyítékait.
  g)   A vállalatok első átvilágításával kapcsolatban a »kellő gondosság« szakaszáig bezárólag felmerülő, a befektetések tető alá hozását szolgáló költségek (»felkutatási költségek«)
  A kockázatitőke-alapoknál vagy azok kezelőinél a »kellő gondosság« szakasza előtt a kkv-k azonosításával összefüggésben »felkutatási költségek« merülhetnek fel. Az e felkutatási költségek egy részét fedező támogatásoknak arra kell ösztönözniük az alapokat, illetve azok kezelőit, hogy többet foglalkozzanak a »felkutatással« az egyébként szükséges mértékhez képest. Ez az érintett kkv-k számára előnyös lehet, még akkor is, ha a kutatás nem vezet befektetéshez, mivel lehetővé teszi e kkv-k számára több tapasztalat gyűjtését a kockázati tőkével való finanszírozás terén. Ezek az okok megindokolhatják a Hatóság kedvezőbb hozzáállását a kockázatitőke-alapoknál, illetve az azok kezelőinél felmerülő felkutatási költségek egy részét fedező támogatásokhoz, feltéve, hogy teljesülnek a következő feltételek: Amennyiben a felkutatási költségek nem vezetnek befektetéshez, a támogatható költségeknek elsősorban a magvető, illetve induló szakaszban lévő kkv-k felkutatási költségeire kell korlátozódniuk, és e költségekből ki kell zárni az alapok jogi és igazgatási költségeit. A támogatás emellett nem haladhatja meg a támogatható költségek 50 %-át. |
| --- | --- |

(52)

A 10.B.4. szakaszban meghatározott egy vagy több feltétellel nem összeegyeztethető kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedéstípusok itt következő felsorolása részletesebb vizsgálat tárgyát képezi, mivel esetükben kevésbé egyértelmű a piaci hiányosság, és nagyobb a magánbefektetés és/vagy a verseny torzulásának kockázata.

a)   A megcélzott kkv-k részére egy-egy 12 hónapos időszakban az 1,5 millió EUR biztonsági küszöböt meghaladó befektetési részösszeg nyújtása

A Hatóság tudatában van a kockázatitőke-piac állandó hullámzásának, és az idővel bekövetkező sajáttőkehiánynak, valamint annak, hogy a vállalkozások – méretük, üzleti fejlődési életszakaszuk és gazdasági ágazatuk függvényében – különböző mértékig vannak kitéve a piaci hiányosságok hatásainak. A Hatóság ezért kész megfontolni az évenkénti és vállalkozásonkénti 1,5 millió EUR küszöböt meghaladó befektetési részösszegeket nyújtó kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedéseket az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek minősíteni, feltéve, hogy bemutatják a piaci hiányosság szükséges bizonyítékait.

b)   A nem támogatott területeken található középvállalkozások növekedési életszakaszát finanszírozó intézkedések

A Hatóság elismeri, hogy egyes nem támogatott területeken található középvállalkozások kockázati tőkéhez való hozzáférése esetleg még a növekedési életszakaszban sem elégséges annak ellenére, hogy a jelentős forgalommal és/vagy mérlegfőösszeggel rendelkező vállalkozások számára rendelkezésre állnak a finanszírozási lehetőségek. A Hatóság kész fontolóra venni, hogy az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek minősítsen olyan intézkedéseket, amelyek egyes esetekben részleges finanszírozást nyújtanak a középvállalkozások növekedési életszakaszához, amennyiben bemutatják a szükséges bizonyítékokat.

c)   Kiegészítő befektetéseket nyújtó intézkedések olyan megcélzott társaságoknak, amelyek egymást követő finanszírozási fordulók finanszírozására már kaptak tőkeinjekciókat, akár az általános biztonsági küszöbön és a társaságok korai növekedési finanszírozásán túl is

A Hatóság elismeri az olyan társaságokba történő kiegészítő befektetések jelentőségét, amelyek korai életszakaszukban már kaptak támogatott tőkeinjekciókat a finanszírozási fordulók finanszírozására, akár a maximális biztonsági befektetési részösszegeken és a társaságok korai növekedési finanszírozásán túl is egészen a kezdeti finanszírozásból való kilépésig. Ez a finanszírozási fordulókban való állami részvétel felhígulásának elkerülése érdekében válhat szükségessé a megcélzott vállalkozások finanszírozási folytonosságának biztosítása mellett, hogy az állami és a magánbefektetők is teljes mértékig profitálhassanak a kockázatos befektetésekből. Ilyen körülmények között, és a megcélzott ágazat és vállalkozások jellegzetességeit szem előtt tartva a Hatóság kész fontolóra venni EGT-megállapodás működésével összeegyeztethető kiegészítő befektetés jóváhagyását, feltéve, hogy e befektetés összege összhangban van a kezdeti befektetéssel és az alap méretével.

d)   A nem támogatott területeken 50 % alatti, támogatott területeken 30 % alatti magánbefektetői arányú intézkedések

Az EGT-ben a magán kockázati tőke fejlettségi szintje EFTA-államonként jelentős mértékben eltér egymástól. Egyes esetekben az állam esetleg csak nehezen talál magánbefektetőket, és ezért a Hatóság kész megfontolni, hogy az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek minősítse a 10.B.4.3.4. szakaszban ismertetett küszöbök alatti magánbefektetői részvételi arányt előíró intézkedéseket, amennyiben az EFTA-államok megfelelő bizonyítékokkal szolgálnak. Ez a nehézség még nagyobb lehet a támogatott területeken kkv-ket megcélzó kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedéseknél. Ezekben az esetekben számukra további tőkehiány léphet fel, mivel távol esnek a vállalkozásitőke-központoktól, alacsonyabb a népsűrűség és a magánbefektetőknek kockázatkerülőbb a magatartása. Ezekre a kkv-kra hatással lehetnek kereslet-oldali ügyek is, mint egy életképes, befektetésre kész üzleti terv kidolgozásának nehézségei, a korlátozottabb sajáttőke-kultúra, vagy az irányítási ellenőrzés elveszítésétől való vonakodás, amely a vállalkozásitőke-befektetési beavatkozás eredménye.

e)   Kisvállalkozásoknak magvető tőkét nyújtó intézkedések, amelyek: i. magánbefektetők általi kevesebb vagy semmilyen magánrészvétellel számolnak, és/vagy ii. az adósság befektetési instrumentumoknak a sajáttőkével vagy kvázi sajáttőkével szembeni túlsúlyát tervezik

A vállalkozásokat magvető életszakaszukban sújtó piaci hiányosságok még erőteljesebben jelentkeznek, mivel magas az esetleges befektető kockázata és ebben a kulcsfontosságú szakaszban nagy szükség van a vállalkozónak szóló közeli útmutatásra. Ez tükröződik a magánbefektetők attól való vonakodásában és majdhogynem távolmaradásában is, hogy olyan magvető tőkét biztosítsanak, ami semmilyen vagy csak nagyon csekély kiszorítási kockázatot eredményez. Ezen kívül e kisvállalkozásoknak a piactól való jelentős távolságának köszönhetően a verseny torzulásának csökkentett a lehetősége. Ezek az okok igazolhatják a Hatóságnak a magvető életszakaszra irányuló intézkedésekkel szembeni kedvezőbb hozzáállását, az EGT-ben való növekedés és foglalkoztatás elősegítésének esetlegesen kiemelkedő jelentőségének fényében is.

f)   A kimondottan befektetési eszközöket is magukban foglaló intézkedések

A befektetési eszközök megkönnyíthetik a befektetők és a megcélzott kkv-k egymásra találását, így javíthatja azok kockázati tőkéhez való hozzáférését. Az eszköz által megcélzott vállalkozásokkal összefüggésben fennálló piaci hiányosságok esetén előfordulhat, hogy pénzügyi ösztönzők nélkül a befektetési eszköz nem működik hatékonyan. Előfordulhat ugyanis például az, hogy a befektetők az eszközzel megcélzott befektetéstípusokat nem találják elég vonzónak a nagyobb részösszegű befektetésekhez képest, a már megállapodottabb vállalkozásokba való befektetésekhez képest vagy a kifejlettebb piacokon való befektetésekhez képest, a megcélzott vállalkozások nyilvánvaló potenciális jövedelmezőségéhez képest. A Hatóság ezért kész fontolóra venni, hogy az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek minősítse a kimondottan befektetési eszközöket is magukban foglaló intézkedéseket, feltéve, hogy bemutatják az egyértelműen körülírt piaci hiányosság szükséges bizonyítékait.

g)   A vállalatok első átvilágításával kapcsolatban a »kellő gondosság« szakaszáig bezárólag felmerülő, a befektetések tető alá hozását szolgáló költségek (»felkutatási költségek«)

A kockázatitőke-alapoknál vagy azok kezelőinél a »kellő gondosság« szakasza előtt a kkv-k azonosításával összefüggésben »felkutatási költségek« merülhetnek fel. Az e felkutatási költségek egy részét fedező támogatásoknak arra kell ösztönözniük az alapokat, illetve azok kezelőit, hogy többet foglalkozzanak a »felkutatással« az egyébként szükséges mértékhez képest. Ez az érintett kkv-k számára előnyös lehet, még akkor is, ha a kutatás nem vezet befektetéshez, mivel lehetővé teszi e kkv-k számára több tapasztalat gyűjtését a kockázati tőkével való finanszírozás terén. Ezek az okok megindokolhatják a Hatóság kedvezőbb hozzáállását a kockázatitőke-alapoknál, illetve az azok kezelőinél felmerülő felkutatási költségek egy részét fedező támogatásokhoz, feltéve, hogy teljesülnek a következő feltételek: Amennyiben a felkutatási költségek nem vezetnek befektetéshez, a támogatható költségeknek elsősorban a magvető, illetve induló szakaszban lévő kkv-k felkutatási költségeire kell korlátozódniuk, és e költségekből ki kell zárni az alapok jogi és igazgatási költségeit. A támogatás emellett nem haladhatja meg a támogatható költségek 50 %-át.

10.B.5.2.   A TÁMOGATÁS POZITÍV HATÁSAI

10.B.5.2.1. A   
  piaci hiányosság megléte és bizonyítéka

| (53) | A megcélzott vállalkozásokba irányuló, a 10.B.4. szakaszban megállapított feltételeket meghaladó befektetési részösszegeket előirányzó kockázatitőke-befektetési intézkedések esetében – különösen azoknál az intézkedéseknél, amelyek az egyes tizenkét hónapos időszakokra vetítve megcélzott kkv-nként 1,5 millió EUR-t meghaladó részösszeget biztosítanak, amelyek kiegészítő befektetéseket nyújtanak, amelyek a nem támogatott területeken található középvállalkozások növekedési életszakaszát finanszírozzák, vagy amelyek kimondottan befektetési eszközöket is magában foglaló intézkedésekről rendelkeznek – a Hatóság további bizonyítékokat fog kérni a kezelni kívánt piaci hiányosságról azokon a szinteken, ahol a támogatás megjelenhet, mielőtt az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek minősítené a tervezett kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedést. E bizonyítéknak egy olyan tanulmányon kell alapulnia, amely bemutatja a »sajáttőkehiány« szintjét a kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedés által megcélzott vállalkozások vagy ágazatok esetében. A megfelelő információ a kockázatitőke-kínálatra és a pénzteremtő tőkére vonatkozik, valamint a vállalkozásitőke-ágazat jelentőségére a helyi gazdaságban. Ezt ideális esetben az intézkedést megelőző 3–5 éves időszakra vonatkozóan kell benyújtani, és lehetőség szerint ésszerű előrejelzések alapján a jövőre is. A benyújtandó bizonyítékok ezen kívül a következőket is magukba foglalhatják:






  a) | a tőkeszerzés fejlődése az elmúlt öt évben, a megfelelő nemzeti és/vagy európai átlagokkal is összehasonlítva; |
| --- | --- | --- |

(53)

A megcélzott vállalkozásokba irányuló, a 10.B.4. szakaszban megállapított feltételeket meghaladó befektetési részösszegeket előirányzó kockázatitőke-befektetési intézkedések esetében – különösen azoknál az intézkedéseknél, amelyek az egyes tizenkét hónapos időszakokra vetítve megcélzott kkv-nként 1,5 millió EUR-t meghaladó részösszeget biztosítanak, amelyek kiegészítő befektetéseket nyújtanak, amelyek a nem támogatott területeken található középvállalkozások növekedési életszakaszát finanszírozzák, vagy amelyek kimondottan befektetési eszközöket is magában foglaló intézkedésekről rendelkeznek – a Hatóság további bizonyítékokat fog kérni a kezelni kívánt piaci hiányosságról azokon a szinteken, ahol a támogatás megjelenhet, mielőtt az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek minősítené a tervezett kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedést. E bizonyítéknak egy olyan tanulmányon kell alapulnia, amely bemutatja a »sajáttőkehiány« szintjét a kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedés által megcélzott vállalkozások vagy ágazatok esetében. A megfelelő információ a kockázatitőke-kínálatra és a pénzteremtő tőkére vonatkozik, valamint a vállalkozásitőke-ágazat jelentőségére a helyi gazdaságban. Ezt ideális esetben az intézkedést megelőző 3–5 éves időszakra vonatkozóan kell benyújtani, és lehetőség szerint ésszerű előrejelzések alapján a jövőre is. A benyújtandó bizonyítékok ezen kívül a következőket is magukba foglalhatják:

a)

a tőkeszerzés fejlődése az elmúlt öt évben, a megfelelő nemzeti és/vagy európai átlagokkal is összehasonlítva;

| b) | a sajáttőkehiányt meghaladó pénzkínálat aktuális szintje; |
| --- | --- |

b)

a sajáttőkehiányt meghaladó pénzkínálat aktuális szintje;

| c) | a kormány által támogatott befektetési programok aránya az összes vállalkozásitőke-befektetés között a megelőző 3–5 évben; |
| --- | --- |

c)

a kormány által támogatott befektetési programok aránya az összes vállalkozásitőke-befektetés között a megelőző 3–5 évben;

| d) | a vállalkozási tőkében részesülő új induló vállalkozások százalékos aránya; |
| --- | --- |

d)

a vállalkozási tőkében részesülő új induló vállalkozások százalékos aránya;

| e) | a befektetések eloszlása a befektetési összegek kategóriái szerint; |
| --- | --- |

e)

a befektetések eloszlása a befektetési összegek kategóriái szerint;

| f) | a bemutatott üzleti tervek számának összehasonlítása az egyes szegmensekben megvalósított befektetések számával (befektetett összeg, ágazat, finanszírozási forduló stb.). |
| --- | --- |

f)

a bemutatott üzleti tervek számának összehasonlítása az egyes szegmensekben megvalósított befektetések számával (befektetett összeg, ágazat, finanszírozási forduló stb.).

A támogatott területeken található kkv-ket megcélzó intézkedéseknél a vonatkozó információt minden olyan vonatkozó bizonyítékkal is ki kell egészíteni, amely bemutatja az előirányzott intézkedés jellegzetességeit igazoló regionális sajátosságokat. A következő tényezők jöhetnek számításba:

| a) | a periferiális helyzet és más regionális sajátosságok által okozott további sajáttőkehiány becsült nagysága, különösen a befektetett teljes kockázati tőkéhez viszonyítva, a területen vagy közelében jelen lévő alapok vagy befektetési eszközök számában, a képzett vezetők rendelkezésre állásában, a megkötött üzletek számában és az üzletek minimális és átlagos nagyságában kifejezve, ha lehetséges; |
| --- | --- |

a)

a periferiális helyzet és más regionális sajátosságok által okozott további sajáttőkehiány becsült nagysága, különösen a befektetett teljes kockázati tőkéhez viszonyítva, a területen vagy közelében jelen lévő alapok vagy befektetési eszközök számában, a képzett vezetők rendelkezésre állásában, a megkötött üzletek számában és az üzletek minimális és átlagos nagyságában kifejezve, ha lehetséges;

| b) | különös helyi gazdasági adatok, a kockázati tőke alacsony jelenlétének társadalmi és/vagy történelmi okai megfelelő módon összehasonlítva a megfelelő nemzeti és vagy közösségi szintű átlagos adatokkal; |
| --- | --- |

b)

különös helyi gazdasági adatok, a kockázati tőke alacsony jelenlétének társadalmi és/vagy történelmi okai megfelelő módon összehasonlítva a megfelelő nemzeti és vagy közösségi szintű átlagos adatokkal;

| c) | bármilyen egyéb, a piac fokozottan elégtelen működését bizonyító mutató. |
| --- | --- |

c)

bármilyen egyéb, a piac fokozottan elégtelen működését bizonyító mutató.

| (54) | Az EFTA-államok többször is újra előterjeszthetik ugyanazokat a bizonyítékokat, amennyiben az alapul szolgáló piaci feltételek nem változtak. A Hatóság fenntartja magának azt a jogot, hogy megvizsgálja a benyújtott bizonyítékok helytállóságát. |
| --- | --- |

(54)

Az EFTA-államok többször is újra előterjeszthetik ugyanazokat a bizonyítékokat, amennyiben az alapul szolgáló piaci feltételek nem változtak. A Hatóság fenntartja magának azt a jogot, hogy megvizsgálja a benyújtott bizonyítékok helytállóságát.

10.B.5.2.2.   
  Az eszköz megfelelősége

| (55) | Az összevető vizsgálat egyik fontos összetevője annak megállapítása, hogy a kockázatitőke-befektetés terén történő állami támogatás megfelelő eszköz-e a magánkockázatitőke-befektetések ösztönzésére, és ha igen, mekkora mértékben. Ez az értékelés szorosan kapcsolódik az ösztönzőhatás és a támogatás szükségességének értékeléséhez, amint az a 10.B.5.2.3. szakaszban található. |
| --- | --- |

(55)

Az összevető vizsgálat egyik fontos összetevője annak megállapítása, hogy a kockázatitőke-befektetés terén történő állami támogatás megfelelő eszköz-e a magánkockázatitőke-befektetések ösztönzésére, és ha igen, mekkora mértékben. Ez az értékelés szorosan kapcsolódik az ösztönzőhatás és a támogatás szükségességének értékeléséhez, amint az a 10.B.5.2.3. szakaszban található.

| (56) | Részletes elemzésében a Hatóság különös figyelmet szentel a tervezett intézkedés EFTA-állam által elvégzett hatásvizsgálatainak. Azok az intézkedések minősülnek megfelelő eszköznek, amelyeknél az EFTA-állam más szakpolitikai lehetőségeket is megfontolt, valamint amelyeknél egy olyan szelektív eszköz, mint az állami támogatás, használatának előnyei megalapozottak és ezt a Hatóságnak be is mutatják. A Hatóság más, a sajáttőkehiány kezelésére foganatosított vagy a jövőben foganatosítandó intézkedések bizonyítékait is értékeli (különösen ex post értékelések), valamint különösen a megcélzott kkv-kat érintő keresleti és kínálati oldali ügyeket, hogy megvizsgálja, hogyan hatnak a tervezett kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedéssel kölcsönösen egymásra. |
| --- | --- |

(56)

Részletes elemzésében a Hatóság különös figyelmet szentel a tervezett intézkedés EFTA-állam által elvégzett hatásvizsgálatainak. Azok az intézkedések minősülnek megfelelő eszköznek, amelyeknél az EFTA-állam más szakpolitikai lehetőségeket is megfontolt, valamint amelyeknél egy olyan szelektív eszköz, mint az állami támogatás, használatának előnyei megalapozottak és ezt a Hatóságnak be is mutatják. A Hatóság más, a sajáttőkehiány kezelésére foganatosított vagy a jövőben foganatosítandó intézkedések bizonyítékait is értékeli (különösen ex post értékelések), valamint különösen a megcélzott kkv-kat érintő keresleti és kínálati oldali ügyeket, hogy megvizsgálja, hogyan hatnak a tervezett kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedéssel kölcsönösen egymásra.

10.B.5.2.3.   
  Ösztönző hatás és a támogatás szükségessége

| (57) | A kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedések ösztönző hatása döntő szerepet játszik az összeegyeztethetőség értékelésében. A Hatóság megítélése szerint a 10.B.4. szakasz valamennyi feltételét teljesítő intézkedések ösztönző hatással bírnak. Az e szakaszban tárgyalt intézkedések ösztönző hatása azonban kevésbé nyilvánvaló. A Hatóság emiatt a következő – a befektetési döntések nyereségvezérelt jellegét, illetve adott esetben az intézkedés üzleti szemléletű vezetését tükröző – kiegészítő kritériumokat is figyelembe veszi. |
| --- | --- |

(57)

A kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedések ösztönző hatása döntő szerepet játszik az összeegyeztethetőség értékelésében. A Hatóság megítélése szerint a 10.B.4. szakasz valamennyi feltételét teljesítő intézkedések ösztönző hatással bírnak. Az e szakaszban tárgyalt intézkedések ösztönző hatása azonban kevésbé nyilvánvaló. A Hatóság emiatt a következő – a befektetési döntések nyereségvezérelt jellegét, illetve adott esetben az intézkedés üzleti szemléletű vezetését tükröző – kiegészítő kritériumokat is figyelembe veszi.

10.B.5.2.3.1.   Üzleti szemléletű vezetés

| (58) | A 10.B.4.3.6. szakaszban megállapított feltételeken túl a Hatóság kedvezőnek véli, ha a kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedést vagy alapot a magánszektorból érkező szakemberek vagy átlátható és megkülönböztetéstől mentes eljárás szerint (lehetőleg nyílt pályázat útján) kiválasztott független szakemberek vezetik, ideális esetben az alap által megcélzottal megegyező ágazatban szerzett, bizonyított tapasztalatokkal és tőkepiaci befektetésekkel a hátuk mögött, valamint a befektetés megfelelő jogi és számviteli hátterének ismeretével. |
| --- | --- |

(58)

A 10.B.4.3.6. szakaszban megállapított feltételeken túl a Hatóság kedvezőnek véli, ha a kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedést vagy alapot a magánszektorból érkező szakemberek vagy átlátható és megkülönböztetéstől mentes eljárás szerint (lehetőleg nyílt pályázat útján) kiválasztott független szakemberek vezetik, ideális esetben az alap által megcélzottal megegyező ágazatban szerzett, bizonyított tapasztalatokkal és tőkepiaci befektetésekkel a hátuk mögött, valamint a befektetés megfelelő jogi és számviteli hátterének ismeretével.

10.B.5.2.3.2.   Befektetési bizottság megléte

| (59) | További pozitív elem lenne egy, az alapkezelő társaságtól független befektetési bizottság megléte, amely a magánszektorból érkező, a megcélzott ágazatban jelentős tapasztalatokat szerzett független szakértőkből, továbbá lehetőleg a befektetők képviselőiből, vagy átlátható és megkülönböztetéstől mentes eljárás szerint (lehetőleg nyílt pályázat útján) kiválasztott független szakértőkből áll. Ezek a szakértők ellátják a jelenlegi és a jövőben várható piaci helyzetről szóló elemzésekkel az igazgatókat vagy az alapkezelő társaságot, valamint jó befektetési távlatokkal rendelkező, megcélzott vállalkozásokat vizsgálnak meg és javasolnak nekik. |
| --- | --- |

(59)

További pozitív elem lenne egy, az alapkezelő társaságtól független befektetési bizottság megléte, amely a magánszektorból érkező, a megcélzott ágazatban jelentős tapasztalatokat szerzett független szakértőkből, továbbá lehetőleg a befektetők képviselőiből, vagy átlátható és megkülönböztetéstől mentes eljárás szerint (lehetőleg nyílt pályázat útján) kiválasztott független szakértőkből áll. Ezek a szakértők ellátják a jelenlegi és a jövőben várható piaci helyzetről szóló elemzésekkel az igazgatókat vagy az alapkezelő társaságot, valamint jó befektetési távlatokkal rendelkező, megcélzott vállalkozásokat vizsgálnak meg és javasolnak nekik.

10.B.5.2.3.3.   Az intézkedés/alap nagysága

| (60) | A Hatóság kedvezően ítéli meg, ha a kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedés akkora, a megcélzott kkv-kbe befektetendő költségvetéssel rendelkezik, hogy kihasználhassa az alap kezelésekor a méretgazdaságosságot, és elegendő számú befektetés érdekszövetségbe való tömörülése révén megossza a kockázatot. Az alap méretének biztosítania kell a magas tranzakciós költségek felszívódását, és/vagy szavatolnia kell a megcélzott társaságok későbbi, nyereségesebb finanszírozási életszakaszainak finanszírozását. Nagyobb alapok esetében kedvezőbb elbírálás lehetséges a megcélzott ágazat figyelembe vételével is, feltéve, hogy a magánbefektetések kiszorításának és a verseny torzulásának kockázatát minimálisra csökkentették. |
| --- | --- |

(60)

A Hatóság kedvezően ítéli meg, ha a kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedés akkora, a megcélzott kkv-kbe befektetendő költségvetéssel rendelkezik, hogy kihasználhassa az alap kezelésekor a méretgazdaságosságot, és elegendő számú befektetés érdekszövetségbe való tömörülése révén megossza a kockázatot. Az alap méretének biztosítania kell a magas tranzakciós költségek felszívódását, és/vagy szavatolnia kell a megcélzott társaságok későbbi, nyereségesebb finanszírozási életszakaszainak finanszírozását. Nagyobb alapok esetében kedvezőbb elbírálás lehetséges a megcélzott ágazat figyelembe vételével is, feltéve, hogy a magánbefektetések kiszorításának és a verseny torzulásának kockázatát minimálisra csökkentették.

10.B.5.2.3.4.   Üzleti angyalok jelenléte

| (61) | Magvető tőkével kapcsolatos intézkedések esetében – a piaci hiányosságnak ebben az életszakaszban érzékelhető kifejezettebb szintje következtében – a Hatóság kedvezően tekint az üzleti angyaloknak a magvető életszakaszban lévő befektetésekbe történő közvetlen vagy közvetett bevonására. A Hatóság ezért ilyen körülmények között olyan intézkedéseket is kész az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek nyilvánítani, amelyeknél az adósságot megtestesítő papírok nagy arányát – ideértve az állami források magasabb fokú alárendelését – tervezik, amelyek az első nyereség jogát az üzleti angyaloknak juttatják, vagy amelyek a tőkejuttatásért magasabb javadalmazást biztosítanak az üzleti angyaloknak, és aktívan bevonják őket az intézkedés/alap igazgatásába és/vagy a megcélzott vállalkozás irányításába. |
| --- | --- |

(61)

Magvető tőkével kapcsolatos intézkedések esetében – a piaci hiányosságnak ebben az életszakaszban érzékelhető kifejezettebb szintje következtében – a Hatóság kedvezően tekint az üzleti angyaloknak a magvető életszakaszban lévő befektetésekbe történő közvetlen vagy közvetett bevonására. A Hatóság ezért ilyen körülmények között olyan intézkedéseket is kész az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek nyilvánítani, amelyeknél az adósságot megtestesítő papírok nagy arányát – ideértve az állami források magasabb fokú alárendelését – tervezik, amelyek az első nyereség jogát az üzleti angyaloknak juttatják, vagy amelyek a tőkejuttatásért magasabb javadalmazást biztosítanak az üzleti angyaloknak, és aktívan bevonják őket az intézkedés/alap igazgatásába és/vagy a megcélzott vállalkozás irányításába.

10.B.5.2.4.   
  Arányosság

| (62) | Az összeegyeztethetőség feltétele, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódjék. Az eszköz, amellyel ezt az arányosságot el lehet érni, szükségszerűen a kérdéses intézkedés formájától függ. Aránytalannak tekintendő azonban az az intézkedés, amelynél nincs a befektetők túlkompenzálásának elkerülését szolgáló ellenőrző mechanizmus, ahol a veszteségek kockázatát teljes mértékben az állami szektor viseli és/vagy ahol az előnyök teljes mértékben a többi befektetőhöz áramlanak. |
| --- | --- |

(62)

Az összeegyeztethetőség feltétele, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódjék. Az eszköz, amellyel ezt az arányosságot el lehet érni, szükségszerűen a kérdéses intézkedés formájától függ. Aránytalannak tekintendő azonban az az intézkedés, amelynél nincs a befektetők túlkompenzálásának elkerülését szolgáló ellenőrző mechanizmus, ahol a veszteségek kockázatát teljes mértékben az állami szektor viseli és/vagy ahol az előnyök teljes mértékben a többi befektetőhöz áramlanak.

| (63) | A Hatóság szerint pozitívan befolyásolja az arányossági értékelést, amennyiben a következő elemeknek megfelelően járnak el, mivel ezek a legjobb gyakorlatokat követik:






  a) | Nyílt pályázat igazgatóknak. Pozitívnak minősül a minőség és a pénzért kapott érték legjobb kombinációját biztosító, átlátható, megkülönböztetéstől mentes nyílt pályázat az igazgatók vagy a kezelőtársaság kiválasztására, mivel a szükséges minimumra korlátozza a költségek (és esetlegesen a támogatás) szintjét és a verseny torzulását. |
| --- | --- | --- |

(63)

A Hatóság szerint pozitívan befolyásolja az arányossági értékelést, amennyiben a következő elemeknek megfelelően járnak el, mivel ezek a legjobb gyakorlatokat követik:

a)

Nyílt pályázat igazgatóknak. Pozitívnak minősül a minőség és a pénzért kapott érték legjobb kombinációját biztosító, átlátható, megkülönböztetéstől mentes nyílt pályázat az igazgatók vagy a kezelőtársaság kiválasztására, mivel a szükséges minimumra korlátozza a költségek (és esetlegesen a támogatás) szintjét és a verseny torzulását.

| b) | Pályázati kiírás vagy nyilvános meghívás befektetőknek. A befektetőknek nyújtott »kedvezményes feltételek« létrehozására kiírt pályázati felhívás vagy az ilyen feltételek egyéb befektetők számára való rendelkezésre állása. Ez a rendelkezésre állás megjelenhet a befektetőknek szóló nyilvános felhívás formájában egy befektetési alap vagy befektetési eszköz elindításakor vagy egy olyan rendszer formájában (mint például egy garanciarendszer), amely egy meghosszabbított időszakon keresztül nyitott marad az új belépők előtt. |
| --- | --- |

b)

Pályázati kiírás vagy nyilvános meghívás befektetőknek. A befektetőknek nyújtott »kedvezményes feltételek« létrehozására kiírt pályázati felhívás vagy az ilyen feltételek egyéb befektetők számára való rendelkezésre állása. Ez a rendelkezésre állás megjelenhet a befektetőknek szóló nyilvános felhívás formájában egy befektetési alap vagy befektetési eszköz elindításakor vagy egy olyan rendszer formájában (mint például egy garanciarendszer), amely egy meghosszabbított időszakon keresztül nyitott marad az új belépők előtt.

10.B.5.3.   A TÁMOGATÁS NEGATÍV HATÁSAI

| (64) | A Hatóság a verseny torzulásában és a magánbefektetők kiszorításában megnyilvánuló negatív hatásokat és a pozitív hatásokat a kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedések értékelésekor mérlegeli. Ezeket az esetlegesen negatív hatásokat mindhárom olyan szinten mérlegelni kell, ahol a támogatás jelen lehet. A befektetőknek, befektetési eszközöknek és a befektetési alapoknak nyújtott támogatás negatív hatással lehet a versenyre a kockázati tőkét nyújtó piacon. A megcélzott vállalkozásoknak nyújtott támogatás negatívan érintheti azokat a termékpiacokat, ahol ezek a vállalkozások versenyeznek. |
| --- | --- |

(64)

A Hatóság a verseny torzulásában és a magánbefektetők kiszorításában megnyilvánuló negatív hatásokat és a pozitív hatásokat a kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedések értékelésekor mérlegeli. Ezeket az esetlegesen negatív hatásokat mindhárom olyan szinten mérlegelni kell, ahol a támogatás jelen lehet. A befektetőknek, befektetési eszközöknek és a befektetési alapoknak nyújtott támogatás negatív hatással lehet a versenyre a kockázati tőkét nyújtó piacon. A megcélzott vállalkozásoknak nyújtott támogatás negatívan érintheti azokat a termékpiacokat, ahol ezek a vállalkozások versenyeznek.

10.B.5.3.1.   
  Kiszorítás

| (65) | A kockázati tőkét nyújtó piac szintjén az állami támogatás a magánbefektetés kiszorítását eredményezheti. Ez csökkentheti a magánbefektetők hajlandóságát, hogy a megcélzott kkv-k részére forrásokat nyújtsanak, és arra ösztönözhetik őket, hogy megvárják, amíg az állam támogatást nyújt az ilyen befektetésekhez. Ez a kockázat jelentősebbé válik, ha növekszik az egy vállalkozásba befektetett befektetési részösszeg, ha nagyobb a vállalkozás mérete, illetve minél későbbi fázisban van az üzleti életszakasz, mivel a magán kockázati tőke e körülmények között egyre inkább rendelkezésre áll. |
| --- | --- |

(65)

A kockázati tőkét nyújtó piac szintjén az állami támogatás a magánbefektetés kiszorítását eredményezheti. Ez csökkentheti a magánbefektetők hajlandóságát, hogy a megcélzott kkv-k részére forrásokat nyújtsanak, és arra ösztönözhetik őket, hogy megvárják, amíg az állam támogatást nyújt az ilyen befektetésekhez. Ez a kockázat jelentősebbé válik, ha növekszik az egy vállalkozásba befektetett befektetési részösszeg, ha nagyobb a vállalkozás mérete, illetve minél későbbi fázisban van az üzleti életszakasz, mivel a magán kockázati tőke e körülmények között egyre inkább rendelkezésre áll.

| (66) | A Hatóság ezért konkrét bizonyítékokat kér a kiszorítás kockázatáról az olyan intézkedések esetében, amelyek nagyobb befektetési részösszegeket nyújtanak a megcélzott kkv-knak, amelyek kiegészítő befektetéseket nyújtanak, amelyek a nem támogatott területeken található középvállalkozások növekedési életszakaszát finanszírozzák, amelyek a magánbefektetők alacsony részvételével jellemezhetők vagy amelyek kimondottan befektetési eszközöket is magukban foglalnak. |
| --- | --- |

(66)

A Hatóság ezért konkrét bizonyítékokat kér a kiszorítás kockázatáról az olyan intézkedések esetében, amelyek nagyobb befektetési részösszegeket nyújtanak a megcélzott kkv-knak, amelyek kiegészítő befektetéseket nyújtanak, amelyek a nem támogatott területeken található középvállalkozások növekedési életszakaszát finanszírozzák, amelyek a magánbefektetők alacsony részvételével jellemezhetők vagy amelyek kimondottan befektetési eszközöket is magukban foglalnak.

| (67) | Az EFTA-államoknak ezen kívül azt is bizonyítékokkal kell alátámasztaniuk, hogy – egyedileg a megcélzott szegmensre, ágazatra és/vagy iparstruktúrára vonatkozóan – nem áll fönn a kiszorítás kockázata. |
| --- | --- |

(67)

Az EFTA-államoknak ezen kívül azt is bizonyítékokkal kell alátámasztaniuk, hogy – egyedileg a megcélzott szegmensre, ágazatra és/vagy iparstruktúrára vonatkozóan – nem áll fönn a kiszorítás kockázata.

| (68) | A következő tényezők jöhetnek számításba:






  a) | a nemzeti – vagy regionális alap esetében területi – szinten jelen lévő vállalkozásitőke-vállalatok/alapok/befektetési eszközök száma, és azok a szegmensek, amelyekben tevékenykednek; |
| --- | --- | --- |

(68)

A következő tényezők jöhetnek számításba:

a)

a nemzeti – vagy regionális alap esetében területi – szinten jelen lévő vállalkozásitőke-vállalatok/alapok/befektetési eszközök száma, és azok a szegmensek, amelyekben tevékenykednek;

| b) | a megcélzott vállalkozások a társaságok méretében, növekedési életszakaszában és üzleti ágazatában kifejezve; |
| --- | --- |

b)

a megcélzott vállalkozások a társaságok méretében, növekedési életszakaszában és üzleti ágazatában kifejezve;

| c) | a megkötött üzletek átlagos mérete, és lehetőség szerint a legkisebb üzletnagyságrend, amelyet az alapok vagy befektetők vizsgálnának; |
| --- | --- |

c)

a megkötött üzletek átlagos mérete, és lehetőség szerint a legkisebb üzletnagyságrend, amelyet az alapok vagy befektetők vizsgálnának;

| d) | a megfelelő intézkedés által megcélzott vállalkozások, ágazat és életszakasz rendelkezésére álló vállalkozási tőke teljes összege. |
| --- | --- |

d)

a megfelelő intézkedés által megcélzott vállalkozások, ágazat és életszakasz rendelkezésére álló vállalkozási tőke teljes összege.

10.B.5.3.2.   
  A verseny egyéb torzulásai

| (69) | Mivel a legtöbb megcélzott kkv-t a közelmúltban alapították, a piac azon szintjén, ahol a kkv-k jelen vannak, kevéssé valószínű, hogy jelentős piaci erejük lenne, és így az, hogy e tekintetben jelentős versenytorzulás jönne létre. Mindazonáltal nem zárható ki, hogy a kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedéseknek esetleg olyan hatása van, hogy olyan vállalatokat vagy ágazatokat tartanak a felszínen, amelyek másként eltűnnének. Továbbá a nem hatékony vállalkozásokat finanszírozó kockázati tőke túlkínálata mesterségesen megnövelheti ezek értékét, és így az e vállalkozásokért magasabb vételi ár megfizetésére kényszerülő finanszírozásnyújtók szintjén torzíthatja a kockázatitőke-piacot. Az ágazatspecifikus támogatás szintén fenntarthatja a termelést egyes nem versenyképes ágazatokban, míg a régióspecifikus támogatás a termelési tényezők régiók közötti nem hatékony elosztásához vezethet. |
| --- | --- |

(69)

Mivel a legtöbb megcélzott kkv-t a közelmúltban alapították, a piac azon szintjén, ahol a kkv-k jelen vannak, kevéssé valószínű, hogy jelentős piaci erejük lenne, és így az, hogy e tekintetben jelentős versenytorzulás jönne létre. Mindazonáltal nem zárható ki, hogy a kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedéseknek esetleg olyan hatása van, hogy olyan vállalatokat vagy ágazatokat tartanak a felszínen, amelyek másként eltűnnének. Továbbá a nem hatékony vállalkozásokat finanszírozó kockázati tőke túlkínálata mesterségesen megnövelheti ezek értékét, és így az e vállalkozásokért magasabb vételi ár megfizetésére kényszerülő finanszírozásnyújtók szintjén torzíthatja a kockázatitőke-piacot. Az ágazatspecifikus támogatás szintén fenntarthatja a termelést egyes nem versenyképes ágazatokban, míg a régióspecifikus támogatás a termelési tényezők régiók közötti nem hatékony elosztásához vezethet.

| (70) | E kockázatok elemzésekor a Hatóság elsősorban a következő tényezőket fogja megvizsgálni:






  a) | a befektetést kapó vállalatok eddigi összesített nyereségessége és leendő nyereségességi kilátásaik; |
| --- | --- | --- |

(70)

E kockázatok elemzésekor a Hatóság elsősorban a következő tényezőket fogja megvizsgálni:

a)

a befektetést kapó vállalatok eddigi összesített nyereségessége és leendő nyereségességi kilátásaik;

| b) | az intézkedés által megcélzott vállalkozások csődaránya; |
| --- | --- |

b)

az intézkedés által megcélzott vállalkozások csődaránya;

| c) | az intézkedés által előirányzott befektetési részösszeg legnagyobb mérete, a megcélzott kkv-k forgalmával és költségeivel összehasonlítva; |
| --- | --- |

c)

az intézkedés által előirányzott befektetési részösszeg legnagyobb mérete, a megcélzott kkv-k forgalmával és költségeivel összehasonlítva;

| d) | a támogatásból részesülő ágazat többletkapacitása. |
| --- | --- |

d)

a támogatásból részesülő ágazat többletkapacitása.

10.B.5.4.   MÉRLEGELÉS ÉS DÖNTÉS

| (71) | A fönti pozitív és negatív elemek fényében a Hatóság mérlegeli a kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedés hatásait és meghatározza, hogy a létrejövő torzulások nem befolyásolják-e hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. Az elemzés minden egyes esetben az állami támogatás előre látható pozitív és negatív hatásainak összesített értékelésére épül. Ebből kifolyólag a Hatóság nem gépiesen használja az ezen iránymutatásokban meghatározott feltételeket, hanem összesített értékelést készít viszonylagos fontosságukról. |
| --- | --- |

(71)

A fönti pozitív és negatív elemek fényében a Hatóság mérlegeli a kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedés hatásait és meghatározza, hogy a létrejövő torzulások nem befolyásolják-e hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. Az elemzés minden egyes esetben az állami támogatás előre látható pozitív és negatív hatásainak összesített értékelésére épül. Ebből kifolyólag a Hatóság nem gépiesen használja az ezen iránymutatásokban meghatározott feltételeket, hanem összesített értékelést készít viszonylagos fontosságukról.

| (72) | A Hatóság a hivatalos vizsgálati eljárás megindítása nélkül is járhat el úgy, hogy nem emel kifogást a bejelentett támogatási intézkedéssel szemben, vagy – a felügyeleti és bírósági megállapodás II. része 3. jegyzőkönyvének 6. cikkében meghatározott hivatalos vizsgálati eljárást követően – lezárhatja az eljárást a felügyeleti és bírósági megállapodás II. része 3. jegyzőkönyvének 7. cikke szerinti határozattal. Amennyiben a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás II. része 3. jegyzőkönyvének 7. cikkének (4) bekezdése szerinti feltételt megállapító határozattal zárja le a hivatalos vizsgálati eljárást, különösen a következő feltételeket határozhatja meg a verseny esetleges torzulásának korlátozására és az arányosság biztosítására:






  a) | ha magasabb küszöb van tervbe véve a megcélzott vállalkozásonkénti befektetési részösszegekre, akkor csökkentheti a befektetési részösszegenkénti maximális javasolt összeget, vagy meghatároz egy teljes finanszírozási összeget megcélzott vállalkozásonként; |
| --- | --- | --- |

(72)

A Hatóság a hivatalos vizsgálati eljárás megindítása nélkül is járhat el úgy, hogy nem emel kifogást a bejelentett támogatási intézkedéssel szemben, vagy – a felügyeleti és bírósági megállapodás II. része 3. jegyzőkönyvének 6. cikkében meghatározott hivatalos vizsgálati eljárást követően – lezárhatja az eljárást a felügyeleti és bírósági megállapodás II. része 3. jegyzőkönyvének 7. cikke szerinti határozattal. Amennyiben a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás II. része 3. jegyzőkönyvének 7. cikkének (4) bekezdése szerinti feltételt megállapító határozattal zárja le a hivatalos vizsgálati eljárást, különösen a következő feltételeket határozhatja meg a verseny esetleges torzulásának korlátozására és az arányosság biztosítására:

a)

ha magasabb küszöb van tervbe véve a megcélzott vállalkozásonkénti befektetési részösszegekre, akkor csökkentheti a befektetési részösszegenkénti maximális javasolt összeget, vagy meghatároz egy teljes finanszírozási összeget megcélzott vállalkozásonként;

| b) | ha a nem támogatott területeken található középvállalkozások növekedési életszakaszában terveznek befektetéseket, a befektetéseket elsősorban a magvető vagy indulási életszakaszra korlátozhatja és/vagy a befektetéseket egy vagy két fordulóra korlátozhatja és/vagy a részösszegeket megcélzott vállalkozásonként egy maximális határértékre korlátozhatja; |
| --- | --- |

b)

ha a nem támogatott területeken található középvállalkozások növekedési életszakaszában terveznek befektetéseket, a befektetéseket elsősorban a magvető vagy indulási életszakaszra korlátozhatja és/vagy a befektetéseket egy vagy két fordulóra korlátozhatja és/vagy a részösszegeket megcélzott vállalkozásonként egy maximális határértékre korlátozhatja;

| c) | ha kiegészítő befektetés van tervbe véve, akkor egyedi korlátokat szab meg az egyes megcélzott vállalkozásokba fektetendő összegre, a beavatkozáshoz támogatható befektetési életszakaszra és/vagy a maximális időtartamra vonatkozóan, tekintettel az érintett ágazatra és az alap méretére; |
| --- | --- |

c)

ha kiegészítő befektetés van tervbe véve, akkor egyedi korlátokat szab meg az egyes megcélzott vállalkozásokba fektetendő összegre, a beavatkozáshoz támogatható befektetési életszakaszra és/vagy a maximális időtartamra vonatkozóan, tekintettel az érintett ágazatra és az alap méretére;

| d) | ha alacsonyabb részvételt terveznek a magánbefektetőknek, akkor megszabhatja a magánbefektetők részvételének folyamatos növelését az alap működése során, különös tekintettel az üzleti életszakaszra, az ágazatra, a profitmegosztás és az alárendelés megfelelő szintjére, és lehetőség szerint a megcélzott vállalkozás támogatott területen való elhelyezkedésére; |
| --- | --- |

d)

ha alacsonyabb részvételt terveznek a magánbefektetőknek, akkor megszabhatja a magánbefektetők részvételének folyamatos növelését az alap működése során, különös tekintettel az üzleti életszakaszra, az ágazatra, a profitmegosztás és az alárendelés megfelelő szintjére, és lehetőség szerint a megcélzott vállalkozás támogatott területen való elhelyezkedésére;

| e) | kizárólag magvető tőkét nyújtó intézkedések esetén előírhatja az EFTA-államoknak annak biztosítását, hogy az állam megfelelő, a befektetés kockázatával arányos hozamot kapjon a befektetése után, különösen akkor, ha az állam kvázi sajáttőkével vagy adósságot megtestesítő értékpapírokkal finanszírozza a befektetést, amelyek hozamát például azokhoz a potenciális hasznosítási jogokhoz (pl. jogdíjak) kell igazítani, amelyeket általában a befektetés eredményeként létrejövő szellemi tulajdonjogok hoznak létre; |
| --- | --- |

e)

kizárólag magvető tőkét nyújtó intézkedések esetén előírhatja az EFTA-államoknak annak biztosítását, hogy az állam megfelelő, a befektetés kockázatával arányos hozamot kapjon a befektetése után, különösen akkor, ha az állam kvázi sajáttőkével vagy adósságot megtestesítő értékpapírokkal finanszírozza a befektetést, amelyek hozamát például azokhoz a potenciális hasznosítási jogokhoz (pl. jogdíjak) kell igazítani, amelyeket általában a befektetés eredményeként létrejövő szellemi tulajdonjogok hoznak létre;

| f) | eltérő nyereség- és veszteségmegosztást, illetve az állam és a magánbefektetők közötti alárendeltség eltérő szintjét írja elő; |
| --- | --- |

f)

eltérő nyereség- és veszteségmegosztást, illetve az állam és a magánbefektetők közötti alárendeltség eltérő szintjét írja elő;

| g) | a 10.B.6. szakasztól történő eltérésként a kockázatitőke-befektetési támogatásnak (más állami támogatásról szóló rendelet vagy keretszabály szerint nyújtott) támogatással való halmozásának tekintetében szigorúbb kötelezettségvállalást kér. |
| --- | --- |

g)

a 10.B.6. szakasztól történő eltérésként a kockázatitőke-befektetési támogatásnak (más állami támogatásról szóló rendelet vagy keretszabály szerint nyújtott) támogatással való halmozásának tekintetében szigorúbb kötelezettségvállalást kér.

10.B.6.   HALMOZÁS

| (73) | Amennyiben az ezen iránymutatások szerinti kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedés révén megcélzott vállalkozásnak nyújtott tőkét más csoportmentességi rendeletek, iránymutatások, keretszabályok vagy egyéb állami támogatásról szóló dokumentumok alapján támogatható induló beruházási vagy egyéb elszámolható költségek fedezésére használják, akkor a megfelelő támogatási plafont vagy maximális támogatható összeget általánosan 50 %-kal, illetve a támogatott területeken található megcélzott vállalkozások esetében 20 %-kal csökkentik az első kockázatitőke-befektetés első három évében és legfeljebb a kapott összeg erejéig. Ezt a csökkentést nem kell alkalmazni azokra a támogatási intenzitásokra, amelyeket a Hatóság kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatásai (17) vagy annak utódrendszere vagy az e területre vonatkozó csoportmentességi rendeletek írnak elő. |
| --- | --- |

(73)

Amennyiben az ezen iránymutatások szerinti kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedés révén megcélzott vállalkozásnak nyújtott tőkét más csoportmentességi rendeletek, iránymutatások, keretszabályok vagy egyéb állami támogatásról szóló dokumentumok alapján támogatható induló beruházási vagy egyéb elszámolható költségek fedezésére használják, akkor a megfelelő támogatási plafont vagy maximális támogatható összeget általánosan 50 %-kal, illetve a támogatott területeken található megcélzott vállalkozások esetében 20 %-kal csökkentik az első kockázatitőke-befektetés első három évében és legfeljebb a kapott összeg erejéig. Ezt a csökkentést nem kell alkalmazni azokra a támogatási intenzitásokra, amelyeket a Hatóság kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatásai (17) vagy annak utódrendszere vagy az e területre vonatkozó csoportmentességi rendeletek írnak elő.

10.B.7.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

10.B.7.1.   ELLENŐRZÉS ÉS JELENTÉSTÉTEL

| (74) | A felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve és az EFTA Felügyeleti Hatóság 2004. július 14-i, a Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 27. cikkében említett végrehajtási rendelkezésekről szóló 195/04/COL testületi határozat előírja az EFTA-államok számára, hogy évente nyújtsanak be jelentést a Hatóságnak. |
| --- | --- |

(74)

A felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve és az EFTA Felügyeleti Hatóság 2004. július 14-i, a Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 27. cikkében említett végrehajtási rendelkezésekről szóló 195/04/COL testületi határozat előírja az EFTA-államok számára, hogy évente nyújtsanak be jelentést a Hatóságnak.

| (75) | A kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedésekre nézve a jelentéseknek tartalmazniuk kell az alap vagy kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedés alapján végrehajtott befektetéseket felsoroló összefoglaló táblázatot, a kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedéseken keresztül előnyben részesülő összes vállalkozás jegyzékével együtt. A jelentésnek röviden ismertetnie kell a befektetési alapok tevékenységeit a megvizsgált potenciális ügyletek és a ténylegesen megvalósult tranzakciók adataival együtt, és be kell mutatnia a befektetési eszközök teljesítményét is az eszközzel szerzett tőke összegének aggregált adataival együtt. A Hatóság a támogatásnyújtást illetően további információkat kérhet annak ellenőrzésére, hogy betartották-e a támogatási intézkedést jóváhagyó hatósági határozat feltételeit.
  Az éves jelentéseket a Hatóság internetes oldalán teszik közzé. |
| --- | --- |

(75)

A kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedésekre nézve a jelentéseknek tartalmazniuk kell az alap vagy kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedés alapján végrehajtott befektetéseket felsoroló összefoglaló táblázatot, a kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedéseken keresztül előnyben részesülő összes vállalkozás jegyzékével együtt. A jelentésnek röviden ismertetnie kell a befektetési alapok tevékenységeit a megvizsgált potenciális ügyletek és a ténylegesen megvalósult tranzakciók adataival együtt, és be kell mutatnia a befektetési eszközök teljesítményét is az eszközzel szerzett tőke összegének aggregált adataival együtt. A Hatóság a támogatásnyújtást illetően további információkat kérhet annak ellenőrzésére, hogy betartották-e a támogatási intézkedést jóváhagyó hatósági határozat feltételeit.

Az éves jelentéseket a Hatóság internetes oldalán teszik közzé.

| (76) | A Hatóság emellett úgy ítéli meg, hogy az EGT-ben az állami támogatások átláthatóságának növelésére további intézkedésekre van szükség. Külön szükséges azt biztosítani, hogy az EFTA-államok, a gazdaság szereplői, az érdekelt felek és maga a Hatóság könnyedén hozzáférjenek valamennyi alkalmazandó kockázatitőke-támogatási program teljes szövegéhez. |
| --- | --- |

(76)

A Hatóság emellett úgy ítéli meg, hogy az EGT-ben az állami támogatások átláthatóságának növelésére további intézkedésekre van szükség. Külön szükséges azt biztosítani, hogy az EFTA-államok, a gazdaság szereplői, az érdekelt felek és maga a Hatóság könnyedén hozzáférjenek valamennyi alkalmazandó kockázatitőke-támogatási program teljes szövegéhez.

| (77) | Ezt összekapcsolt internetes oldalak létrehozásával könnyen el lehet érni. Emiatt a kockázatitőke-támogatások vizsgálatakor a Hatóság rendszeres jelleggel előírja majd az érintett EFTA-állam számára valamennyi végleges támogatási program teljes szövegének közzétételét és a Hatóság tájékoztatását a közzététel internetes címéről.
  A támogatási programot nem szabad az információk interneten való közzététele előtt beindítani. |
| --- | --- |

(77)

Ezt összekapcsolt internetes oldalak létrehozásával könnyen el lehet érni. Emiatt a kockázatitőke-támogatások vizsgálatakor a Hatóság rendszeres jelleggel előírja majd az érintett EFTA-állam számára valamennyi végleges támogatási program teljes szövegének közzétételét és a Hatóság tájékoztatását a közzététel internetes címéről.

A támogatási programot nem szabad az információk interneten való közzététele előtt beindítani.

| (78) | Az EFTA-államok részletes nyilvántartást vezetnek minden kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedésre nyújtott támogatásról. E nyilvántartásnak minden olyan információt tartalmaznia kell, amely annak megállapításához szükséges, hogy az iránymutatásokban megállapított feltételeket betartották, különösen a részösszeg nagyságát, a vállalat méretét (kis- vagy középvállalkozás), a vállalat életszakaszát (magvető, indulási vagy növekedési) és tevékenységi körét (lehetőleg négy számjegyig kell megadni a NACE-besorolást) illetően; valamint be kell mutatnia az alapok kezelésével és az ezen iránymutatásokban említett egyéb kritériumokkal kapcsolatos információkat. A nyilvántartást a támogatás odaítélésétől számítva 10 éven át kell vezetni.
  A Hatóság a későbbiekben bekéri ezeket az információkat az EFTA-államoktól, mivel hatálybalépésük után három évvel elvégzi ezen iránymutatások hatásvizsgálatát. |
| --- | --- |

(78)

Az EFTA-államok részletes nyilvántartást vezetnek minden kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedésre nyújtott támogatásról. E nyilvántartásnak minden olyan információt tartalmaznia kell, amely annak megállapításához szükséges, hogy az iránymutatásokban megállapított feltételeket betartották, különösen a részösszeg nagyságát, a vállalat méretét (kis- vagy középvállalkozás), a vállalat életszakaszát (magvető, indulási vagy növekedési) és tevékenységi körét (lehetőleg négy számjegyig kell megadni a NACE-besorolást) illetően; valamint be kell mutatnia az alapok kezelésével és az ezen iránymutatásokban említett egyéb kritériumokkal kapcsolatos információkat. A nyilvántartást a támogatás odaítélésétől számítva 10 éven át kell vezetni.

A Hatóság a későbbiekben bekéri ezeket az információkat az EFTA-államoktól, mivel hatálybalépésük után három évvel elvégzi ezen iránymutatások hatásvizsgálatát.

10.B.7.2.   HATÁLYBALÉPÉS ÉS ÉRVÉNYESSÉG

| (79) | A Hatóság elfogadásuk napjától fogja ezeket az iránymutatásokat alkalmazni. Ezek az iránymutatások a Hatóság állami támogatásokról szóló iránymutatásainak 10A. fejezete helyébe lépnek. |
| --- | --- |

(79)

A Hatóság elfogadásuk napjától fogja ezeket az iránymutatásokat alkalmazni. Ezek az iránymutatások a Hatóság állami támogatásokról szóló iránymutatásainak 10A. fejezete helyébe lépnek.

| (80) | Ezek az iránymutatások 2013. december 31-én vesztik hatályukat. Az EFTA-államokkal való konzultációt követően az iránymutatásokat a Hatóság az említett időpont előtt is módosíthatja fontos versenypolitikai vagy kockázatitőke-politikai megfontolások alapján vagy annak érdekében, hogy más EGT-politikákat vagy nemzetközi kötelezettségeket figyelembe vegyen. Amennyiben ez segítséget jelenthet, a Hatóság gondoskodhat bizonyos kérdésekkel kapcsolatos álláspontjának további tisztázásáról. A Hatóság a hatálybalépés után három évvel szándékozik felülvizsgálni az iránymutatásokat. |
| --- | --- |

(80)

Ezek az iránymutatások 2013. december 31-én vesztik hatályukat. Az EFTA-államokkal való konzultációt követően az iránymutatásokat a Hatóság az említett időpont előtt is módosíthatja fontos versenypolitikai vagy kockázatitőke-politikai megfontolások alapján vagy annak érdekében, hogy más EGT-politikákat vagy nemzetközi kötelezettségeket figyelembe vegyen. Amennyiben ez segítséget jelenthet, a Hatóság gondoskodhat bizonyos kérdésekkel kapcsolatos álláspontjának további tisztázásáról. A Hatóság a hatálybalépés után három évvel szándékozik felülvizsgálni az iránymutatásokat.

| (81) | A Hatóság ezeket az iránymutatásokat alkalmazza minden olyan bejelentett kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedésnél, amelyről az iránymutatások elfogadását követően döntést kell hoznia, akkor is, ha az intézkedéseket az iránymutatások közzététele előtt jelentették be. |
| --- | --- |

(81)

A Hatóság ezeket az iránymutatásokat alkalmazza minden olyan bejelentett kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedésnél, amelyről az iránymutatások elfogadását követően döntést kell hoznia, akkor is, ha az intézkedéseket az iránymutatások közzététele előtt jelentették be.

| (82) | A jogszerűtlen állami támogatás értékelésénél alkalmazható szabályok megállapításáról szóló bizottsági közleménnyel (18) (»consecutio legis«) összhangban a Hatóság a következőket fogja alkalmazni a be nem jelentett állami támogatásra:






  a) | ezek az iránymutatások, ha a támogatást az elfogadásukat követően jelentették be; |
| --- | --- | --- |

(82)

A jogszerűtlen állami támogatás értékelésénél alkalmazható szabályok megállapításáról szóló bizottsági közleménnyel (18) (»consecutio legis«) összhangban a Hatóság a következőket fogja alkalmazni a be nem jelentett állami támogatásra:

a)

ezek az iránymutatások, ha a támogatást az elfogadásukat követően jelentették be;

| b) | minden más esetben a Hatóság állami támogatásokról szóló iránymutatásainak 10A. fejezete. |
| --- | --- |

b)

minden más esetben a Hatóság állami támogatásokról szóló iránymutatásainak 10A. fejezete.

10.B.7.3.   MEGFELELŐ INTÉZKEDÉSEK

| (83) | A felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (1) bekezdése alapján a Hatóság a következő megfelelő intézkedéseket javasolja az EFTA-államoknak létező kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedéseikre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(83)

A felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (1) bekezdése alapján a Hatóság a következő megfelelő intézkedéseket javasolja az EFTA-államoknak létező kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedéseikre vonatkozóan.

| (84) | Az EFTA-államoknak szükség esetén módosítaniuk kell a kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos már meglévő intézkedéseiket, hogy – az iránymutatások elfogadását követő tizenkét hónapon belül – összhangba hozzák azokat ezekkel az iránymutatásokkal. |
| --- | --- |

(84)

Az EFTA-államoknak szükség esetén módosítaniuk kell a kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos már meglévő intézkedéseiket, hogy – az iránymutatások elfogadását követő tizenkét hónapon belül – összhangba hozzák azokat ezekkel az iránymutatásokkal.

| (85) | Az EFTA-államokat felkérik, hogy az ezen iránymutatások elfogadásának napjától számított két hónapon belül adják kifejezett, feltétlen egyetértésüket a javasolt megfelelő intézkedésekkel kapcsolatban. Válasz hiányában a Hatóság azt feltételezi, hogy az adott EFTA-állam nem ért egyet a javasolt intézkedésekkel.” |
| --- | --- |

(85)

Az EFTA-államokat felkérik, hogy az ezen iránymutatások elfogadásának napjától számított két hónapon belül adják kifejezett, feltétlen egyetértésüket a javasolt megfelelő intézkedésekkel kapcsolatban. Válasz hiányában a Hatóság azt feltételezi, hogy az adott EFTA-állam nem ért egyet a javasolt intézkedésekkel.”

---

(1)  HL C 194., 2006.8.18., 2. o.

1

(2)  COM(2005) 107 végleges – SEC(2005) 795.

2

(3)  HL C 235., 2001.8.21., 3. o.

3

(4)  A 10A. fejezet és annak a jogellenes állami támogatásra történő alkalmazása tekintetében lásd e fejezet 82. pontját.

4

(5)  A Hatóság állami támogatásokról szóló iránymutatásainak 10A. fejezete.

5

(6)  COM(2005) 436 végleges.

6

(7)  A Hatóság állami támogatásokról szóló iránymutatásainak 16. fejezete.

7

(8)  Ezen iránymutatások alkalmazásában a Hatóság állami támogatásokról szóló iránymutatásainak a hajógyártáshoz nyújtott állami támogatásról szóló 24B. fejezetében megállapított fogalommeghatározásokat kell alkalmazni.

8

(9)  Ezen iránymutatások alkalmazásában a »szén« az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága által a szén tekintetében megállapított nemzetközi kodifikációs rendszer értelmében kiváló minőségű, közepes minőségű és gyenge minőségű A. és B. csoportba sorolt szén.

9

(10)  Ezen iránymutatások alkalmazásában a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatások I. mellékletében található fogalommeghatározást kell alkalmazni (a Hatóság állami támogatásokról szóló iránymutatásainak 25B. fejezete).

10

(11)  HL L 10., 2001.1.13., 33. o. A legutóbb a 1040/2006/EK rendelettel (HL L 187., 2006.7.8., 8. o.) módosított rendelet. A 80/2002 sz. közös bizottsági határozattal beépítve az EGT-megállapodás XV. mellékletének 1. pontjába.

11

(12)  A Hatóság állami támogatásokról szóló iránymutatásainak 19. fejezete.

12

(13)  A Hatóság állami támogatásokról szóló iránymutatásainak 17B. fejezete.

13

(14)  A Hatóság állami támogatásokról szóló iránymutatásainak 17. fejezete.

14

(15)  Meg kell jegyezni azonban, hogy a kockázatitőke-befektetésekre szóló állami garanciák nagyobb valószínűséggel tartalmaznak befektetőket támogató elemeket, mint a hagyományos kölcsöngaranciák, amelyek általában inkább a kölcsönfelvevő és nem a kölcsönadó oldaláról minősülnek állami támogatásnak.

15

(16)  HL L 10., 2001.1.13., 30. o. Beépítve a 88/2002 sz. közös bizottsági határozattal az EGT-megállapodás XV. mellékletének 1e. pontjába.

16

(17)  A Hatóság állami támogatásokról szóló iránymutatásainak 14. fejezete.

17

(18)  HL C 119., 2002.5.22., 22. o.

18

---