# Eiropas Savienības L 179/2009

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2009.179.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 179 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 10. jūlijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2009.179.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 179

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 10. jūlijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 598/2009 (2009. gada 7. jūlijs), ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importu | 1 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 599/2009 (2009. gada 7. jūlijs), ar kuru piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas piemērots Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam | 26 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 600/2009 (2009. gada 9. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 52 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 601/2009 (2009. gada 9. jūlijs), ar kuru 109. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban | 54 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 602/2009 (2009. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka maksimālo sviesta iepirkuma cenu 8. individuālajā uzaicinājumā saskaņā ar konkursa procedūru, kas izsludināta ar Regulu (EK) Nr. 186/2009 | 56 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 603/2009 (2009. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka maksimālo vājpiena pulvera iepirkuma cenu 6. individuālajā uzaicinājumā saskaņā ar uzaicinājumu uz konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 310/2009 | 57 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 604/2009 (2009. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka sviesta eksporta kompensācijas maksimālo apjomu saskaņā ar pastāvīgo konkursu, kas paredzēts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008 | 58 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 605/2009 (2009. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka sausā vājpiena eksporta kompensācijas maksimālo apjomu saskaņā ar pastāvīgo konkursu, kas paredzēts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008 | 60 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 598/2009 (2009. gada 7. jūlijs), ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importu

1

*

Padomes Regula (EK) Nr. 599/2009 (2009. gada 7. jūlijs), ar kuru piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas piemērots Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam

26

Komisijas Regula (EK) Nr. 600/2009 (2009. gada 9. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

52

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 601/2009 (2009. gada 9. jūlijs), ar kuru 109. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban

Al-Qaida

Taliban

54

Komisijas Regula (EK) Nr. 602/2009 (2009. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka maksimālo sviesta iepirkuma cenu 8. individuālajā uzaicinājumā saskaņā ar konkursa procedūru, kas izsludināta ar Regulu (EK) Nr. 186/2009

56

Komisijas Regula (EK) Nr. 603/2009 (2009. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka maksimālo vājpiena pulvera iepirkuma cenu 6. individuālajā uzaicinājumā saskaņā ar uzaicinājumu uz konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 310/2009

57

Komisijas Regula (EK) Nr. 604/2009 (2009. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka sviesta eksporta kompensācijas maksimālo apjomu saskaņā ar pastāvīgo konkursu, kas paredzēts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008

58

Komisijas Regula (EK) Nr. 605/2009 (2009. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka sausā vājpiena eksporta kompensācijas maksimālo apjomu saskaņā ar pastāvīgo konkursu, kas paredzēts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008

60

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Padome |
| | | 2009/532/EK |
| | * | Padomes Lēmums, kas pieņemts, tiekoties valstu vai to valdību vadītājiem, (2009. gada 9. jūlijs), ar kuru izvirza personu, ko tā paredz iecelt par Komisijas priekšsēdētāju laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam | 61 |
| | | Komisija |
| | | 2009/533/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 9. jūlijs), ar kuru groza Lēmumu 2008/22/EK, kas nosaka kārtību, kādā īstenojams Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 573/2007/EK, ar ko laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Bēgļu fondu kā daļu no Vispārīgās programmas Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība, attiecībā uz dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmām, administratīvās un finanšu pārvaldības noteikumiem un Fonda līdzfinansēto projektu izdevumu atbilstību
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 5251) | 62 |
| | | 2009/534/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 9. jūlijs), ar kuru groza Lēmumu 2008/457/EK, kas nosaka kārtību, kādā īstenojams Padomes Lēmums 2007/435/EK, ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fondu kā daļu no Vispārīgās programmas Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība, attiecībā uz dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmām, administratīvās un finanšu pārvaldības noteikumiem un Fonda līdzfinansēto projektu izdevumu atbilstību
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 5257) | 64 |
| | | 2009/535/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 9. jūlijs), ar ko principā atzīst tās dokumentācijas pilnīgumu, kura iesniegta sīkākai izskatīšanai saistībā ar iespējamo BAS 650 F iekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 5369)

   (
  1
  ) | 66 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

2009/532/EK

*

Padomes Lēmums, kas pieņemts, tiekoties valstu vai to valdību vadītājiem, (2009. gada 9. jūlijs), ar kuru izvirza personu, ko tā paredz iecelt par Komisijas priekšsēdētāju laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam

61

Komisija

2009/533/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 9. jūlijs), ar kuru groza Lēmumu 2008/22/EK, kas nosaka kārtību, kādā īstenojams Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 573/2007/EK, ar ko laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Bēgļu fondu kā daļu no Vispārīgās programmas Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība, attiecībā uz dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmām, administratīvās un finanšu pārvaldības noteikumiem un Fonda līdzfinansēto projektu izdevumu atbilstību
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 5251)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 5251)

62

2009/534/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 9. jūlijs), ar kuru groza Lēmumu 2008/457/EK, kas nosaka kārtību, kādā īstenojams Padomes Lēmums 2007/435/EK, ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fondu kā daļu no Vispārīgās programmas Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība, attiecībā uz dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmām, administratīvās un finanšu pārvaldības noteikumiem un Fonda līdzfinansēto projektu izdevumu atbilstību
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 5257)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 5257)

64

2009/535/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 9. jūlijs), ar ko principā atzīst tās dokumentācijas pilnīgumu, kura iesniegta sīkākai izskatīšanai saistībā ar iespējamo BAS 650 F iekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 5369)

   (
  1
  )

BAS 650 F

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 5369)

1

66

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Regulā (EK) Nr. 1031/2008 (2008. gada 19. septembris), ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 291, 31.10.2008.) | 68 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Regulā (EK) Nr. 1031/2008 (2008. gada 19. septembris), ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 291, 31.10.2008.)

OV L 291, 31.10.2008.

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 10.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 179/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 598/2009

(2009. gada 7. jūlijs),

ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2026/97 (1997. gada 6. oktobris) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), (“pamatregula”) un jo īpaši tās 15. pantu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Pagaidu pasākumi

| (1) | Komisija ar Regulu (EK) Nr. 194/2009 (2) (“pagaidu regula”) piemēroja pagaidu kompensācijas maksājumu Amerikas Savienoto Valstu (“ASV” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes biodīzeļdegvielas importam. |
| --- | --- |

(1)

Komisija ar Regulu (EK) Nr. 194/2009 (2) (“pagaidu regula”) piemēroja pagaidu kompensācijas maksājumu Amerikas Savienoto Valstu (“ASV” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes biodīzeļdegvielas importam.

| (2) | Paralēli notiekošajā antidempinga procedūrā Komisija ar Regulu (EK) Nr. 193/2009 (3) piemēroja pagaidu antidempinga maksājumu ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importam. |
| --- | --- |

(2)

Paralēli notiekošajā antidempinga procedūrā Komisija ar Regulu (EK) Nr. 193/2009 (3) piemēroja pagaidu antidempinga maksājumu ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importam.

1.2.   Turpmākā procedūra

| (3) | Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, kuri bija pamatā lēmumam piemērot pagaidu kompensācijas pasākumus (“pagaidu izpaušana”), vairākas ieinteresētās personu iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām. Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem. Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski sniegtās piezīmes, un vajadzības gadījumā pagaidu konstatējumi tika attiecīgi grozīti. |
| --- | --- |

(3)

Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, kuri bija pamatā lēmumam piemērot pagaidu kompensācijas pasākumus (“pagaidu izpaušana”), vairākas ieinteresētās personu iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām. Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem. Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski sniegtās piezīmes, un vajadzības gadījumā pagaidu konstatējumi tika attiecīgi grozīti.

| (4) | Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuru pamatā bija iecere ieteikt galīgo kompensācijas pasākumu piemērošanu ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importam un ar pagaidu maksājumu nodrošināto summu galīgo iekasēšanu (“galīgā izpaušana”). Turklāt tām noteica termiņu, kurā pēc minētās izpaušanas iesniedzami paskaidrojumi. |
| --- | --- |

(4)

Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuru pamatā bija iecere ieteikt galīgo kompensācijas pasākumu piemērošanu ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importam un ar pagaidu maksājumu nodrošināto summu galīgo iekasēšanu (“galīgā izpaušana”). Turklāt tām noteica termiņu, kurā pēc minētās izpaušanas iesniedzami paskaidrojumi.

| (5) | ASV valdība un citas ieinteresētās personas izteica vilšanos par lēmumu noteikt tikai 16 dienu termiņu, kurā sniedzamas piezīmes par pagaidu izpaušanu, kā arī par lēmumu noraidīt dažu personu pieprasījumus par šādu piezīmju sniegšanas termiņa saprātīgu pagarināšanu. |
| --- | --- |

(5)

ASV valdība un citas ieinteresētās personas izteica vilšanos par lēmumu noteikt tikai 16 dienu termiņu, kurā sniedzamas piezīmes par pagaidu izpaušanu, kā arī par lēmumu noraidīt dažu personu pieprasījumus par šādu piezīmju sniegšanas termiņa saprātīgu pagarināšanu.

| (6) | Pamatregulas 30. panta 1. punkts paredz, ka ieinteresētajām personām var sniegt sīku informāciju, kas ir pamatā būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamatā ir ieviesti pagaidu pasākumi. Šajā ziņā Komisija parasti izpauž informāciju visām procedūrā iesaistītajām, ieinteresētajām personām, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot regulu, ar ko ievieš pagaidu pasākumus, un nosaka termiņu, kādā personas var sniegt piezīmes par to. Minētā prakse tika ievērota arī šajā procedūrā. Pamatregulā nav precizēts termiņš, kādā personām būtu jāsniedz piezīmes. Šajā procedūrā, ņemot vērā tās sarežģītību un nepieciešamību ievērot pamatregulas 11. panta 9. punktu, uzskatīja, ka jānosaka sešpadsmit dienu periods (ko pēc tam pagarināja līdz septiņpadsmit dienām), lai izmeklēšana tiktu pabeigta trīspadsmit mēnešos no tās sākšanas dienas. |
| --- | --- |

(6)

Pamatregulas 30. panta 1. punkts paredz, ka ieinteresētajām personām var sniegt sīku informāciju, kas ir pamatā būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamatā ir ieviesti pagaidu pasākumi. Šajā ziņā Komisija parasti izpauž informāciju visām procedūrā iesaistītajām, ieinteresētajām personām, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot regulu, ar ko ievieš pagaidu pasākumus, un nosaka termiņu, kādā personas var sniegt piezīmes par to. Minētā prakse tika ievērota arī šajā procedūrā. Pamatregulā nav precizēts termiņš, kādā personām būtu jāsniedz piezīmes. Šajā procedūrā, ņemot vērā tās sarežģītību un nepieciešamību ievērot pamatregulas 11. panta 9. punktu, uzskatīja, ka jānosaka sešpadsmit dienu periods (ko pēc tam pagarināja līdz septiņpadsmit dienām), lai izmeklēšana tiktu pabeigta trīspadsmit mēnešos no tās sākšanas dienas.

| (7) | Attiecībā uz tiem ASV uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi, kuri nebija paziņojuši par sevi un nesadarbojās izmeklēšanā, pagaidu maksājuma likmi noteica augstākās subsidēšanas robežas zemākajā līmenī vai augstākā kaitējuma apjoma līmenī, kas bija konstatēti izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētajiem, kuri sadarbojās. Šādi noteiktā likme (“visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā likme EUR 237,00 par tonnu) bija norādīta pagaidu regulas 1. panta 2. punktā. ASV valdība šo maksājuma likmi uzskata par pārāk lielu un nepareizi aprēķinātu, izmantojot pieejamos faktus. Tā uzskata, ka, lai atbilstīgi pamatregulas 28. pantā minētajam varētu izmantot pieejamos faktus, vispirms jānosaka, vai kāda ieinteresētā persona ir atteikusies sniegt “nepieciešamo informāciju” (4) vai arī to nav sniegusi. ASV valdība drīzāk uzskata, ka tā vietā būtu jāpiemēro vidējā svērtā likme, kas aprēķināta izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz tiem ASV uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi, kuri nebija paziņojuši par sevi un nesadarbojās izmeklēšanā, pagaidu maksājuma likmi noteica augstākās subsidēšanas robežas zemākajā līmenī vai augstākā kaitējuma apjoma līmenī, kas bija konstatēti izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētajiem, kuri sadarbojās. Šādi noteiktā likme (“visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā likme EUR 237,00 par tonnu) bija norādīta pagaidu regulas 1. panta 2. punktā. ASV valdība šo maksājuma likmi uzskata par pārāk lielu un nepareizi aprēķinātu, izmantojot pieejamos faktus. Tā uzskata, ka, lai atbilstīgi pamatregulas 28. pantā minētajam varētu izmantot pieejamos faktus, vispirms jānosaka, vai kāda ieinteresētā persona ir atteikusies sniegt “nepieciešamo informāciju” (4) vai arī to nav sniegusi. ASV valdība drīzāk uzskata, ka tā vietā būtu jāpiemēro vidējā svērtā likme, kas aprēķināta izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās.

| (8) | Atbildot uz šo, jānorāda, ka Komisija sākotnējā posmā sūdzībā minētajiem (vairāk nekā 150) uzņēmumiem nosūtīja atlases anketu, sūdzību un paziņojumu par procedūras sākšanu. Turklāt atlases veidlapas kopija bija pievienota arī verbālnotai, kas, sākot procedūru, tika nosūtīta ASV Misijai Eiropas Kopienās, kurai lūdza to nosūtīt ASV eksportētājiem/ražotājiem. Turklāt Nacionālā Biodīzeļdegvielas padome (NBP), kura šajā procedūrā jau no paša sākuma bija ieinteresētā persona, ASV pārstāv lielu skaitu biodīzeļdegvielas nozares uzņēmumu. |
| --- | --- |

(8)

Atbildot uz šo, jānorāda, ka Komisija sākotnējā posmā sūdzībā minētajiem (vairāk nekā 150) uzņēmumiem nosūtīja atlases anketu, sūdzību un paziņojumu par procedūras sākšanu. Turklāt atlases veidlapas kopija bija pievienota arī verbālnotai, kas, sākot procedūru, tika nosūtīta ASV Misijai Eiropas Kopienās, kurai lūdza to nosūtīt ASV eksportētājiem/ražotājiem. Turklāt Nacionālā Biodīzeļdegvielas padome (NBP), kura šajā procedūrā jau no paša sākuma bija ieinteresētā persona, ASV pārstāv lielu skaitu biodīzeļdegvielas nozares uzņēmumu.

| (9) | Paziņojumā par procedūras sākšanu, kā arī atlases veidlapai pievienotajā pavadvēstulē bija norādīts uz nesadarbošanās sekām. Atbilstoši pagaidu regulas 8. apsvērumā minētajam vairāk nekā 50 uzņēmumu pieteicās saistībā ar atlases veikšanu un 15 dienās sniedza prasīto informāciju. Šo uzņēmumu saražotā produkcija veidoja vairāk nekā 80 % no ASV biodīzeļdegvielas importa kopapjoma Kopienā. |
| --- | --- |

(9)

Paziņojumā par procedūras sākšanu, kā arī atlases veidlapai pievienotajā pavadvēstulē bija norādīts uz nesadarbošanās sekām. Atbilstoši pagaidu regulas 8. apsvērumā minētajam vairāk nekā 50 uzņēmumu pieteicās saistībā ar atlases veikšanu un 15 dienās sniedza prasīto informāciju. Šo uzņēmumu saražotā produkcija veidoja vairāk nekā 80 % no ASV biodīzeļdegvielas importa kopapjoma Kopienā.

| (10) | Pēc tam, kad bija ieviesti pagaidu pasākumi, ASV iestādēm lūdza sniegt papildu informāciju. Tām īpaši lūdza vērsties pie visiem pārējiem šīs regulas 1. pantā un pagaidu regulas pielikumā neminētajiem biodīzeļdegvielas eksportētājiem/ražotājiem ASV, par kuriem procedūras sākšanas laikā nebija zināms un kuri iepriekš nebija atteikušies sadarboties (5), lai tie pieteiktos. |
| --- | --- |

(10)

Pēc tam, kad bija ieviesti pagaidu pasākumi, ASV iestādēm lūdza sniegt papildu informāciju. Tām īpaši lūdza vērsties pie visiem pārējiem šīs regulas 1. pantā un pagaidu regulas pielikumā neminētajiem biodīzeļdegvielas eksportētājiem/ražotājiem ASV, par kuriem procedūras sākšanas laikā nebija zināms un kuri iepriekš nebija atteikušies sadarboties (5), lai tie pieteiktos.

| (11) | ASV iestādes sniedza sarakstu, kurā bija vairāk nekā 100 citu ASV esošo uzņēmumu (ražotāji/eksportētāji). Tika pārbaudīts, vai kāds no šiem uzņēmumiem procedūras sākumposmā nav bijis aicināts sadarboties. Izmeklēšanā atklājās, ka ievērojams skaits sarakstā minēto uzņēmumu atlases veikšanas laikā bijuši aicināti sadarboties, bet tajā laikā izvēlējās nesadarboties. Citiem vārdiem sakot, šie uzņēmumi izprata nesadarbošanās sekas saskaņā ar pamatregulas 28. pantu. |
| --- | --- |

(11)

ASV iestādes sniedza sarakstu, kurā bija vairāk nekā 100 citu ASV esošo uzņēmumu (ražotāji/eksportētāji). Tika pārbaudīts, vai kāds no šiem uzņēmumiem procedūras sākumposmā nav bijis aicināts sadarboties. Izmeklēšanā atklājās, ka ievērojams skaits sarakstā minēto uzņēmumu atlases veikšanas laikā bijuši aicināti sadarboties, bet tajā laikā izvēlējās nesadarboties. Citiem vārdiem sakot, šie uzņēmumi izprata nesadarbošanās sekas saskaņā ar pamatregulas 28. pantu.

| (12) | Tomēr tika norādīts, ka pieprasījums ASV iestādēm sniegt sīku informāciju par tiem (vairāk nekā 40) sarakstā minētajiem uzņēmumiem, kuri šīs procedūras sākšanas laikā nebija zināmi Komisijai, tika nosūtīts pēc tam, kad bija piemēroti pagaidu pasākumi. Tāpēc tika nolemts iekļaut minētos uzņēmumus šīs regulas pielikumā un tiem piemērot tādu pašu maksājuma likmi, kāda bija piemērojama uzņēmumiem, kuri īpaši sadarbojās, bet kuri netika iekļauti izlasē. Šiem uzņēmumiem darīja zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, kuri bija pamatā iecerei ieviest galīgos pasākumus, un tos aicināja izteikt piezīmes par ierosinājumu tos norādīt šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(12)

Tomēr tika norādīts, ka pieprasījums ASV iestādēm sniegt sīku informāciju par tiem (vairāk nekā 40) sarakstā minētajiem uzņēmumiem, kuri šīs procedūras sākšanas laikā nebija zināmi Komisijai, tika nosūtīts pēc tam, kad bija piemēroti pagaidu pasākumi. Tāpēc tika nolemts iekļaut minētos uzņēmumus šīs regulas pielikumā un tiem piemērot tādu pašu maksājuma likmi, kāda bija piemērojama uzņēmumiem, kuri īpaši sadarbojās, bet kuri netika iekļauti izlasē. Šiem uzņēmumiem darīja zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, kuri bija pamatā iecerei ieviest galīgos pasākumus, un tos aicināja izteikt piezīmes par ierosinājumu tos norādīt šīs regulas pielikumā.

| (13) | ASV valdība pēc galīgās izpaušanas atzinīgi novērtēja ierosinājumu piemērot citiem uzņēmumiem vidējo svērto maksājumu. Tomēr tā uzskatīja, ka trūkst skaidrojuma, kāpēc citiem uzņēmumiem ir piemērota “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteiktā maksājuma likme. Šajā ziņā jānorāda, ka skaidrojumi attiecībā uz uzņēmumiem, kuri atlases veikšanas laikā bija aicināti sadarboties, jau ir sniegti iepriekš. Attiecībā uz potenciālajiem ASV eksportētājiem/ražotājiem, kuriem netika atsevišķi paziņots par izmeklēšanu un kuri nav norādīti 11. apsvērumā minētajā sarakstā, vispirms jānorāda, ka procedūras sākšanas laikā tika veikti plaši pasākumi, lai sazinātos ar tiem ASV uzņēmumiem, uz kuriem varētu attiekties šī procedūra (skatīt 8. un 10. apsvērumu). Turklāt pēc pagaidu pasākumu noteikšanas tika veikti papildu pasākumi, kā minēts 10. apsvērumā, lai apzinātu citus uzņēmumus, tādējādi vēl vairāk nekā 40 uzņēmumus iekļāva to uzņēmumu sarakstā, kuriem būtu piemērojams vidējais svērtais maksājums. Tiek uzskatīts, ka, pateicoties šim plašajam pasākumu kopumam, biodīzeļdegvielas uzņēmumiem ASV ir bijušas visas iespējas pieteikties. Šajā ziņā jānorāda, ka kopš procedūras sākšanas dienas attiecīgā nozares asociācija ir bijusi tajā iesaistīta. Tādējādi tiek uzskatīts, ka uzņēmumiem, kuri nepieteicās, ir jāpiemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteiktā maksājuma likme. |
| --- | --- |

(13)

ASV valdība pēc galīgās izpaušanas atzinīgi novērtēja ierosinājumu piemērot citiem uzņēmumiem vidējo svērto maksājumu. Tomēr tā uzskatīja, ka trūkst skaidrojuma, kāpēc citiem uzņēmumiem ir piemērota “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteiktā maksājuma likme. Šajā ziņā jānorāda, ka skaidrojumi attiecībā uz uzņēmumiem, kuri atlases veikšanas laikā bija aicināti sadarboties, jau ir sniegti iepriekš. Attiecībā uz potenciālajiem ASV eksportētājiem/ražotājiem, kuriem netika atsevišķi paziņots par izmeklēšanu un kuri nav norādīti 11. apsvērumā minētajā sarakstā, vispirms jānorāda, ka procedūras sākšanas laikā tika veikti plaši pasākumi, lai sazinātos ar tiem ASV uzņēmumiem, uz kuriem varētu attiekties šī procedūra (skatīt 8. un 10. apsvērumu). Turklāt pēc pagaidu pasākumu noteikšanas tika veikti papildu pasākumi, kā minēts 10. apsvērumā, lai apzinātu citus uzņēmumus, tādējādi vēl vairāk nekā 40 uzņēmumus iekļāva to uzņēmumu sarakstā, kuriem būtu piemērojams vidējais svērtais maksājums. Tiek uzskatīts, ka, pateicoties šim plašajam pasākumu kopumam, biodīzeļdegvielas uzņēmumiem ASV ir bijušas visas iespējas pieteikties. Šajā ziņā jānorāda, ka kopš procedūras sākšanas dienas attiecīgā nozares asociācija ir bijusi tajā iesaistīta. Tādējādi tiek uzskatīts, ka uzņēmumiem, kuri nepieteicās, ir jāpiemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteiktā maksājuma likme.

| (14) | Viens uzņēmums, kurš atbildēja uz atlases veidlapas jautājumiem un pēc tam bija minēts pagaidu regulas pielikumā, pieprasīja pielikumā minētajam uzņēmumu sarakstam pievienot savu mātesuzņēmumu. Turklāt tas pieprasīja pielikumā mainīt abu šo uzņēmumu atrašanās vietu nosaukumu, lai to izdotajos faktūrrēķinos būtu pareizi norādīta adrese. |
| --- | --- |

(14)

Viens uzņēmums, kurš atbildēja uz atlases veidlapas jautājumiem un pēc tam bija minēts pagaidu regulas pielikumā, pieprasīja pielikumā minētajam uzņēmumu sarakstam pievienot savu mātesuzņēmumu. Turklāt tas pieprasīja pielikumā mainīt abu šo uzņēmumu atrašanās vietu nosaukumu, lai to izdotajos faktūrrēķinos būtu pareizi norādīta adrese.

| (15) | Pēc tam, kad šā uzņēmuma pieprasījums bija pārbaudīts, tika atzīts, ka šīs regulas pielikumā būtu jānorāda arī attiecīgais mātesuzņēmums, jo uzņēmuma atbildēs uz atlases anketas jautājumiem tas bija norādīts kā vienīgais saistītais uzņēmums, kurš bijis iesaistīts darījumos ar biodīzeļdegvielu. Tiek pārskatīta arī abu uzņēmumu atrašanās vieta. |
| --- | --- |

(15)

Pēc tam, kad šā uzņēmuma pieprasījums bija pārbaudīts, tika atzīts, ka šīs regulas pielikumā būtu jānorāda arī attiecīgais mātesuzņēmums, jo uzņēmuma atbildēs uz atlases anketas jautājumiem tas bija norādīts kā vienīgais saistītais uzņēmums, kurš bijis iesaistīts darījumos ar biodīzeļdegvielu. Tiek pārskatīta arī abu uzņēmumu atrašanās vieta.

| (16) | Divi uzņēmumi, kas sadarbojās, bet apgalvoja, ka nav ražotāji eksportētāji, pieprasīja svītrot savus nosaukumus no pielikuma. Šo uzņēmumu nosaukumi attiecīgi tika svītroti no saraksta. |
| --- | --- |

(16)

Divi uzņēmumi, kas sadarbojās, bet apgalvoja, ka nav ražotāji eksportētāji, pieprasīja svītrot savus nosaukumus no pielikuma. Šo uzņēmumu nosaukumi attiecīgi tika svītroti no saraksta.

| (17) | Jāatgādina, ka subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2007. gada 1. aprīļa līdz 2008. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Attiecībā uz tendencēm saistībā ar kaitējuma novērtējumu Komisija analizēja datus par laikposmu no 2004. gada janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(17)

Jāatgādina, ka subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2007. gada 1. aprīļa līdz 2008. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Attiecībā uz tendencēm saistībā ar kaitējuma novērtējumu Komisija analizēja datus par laikposmu no 2004. gada janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).

1.3.   Kopienas ražotāju un ASV ražotāju eksportētāju atlase

| (18) | Piezīmes par ASV ražotāju eksportētāju atlasi netika saņemtas, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 6.–10. apsvērumā minētos pagaidu konstatējumus. |
| --- | --- |

(18)

Piezīmes par ASV ražotāju eksportētāju atlasi netika saņemtas, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 6.–10. apsvērumā minētos pagaidu konstatējumus.

| (19) | Dažas personas izteica piezīmes par izlasē iekļauto Kopienas ražotāju reprezentativitāti. Šīs piezīmes ir aplūkotas 77.–81. apsvērumā. |
| --- | --- |

(19)

Dažas personas izteica piezīmes par izlasē iekļauto Kopienas ražotāju reprezentativitāti. Šīs piezīmes ir aplūkotas 77.–81. apsvērumā.

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

| (20) | Jāatgādina, ka paziņojumā par procedūras sākšanu ražojums, kas saskaņā ar apgalvojumu tika subsidēts, bija definēts kā nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļas, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā (pazīstams kā “biodīzeļdegviela”), tīrā veidā vai maisījumā. |
| --- | --- |

(20)

Jāatgādina, ka paziņojumā par procedūras sākšanu ražojums, kas saskaņā ar apgalvojumu tika subsidēts, bija definēts kā nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļas, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā (pazīstams kā “biodīzeļdegviela”), tīrā veidā vai maisījumā.

| (21) | Sūdzībā bija prima facie pierādījumi tam, ka biodīzeļdegviela un visi maisījumi, kuros biodīzeļdegviela sajaukta ar minerālo dīzeļdegvielu, ko ražo un subsidē ASV un eksportē uz Kopienu, bija ietekmējuši Kopienas biodīzeļdegvielas ražotāju ekonomisko stāvokli. Saskaņā ar attiecīgo ASV biodīzeļdegvielas ražotāju un iekšzemes tirgus pazīmēm bija paredzēts, ka attiecīgā ražojuma definīcija attieksies uz biodīzeļdegvielu arī tad, ja tā būs izmantota biodīzeļdegvielas maisījumos. Tomēr tika uzskatīts, ka attiecīgā ražojuma definīcija, kas minēta paziņojumā par procedūras sākšanu un 20. apsvērumā, bija neskaidra attiecībā uz to, kurus ražotājus un ražojuma veidus ir un kurus nav paredzēts aplūkot izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(21)

Sūdzībā bija prima facie pierādījumi tam, ka biodīzeļdegviela un visi maisījumi, kuros biodīzeļdegviela sajaukta ar minerālo dīzeļdegvielu, ko ražo un subsidē ASV un eksportē uz Kopienu, bija ietekmējuši Kopienas biodīzeļdegvielas ražotāju ekonomisko stāvokli. Saskaņā ar attiecīgo ASV biodīzeļdegvielas ražotāju un iekšzemes tirgus pazīmēm bija paredzēts, ka attiecīgā ražojuma definīcija attieksies uz biodīzeļdegvielu arī tad, ja tā būs izmantota biodīzeļdegvielas maisījumos. Tomēr tika uzskatīts, ka attiecīgā ražojuma definīcija, kas minēta paziņojumā par procedūras sākšanu un 20. apsvērumā, bija neskaidra attiecībā uz to, kurus ražotājus un ražojuma veidus ir un kurus nav paredzēts aplūkot izmeklēšanā.

| (22) | Līdzīgi, subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšanai, īpaši lai noteiktu subsīdijas normu un kaitējuma novēršanas līmeni, bija skaidri jānorāda ražojumi, uz kuriem attiecās izmeklēšana. |
| --- | --- |

(22)

Līdzīgi, subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšanai, īpaši lai noteiktu subsīdijas normu un kaitējuma novēršanas līmeni, bija skaidri jānorāda ražojumi, uz kuriem attiecās izmeklēšana.

| (23) | Saskaņā ar ASV tirgus īpatnībām attiecīgo ražojumu provizoriski definēja kā nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesterus un/vai parafīna gāzeļļu, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, ko parasti dēvē par “biodīzeļdegvielu”, tīrā veidā vai maisījumos, ar robežvērtību virs B20. Tādējādi attiecīgais ražojums attiecās uz tīru biodīzeļdegvielu (B100) un visiem maisījumiem, kuros bija vairāk nekā 20 % biodīzeļdegvielas (“attiecīgais ražojums”). Šo robežvērtību uzskatīja par atbilstošu, lai dažādos maisījumu veidus, kas paredzēti turpmākai maisīšanai, nodalītu no maisījumu veidiem, kas paredzēti tiešam patēriņam ASV tirgū. |
| --- | --- |

(23)

Saskaņā ar ASV tirgus īpatnībām attiecīgo ražojumu provizoriski definēja kā nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesterus un/vai parafīna gāzeļļu, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, ko parasti dēvē par “biodīzeļdegvielu”, tīrā veidā vai maisījumos, ar robežvērtību virs B20. Tādējādi attiecīgais ražojums attiecās uz tīru biodīzeļdegvielu (B100) un visiem maisījumiem, kuros bija vairāk nekā 20 % biodīzeļdegvielas (“attiecīgais ražojums”). Šo robežvērtību uzskatīja par atbilstošu, lai dažādos maisījumu veidus, kas paredzēti turpmākai maisīšanai, nodalītu no maisījumu veidiem, kas paredzēti tiešam patēriņam ASV tirgū.

| (24) | Izmeklēšanā konstatēja, ka visiem biodīzeļdegvielas veidiem un maisījumos esošajai biodīzeļdegvielai, uz kuriem attiecās šī izmeklēšana, neatkarīgi no ražošanai izmantoto izejvielu vai ražošanas procesa iespējamām atšķirībām ir tādas pašas vai ļoti līdzīgas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, un tos izmanto vieniem un tiem pašiem mērķiem. Attiecīgā ražojuma iespējamās atšķirības nemaina tā pamatdefinīciju, īpašības vai to, kā dažādas personas to uztver. |
| --- | --- |

(24)

Izmeklēšanā konstatēja, ka visiem biodīzeļdegvielas veidiem un maisījumos esošajai biodīzeļdegvielai, uz kuriem attiecās šī izmeklēšana, neatkarīgi no ražošanai izmantoto izejvielu vai ražošanas procesa iespējamām atšķirībām ir tādas pašas vai ļoti līdzīgas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, un tos izmanto vieniem un tiem pašiem mērķiem. Attiecīgā ražojuma iespējamās atšķirības nemaina tā pamatdefinīciju, īpašības vai to, kā dažādas personas to uztver.

| (25) | No ieinteresētajām personām tika saņemti iebildumi pret attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma definīciju, kuros tās apstrīdēja gan attiecīgā ražojuma, gan līdzīgā ražojuma definīciju, izvirzot vienus un tos pašus argumentus, bet nenodalot attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma jēdzienu saistībā ar procedūru. |
| --- | --- |

(25)

No ieinteresētajām personām tika saņemti iebildumi pret attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma definīciju, kuros tās apstrīdēja gan attiecīgā ražojuma, gan līdzīgā ražojuma definīciju, izvirzot vienus un tos pašus argumentus, bet nenodalot attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma jēdzienu saistībā ar procedūru.

| (26) | Jāatgādina, ka attiecīgā ražojuma jēdzienu regulē pamatregulas 1. panta 1.–4. punkta noteikumi, savukārt termins “līdzīgais ražojums” ir skaidrots pamatregulas 1. panta 5. punktā. Tādējādi šie apgalvojumi tiks atsevišķi aplūkoti turpmāk. |
| --- | --- |

(26)

Jāatgādina, ka attiecīgā ražojuma jēdzienu regulē pamatregulas 1. panta 1.–4. punkta noteikumi, savukārt termins “līdzīgais ražojums” ir skaidrots pamatregulas 1. panta 5. punktā. Tādējādi šie apgalvojumi tiks atsevišķi aplūkoti turpmāk.

| (27) | Viena no personām vaicāja, cik lielā mērā maisījumi ar mazu biodīzeļdegvielas daļu (piemēram, B21) joprojām būtu uzskatāmi par biodīzeļdegvielu, kas līdzvērtīga tīrai dīzeļdegvielai (B100) vai līdzīgiem maisījumiem, kuru sastāvā galvenokārt ir biodīzeļdegviela ar mazāku minerālās dīzeļdegvielas daļu (piemēram, B99). Tā apgalvoja, ka izmeklēšana būtībā attiecās uz B100 un B99 dīzeļdegvielu un ka visi dempinga un kaitējuma aprēķini tika veikti, izmantojot šos divus ražojuma veidus. Tā uzskatīja, ka, nosakot robežvērtību pat mazliet virs B20, proti, tas ir zema līmeņa maisījums, ko tieši pārdod patērētājiem ASV, attiecīgais ražojums tiek noteikts mākslīgi. |
| --- | --- |

(27)

Viena no personām vaicāja, cik lielā mērā maisījumi ar mazu biodīzeļdegvielas daļu (piemēram, B21) joprojām būtu uzskatāmi par biodīzeļdegvielu, kas līdzvērtīga tīrai dīzeļdegvielai (B100) vai līdzīgiem maisījumiem, kuru sastāvā galvenokārt ir biodīzeļdegviela ar mazāku minerālās dīzeļdegvielas daļu (piemēram, B99). Tā apgalvoja, ka izmeklēšana būtībā attiecās uz B100 un B99 dīzeļdegvielu un ka visi dempinga un kaitējuma aprēķini tika veikti, izmantojot šos divus ražojuma veidus. Tā uzskatīja, ka, nosakot robežvērtību pat mazliet virs B20, proti, tas ir zema līmeņa maisījums, ko tieši pārdod patērētājiem ASV, attiecīgais ražojums tiek noteikts mākslīgi.

| (28) | Minētā persona apstrīdēja arī to, vai maisījums, kurā ir 20 % biodīzeļdegvielas, joprojām klasificējams par biodīzeļdegvielu, nevis par minerālo dīzeļdegvielu, kas nav ietverta attiecīgā ražojuma definīcijā. Šī persona izprot, ka ES atbalsta viedokli, ka muitas harmonizētajā sistēmā (HS) ir jāizveido jauna pozīcija (6) biodīzeļdegvielai. Komisija savā nostājā paplašināja šajā procedūrā apskatāmā ražojuma definīciju un papildināja ražojuma veidus, kurus skar pasākumu noteikšana. |
| --- | --- |

(28)

Minētā persona apstrīdēja arī to, vai maisījums, kurā ir 20 % biodīzeļdegvielas, joprojām klasificējams par biodīzeļdegvielu, nevis par minerālo dīzeļdegvielu, kas nav ietverta attiecīgā ražojuma definīcijā. Šī persona izprot, ka ES atbalsta viedokli, ka muitas harmonizētajā sistēmā (HS) ir jāizveido jauna pozīcija (6) biodīzeļdegvielai. Komisija savā nostājā paplašināja šajā procedūrā apskatāmā ražojuma definīciju un papildināja ražojuma veidus, kurus skar pasākumu noteikšana.

| (29) | Turklāt šī persona uzskatīja, ka izmeklēšanās laikā nebija konkrētas robežvērtības, lai Kombinētajā nomenklatūrā (KN) ar 3824 90 91. kodu klasificētu biodīzeļdegvielu, un konkrēto kodu attiecībā uz biodīzeļdegvielu ES izveidoja 2008. gada 1. janvārī. Šī persona apšaubīja to, vai saskaņā ar Kombinētas nomenklatūras (7) vispārīgo interpretēšanas noteikumu 3.b) punktu maisījumu, kurā ir mazāk par 50 % biodīzeļdegvielas, joprojām varētu klasificēt kā biodīzeļdegvielu. Turklāt tās norādīja, ka Komisijas anketā kā piemēri bija minēti maisījumi ar augstu biodīzeļdegvielas saturu, tādējādi attiecīgais ražojums ir tikai biodīzeļdegviela un tās maisījumi ar ļoti augstu biodīzeļdegvielas saturu. |
| --- | --- |

(29)

Turklāt šī persona uzskatīja, ka izmeklēšanās laikā nebija konkrētas robežvērtības, lai Kombinētajā nomenklatūrā (KN) ar 3824 90 91. kodu klasificētu biodīzeļdegvielu, un konkrēto kodu attiecībā uz biodīzeļdegvielu ES izveidoja 2008. gada 1. janvārī. Šī persona apšaubīja to, vai saskaņā ar Kombinētas nomenklatūras (7) vispārīgo interpretēšanas noteikumu 3.b) punktu maisījumu, kurā ir mazāk par 50 % biodīzeļdegvielas, joprojām varētu klasificēt kā biodīzeļdegvielu. Turklāt tās norādīja, ka Komisijas anketā kā piemēri bija minēti maisījumi ar augstu biodīzeļdegvielas saturu, tādējādi attiecīgais ražojums ir tikai biodīzeļdegviela un tās maisījumi ar ļoti augstu biodīzeļdegvielas saturu.

| (30) | Šī persona arī apgalvoja, ka ES nevar mainīt attiecīgā ražojuma definīciju, vienlaikus saglabājot atšķirīgu līdzīgo ražojumu. Tā atsaucās uz PTO NSKP (Nolīgums par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem) 15.1. pantu. Tā uzskatīja, ka konstatējumi par subsidēšanu un kaitējumu ir izdarīti, balstoties uz B 100 un B 99, un ASV Harmonizētās tarifa sistēmas (HTS) pozīcijās (8), kuras izmantoja izmeklēšanā, šķiet, nav iekļauti ražojumi ar biodīzeļdegvielas saturu, kas mazāks par 20 %. Turklāt tā atsaucās uz pagaidu informāciju, kas tika izpausta izlasē iekļautajiem ASV biodīzeļdegvielas ražotājiem un kas liecina par to, ka izlasē iekļautie ASV ražotāji bija pārdevuši tikai no dažādiem biodīzeļdegvielas veidiem izgatavotus maisījumus. Tomēr attiecīgajā ražojumā būtu jāietver tikai tādi ražojumi, kuru sastāvā ir 100 % biodīzeļdegvielas (B 100), pat ja tā izgatavota no dažādām izejvielām vai maisījumiem, kuru sastāvā ir 99 % biodīzeļdegvielas (B 99). |
| --- | --- |

(30)

Šī persona arī apgalvoja, ka ES nevar mainīt attiecīgā ražojuma definīciju, vienlaikus saglabājot atšķirīgu līdzīgo ražojumu. Tā atsaucās uz PTO NSKP (Nolīgums par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem) 15.1. pantu. Tā uzskatīja, ka konstatējumi par subsidēšanu un kaitējumu ir izdarīti, balstoties uz B 100 un B 99, un ASV Harmonizētās tarifa sistēmas (HTS) pozīcijās (8), kuras izmantoja izmeklēšanā, šķiet, nav iekļauti ražojumi ar biodīzeļdegvielas saturu, kas mazāks par 20 %. Turklāt tā atsaucās uz pagaidu informāciju, kas tika izpausta izlasē iekļautajiem ASV biodīzeļdegvielas ražotājiem un kas liecina par to, ka izlasē iekļautie ASV ražotāji bija pārdevuši tikai no dažādiem biodīzeļdegvielas veidiem izgatavotus maisījumus. Tomēr attiecīgajā ražojumā būtu jāietver tikai tādi ražojumi, kuru sastāvā ir 100 % biodīzeļdegvielas (B 100), pat ja tā izgatavota no dažādām izejvielām vai maisījumiem, kuru sastāvā ir 99 % biodīzeļdegvielas (B 99).

| (31) | Šī persona atsaucās uz nesen pieņemto Tiesas spriedumu (9) par amonija nitrāta importu un secināja, ka minētā sprieduma pamatojums attiecas arī uz pašreizējo procedūru un ka uz biodīzeļdegvielu, kas neietilpst maisījumos ar ļoti augstu biodīzeļdegvielas saturu, nevar attiecināt izmeklēšanu un pasākumus, jo tā nav līdzīgais ražojums, par kuru bija noteikti konstatējumi par dempingu un kaitējumu, proti, ražojumi, kuros ir tikai biodīzeļdegviela (B100) vai kuros ir 99 % biodīzeļdegvielas (B99). |
| --- | --- |

(31)

Šī persona atsaucās uz nesen pieņemto Tiesas spriedumu (9) par amonija nitrāta importu un secināja, ka minētā sprieduma pamatojums attiecas arī uz pašreizējo procedūru un ka uz biodīzeļdegvielu, kas neietilpst maisījumos ar ļoti augstu biodīzeļdegvielas saturu, nevar attiecināt izmeklēšanu un pasākumus, jo tā nav līdzīgais ražojums, par kuru bija noteikti konstatējumi par dempingu un kaitējumu, proti, ražojumi, kuros ir tikai biodīzeļdegviela (B100) vai kuros ir 99 % biodīzeļdegvielas (B99).

| (32) | Personas nesniedza pierādījumus vai juridisku atsauci uz to, ka attiecīgais ražojums šajā izmeklēšanā būtu definēts nepareizi. Pamatregulas 1. panta 1.–4. punktā ir sniegti norādījumi par attiecīgā ražojuma definīciju. Pamatregulas 1. panta 1. punktā noteikts, ka “kompensācijas maksājumu drīkst uzlikt, lai kompensētu jebkuru subsīdiju, kas tieši vai netieši piešķirta par jebkura tāda produkta izgatavošanu, ražošanu, izvešanu vai pārvadāšanu, kura laišana brīvā apgrozībā Kopienā rada kaitējumu.” |
| --- | --- |

(32)

Personas nesniedza pierādījumus vai juridisku atsauci uz to, ka attiecīgais ražojums šajā izmeklēšanā būtu definēts nepareizi. Pamatregulas 1. panta 1.–4. punktā ir sniegti norādījumi par attiecīgā ražojuma definīciju. Pamatregulas 1. panta 1. punktā noteikts, ka “kompensācijas maksājumu drīkst uzlikt, lai kompensētu jebkuru subsīdiju, kas tieši vai netieši piešķirta par jebkura tāda produkta izgatavošanu, ražošanu, izvešanu vai pārvadāšanu, kura laišana brīvā apgrozībā Kopienā rada kaitējumu.”

| (33) | Atbilstīgi 20. apsvērumā minētajam sūdzībā bija prima facie pierādījumi tam, ka biodīzeļdegviela un visi maisījumi, kuros biodīzeļdegviela sajaukta ar minerālo dīzeļdegvielu, ko ražo ASV un par subsidētām cenām eksportē uz Kopienu, bija ietekmējuši Kopienas biodīzeļdegvielas ražotāju ekonomisko stāvokli |
| --- | --- |

(33)

Atbilstīgi 20. apsvērumā minētajam sūdzībā bija prima facie pierādījumi tam, ka biodīzeļdegviela un visi maisījumi, kuros biodīzeļdegviela sajaukta ar minerālo dīzeļdegvielu, ko ražo ASV un par subsidētām cenām eksportē uz Kopienu, bija ietekmējuši Kopienas biodīzeļdegvielas ražotāju ekonomisko stāvokli

| (34) | Personas nesniedza pierādījumus tam, ka pagaidu regulā noteiktā robežvērtība, lai attiecīgo ražojumu nodalītu no ražojuma, kuru šī procedūra neskāra, būtu noteikta mākslīgi. Atbilstīgi pagaidu regulas 26. un 28. apsvērumā minētajam izmeklēšanā konstatēja, ka B20 un, iespējams, zemāka līmeņa maisījumi faktiski tika tieši pārdoti patērētājiem ASV. Izmeklēšanā arī atklāja, ka maisījumu tirgus atšķīrās no patēriņa preču tirgus, jo tajos bija dažādi patērētāji. Vienā tirgū biodīzeļdegviela un tās maisījumi ir paredzēti turpmākai sajaukšanai, ko veic tirgotāji un maisītāji, bet otrā tirgū maisījumi ir paredzēti izplatīšanas tīklam un tādējādi – patērētājiem. Definējot attiecīgā ražojuma robežvērtību virs B20, varēja skaidri noteikt atšķirību un izvairīties no neskaidrības attiecībā uz ražojumiem, tirgiem un dažādajām personām ASV. Tādējādi šo apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(34)

Personas nesniedza pierādījumus tam, ka pagaidu regulā noteiktā robežvērtība, lai attiecīgo ražojumu nodalītu no ražojuma, kuru šī procedūra neskāra, būtu noteikta mākslīgi. Atbilstīgi pagaidu regulas 26. un 28. apsvērumā minētajam izmeklēšanā konstatēja, ka B20 un, iespējams, zemāka līmeņa maisījumi faktiski tika tieši pārdoti patērētājiem ASV. Izmeklēšanā arī atklāja, ka maisījumu tirgus atšķīrās no patēriņa preču tirgus, jo tajos bija dažādi patērētāji. Vienā tirgū biodīzeļdegviela un tās maisījumi ir paredzēti turpmākai sajaukšanai, ko veic tirgotāji un maisītāji, bet otrā tirgū maisījumi ir paredzēti izplatīšanas tīklam un tādējādi – patērētājiem. Definējot attiecīgā ražojuma robežvērtību virs B20, varēja skaidri noteikt atšķirību un izvairīties no neskaidrības attiecībā uz ražojumiem, tirgiem un dažādajām personām ASV. Tādējādi šo apgalvojumu noraidīja.

| (35) | Parasti visās antisubsidēšanas izmeklēšanās atsevišķi uzņēmumi, uz kuriem attiecas izmeklēšana, parasti ražo un pārdod tikai dažus ražojuma veidus, kas iekļauti attiecīgā ražojuma definīcijā Daži uzņēmumi var ražot ļoti ierobežotu ražojuma veidu sortimentu, savukārt citi uzņēmumi var izgatavot plašāku ražojumu klāstu. Taču tas neietekmē attiecīgā ražojuma definīciju. Tāpēc jāatzīst, ka nav pamata apgalvojumam par to, ka par attiecīgo ražojumu jāuzskata tikai tādi ražojuma veidi, kurus ASV ražotāji eksportēja un kuri tika izmantoti subsidēšanas un kaitējuma aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(35)

Parasti visās antisubsidēšanas izmeklēšanās atsevišķi uzņēmumi, uz kuriem attiecas izmeklēšana, parasti ražo un pārdod tikai dažus ražojuma veidus, kas iekļauti attiecīgā ražojuma definīcijā Daži uzņēmumi var ražot ļoti ierobežotu ražojuma veidu sortimentu, savukārt citi uzņēmumi var izgatavot plašāku ražojumu klāstu. Taču tas neietekmē attiecīgā ražojuma definīciju. Tāpēc jāatzīst, ka nav pamata apgalvojumam par to, ka par attiecīgo ražojumu jāuzskata tikai tādi ražojuma veidi, kurus ASV ražotāji eksportēja un kuri tika izmantoti subsidēšanas un kaitējuma aprēķināšanai.

| (36) | Atbilstīgi pagaidu regulā un 20. apsvērumā minētajam izmeklēšana galvenokārt attiecās uz biodīzeļdegvielu tīrā veidā vai maisījumos. Kompensācijas pasākumus piemēros tiem attiecīgajiem maisījumiem, kurus eksportē uz Kopienas tirgu. Tādējādi tiek uzskatīts, ka jautājumam par to, vai maisījums, kurā ir 20 % biodīzeļdegvielas, joprojām būtu uzskatāms par biodīzeļdegvielu, nevis par minerālo dīzeļdegvielu, kas nav ietverta attiecīgā ražojuma definīcijā, nav būtiskas nozīmes. |
| --- | --- |

(36)

Atbilstīgi pagaidu regulā un 20. apsvērumā minētajam izmeklēšana galvenokārt attiecās uz biodīzeļdegvielu tīrā veidā vai maisījumos. Kompensācijas pasākumus piemēros tiem attiecīgajiem maisījumiem, kurus eksportē uz Kopienas tirgu. Tādējādi tiek uzskatīts, ka jautājumam par to, vai maisījums, kurā ir 20 % biodīzeļdegvielas, joprojām būtu uzskatāms par biodīzeļdegvielu, nevis par minerālo dīzeļdegvielu, kas nav ietverta attiecīgā ražojuma definīcijā, nav būtiskas nozīmes.

| (37) | Jānorāda, ka konstatējumus par katra pārbaudītā uzņēmuma subsidēšanu un radīto kaitējumu izdarīja, izmantojot vienīgi attiecīgā ražojuma veidus, kurus izmeklēšanas periodā bija ražojis un pārdevis attiecīgais uzņēmums. Apgalvojums par to, ka tāda attiecīgā ražojuma definīcija, kurā ietverti maisījumi ar robežvērtību virs B20, nepienācīgi skartu ASV ražotājus, nav pamatots un neļauj secināt, ka par attiecīgo ražojumu jāuzskata tikai tādi ražojumi, kuros ir 100 % biodīzeļdegvielas (B100) pat tad, ja tā ražota no dažādām izejvielām, vai maisījums, kurā ir 99 % biodīzeļdegvielas (B99). Attiecīgā ražojuma definīcijā iekļaujot maisījumus ar robežvērtību virs B 20, tas nekādā veidā neietekmēja konstatējumus par uzņēmumiem, kuri neražo un neeksportē šo ražojuma veidu. |
| --- | --- |

(37)

Jānorāda, ka konstatējumus par katra pārbaudītā uzņēmuma subsidēšanu un radīto kaitējumu izdarīja, izmantojot vienīgi attiecīgā ražojuma veidus, kurus izmeklēšanas periodā bija ražojis un pārdevis attiecīgais uzņēmums. Apgalvojums par to, ka tāda attiecīgā ražojuma definīcija, kurā ietverti maisījumi ar robežvērtību virs B20, nepienācīgi skartu ASV ražotājus, nav pamatots un neļauj secināt, ka par attiecīgo ražojumu jāuzskata tikai tādi ražojumi, kuros ir 100 % biodīzeļdegvielas (B100) pat tad, ja tā ražota no dažādām izejvielām, vai maisījums, kurā ir 99 % biodīzeļdegvielas (B99). Attiecīgā ražojuma definīcijā iekļaujot maisījumus ar robežvērtību virs B 20, tas nekādā veidā neietekmēja konstatējumus par uzņēmumiem, kuri neražo un neeksportē šo ražojuma veidu.

| (38) | Turklāt nepamatots ir personas apgalvojums, saskaņā ar kuru Tiesas spriedumā (10) noteiktais pamatojums attiecas arī uz pašreizējo procedūru, un tas, ka uz biodīzeļdegvielu, ja vien tā neietilpst maisījumos ar ļoti augstu biodīzeļdegvielas saturu, nevar attiecināt šo izmeklēšanu. Katra pārbaudītā uzņēmuma radītais kaitējums un subsīdijas norma faktiski būs vienādas gan attiecīgajam ražojumam, gan līdzīgajam ražojumam, par kuriem tika izdarīti konstatējumi attiecībā uz subsidēšanu un kaitējumu, proti, tādiem attiecīgo ražojumu veidiem, kuros ir biodīzeļdegviela un kurus minētais uzņēmums pārdeva iekšzemes tirgū un eksportēja uz Kopienu. Turklāt operatora izdarītais spriedums attiecās arī uz esošo antidempinga pasākumu pārskatīšanu, kuras rezultātā tos attiecināja uz citiem ražojumiem, ne vien uz attiecīgo ražojumu, un šī izmeklēšana nav tas gadījums. |
| --- | --- |

(38)

Turklāt nepamatots ir personas apgalvojums, saskaņā ar kuru Tiesas spriedumā (10) noteiktais pamatojums attiecas arī uz pašreizējo procedūru, un tas, ka uz biodīzeļdegvielu, ja vien tā neietilpst maisījumos ar ļoti augstu biodīzeļdegvielas saturu, nevar attiecināt šo izmeklēšanu. Katra pārbaudītā uzņēmuma radītais kaitējums un subsīdijas norma faktiski būs vienādas gan attiecīgajam ražojumam, gan līdzīgajam ražojumam, par kuriem tika izdarīti konstatējumi attiecībā uz subsidēšanu un kaitējumu, proti, tādiem attiecīgo ražojumu veidiem, kuros ir biodīzeļdegviela un kurus minētais uzņēmums pārdeva iekšzemes tirgū un eksportēja uz Kopienu. Turklāt operatora izdarītais spriedums attiecās arī uz esošo antidempinga pasākumu pārskatīšanu, kuras rezultātā tos attiecināja uz citiem ražojumiem, ne vien uz attiecīgo ražojumu, un šī izmeklēšana nav tas gadījums.

| (39) | Lai gan tiek uzskatīts, ka anketā sniegtie piemēri bija paredzēti tam, lai savāktu datus izmeklēšanai, tos nevar izmantot pieņēmumiem, kas ļautu izmeklēšanā izdarīt secinājumus, tāpēc jānorāda, ka Komisija nevar zināt iepriekš, proti, pirms izmeklēšanas uz vietas, kuri ražojumu veidi anketas sastādīšanas laikā tiks ražoti un pārdoti iekšzemes tirgū un kurus ražojumu veidus attiecīgie uzņēmumi eksportēs. Saskaņā ar pamatregulas 1. pantu par antisubsidēšanas izmeklēšanas priekšmetu jāuzskata attiecīgie ražojuma veidi, par kuriem atzīts, ka tie tiek subsidēti ar kompensējamo subsīdiju. Šādā gadījumā kompensācijas maksājumu drīkst uzlikt, lai kompensētu jebkuru subsīdiju, kas tieši vai netieši piešķirta par jebkura ražojuma izgatavošanu, ražošanu, eksportēšanu vai pārvadāšanu. |
| --- | --- |

(39)

Lai gan tiek uzskatīts, ka anketā sniegtie piemēri bija paredzēti tam, lai savāktu datus izmeklēšanai, tos nevar izmantot pieņēmumiem, kas ļautu izmeklēšanā izdarīt secinājumus, tāpēc jānorāda, ka Komisija nevar zināt iepriekš, proti, pirms izmeklēšanas uz vietas, kuri ražojumu veidi anketas sastādīšanas laikā tiks ražoti un pārdoti iekšzemes tirgū un kurus ražojumu veidus attiecīgie uzņēmumi eksportēs. Saskaņā ar pamatregulas 1. pantu par antisubsidēšanas izmeklēšanas priekšmetu jāuzskata attiecīgie ražojuma veidi, par kuriem atzīts, ka tie tiek subsidēti ar kompensējamo subsīdiju. Šādā gadījumā kompensācijas maksājumu drīkst uzlikt, lai kompensētu jebkuru subsīdiju, kas tieši vai netieši piešķirta par jebkura ražojuma izgatavošanu, ražošanu, eksportēšanu vai pārvadāšanu.

| (40) | Turklāt tiek atzīts, ka B100 nav jāsvītro no ražojuma definīcijas. Pirmkārt, B 100 vai tīra biodīzeļdegviela ir pamatražojums, kuram tika noteiktas ASV subsīdijas. Tas izriet no ASV Iekšējo ieņēmumu kodeksa (ASV KODEKSS), īpaši no 26. sadaļas 40.A punkta d) apakšpunkta, kurā skaidri definēts termins “biodīzeļdegviela”, ka visa subsidēšanas shēma tika īstenota, lai ASV atbalstītu biodīzeļdegvielas ražošanas nozari. Otrkārt, veicot pārbaudes ASV valdības objektos, izrādījās, ka pat tad, ja biodīzeļdegvielas maisīšanu ārpus ASV ir veicis uzņēmums, kura filiāle atrodas ASV, tā varētu gūt priekšrocības no federālā biodīzeļdegvielas nodokļa atlaides 1 USD par galonu ASV. |
| --- | --- |

(40)

Turklāt tiek atzīts, ka B100 nav jāsvītro no ražojuma definīcijas. Pirmkārt, B 100 vai tīra biodīzeļdegviela ir pamatražojums, kuram tika noteiktas ASV subsīdijas. Tas izriet no ASV Iekšējo ieņēmumu kodeksa (ASV KODEKSS), īpaši no 26. sadaļas 40.A punkta d) apakšpunkta, kurā skaidri definēts termins “biodīzeļdegviela”, ka visa subsidēšanas shēma tika īstenota, lai ASV atbalstītu biodīzeļdegvielas ražošanas nozari. Otrkārt, veicot pārbaudes ASV valdības objektos, izrādījās, ka pat tad, ja biodīzeļdegvielas maisīšanu ārpus ASV ir veicis uzņēmums, kura filiāle atrodas ASV, tā varētu gūt priekšrocības no federālā biodīzeļdegvielas nodokļa atlaides 1 USD par galonu ASV.

| (41) | Turklāt izmeklēšanā konstatēja, ka tīras biodīzeļdegvielas ražošana, ko ASV veic jebkurš ražotājs, dod iespēju saņemt pagaidu regulas 51. apsvērumā minēto ražotāja sertifikātu. Šis sertifikāts ir nododams citiem un, pieprasot subsīdiju, tas jāiesniedz ASV valdībai. |
| --- | --- |

(41)

Turklāt izmeklēšanā konstatēja, ka tīras biodīzeļdegvielas ražošana, ko ASV veic jebkurš ražotājs, dod iespēju saņemt pagaidu regulas 51. apsvērumā minēto ražotāja sertifikātu. Šis sertifikāts ir nododams citiem un, pieprasot subsīdiju, tas jāiesniedz ASV valdībai.

| (42) | Pamatojoties uz iepriekšminētajiem faktiem un apsvērumiem, tiek apstiprināts, ka visiem biodīzeļdegvielas veidiem un maisījumos esošajai biodīzeļdegvielai, uz ko attiecas šī izmeklēšana, proti, tīrai biodīzeļdegvielai (B100) un maisījumiem ar robežvērtību virs B20, neatkarīgi no ražošanai izmantoto izejvielu vai ražošanas procesa iespējamām atšķirībām ir tādas pašas vai ļoti līdzīgas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, un tos izmanto vieniem un tiem pašiem mērķiem Attiecīgā ražojuma iespējamās atšķirības nemaina tā pamatdefinīciju, īpašības vai to, kā dažādas personas to uztver. |
| --- | --- |

(42)

Pamatojoties uz iepriekšminētajiem faktiem un apsvērumiem, tiek apstiprināts, ka visiem biodīzeļdegvielas veidiem un maisījumos esošajai biodīzeļdegvielai, uz ko attiecas šī izmeklēšana, proti, tīrai biodīzeļdegvielai (B100) un maisījumiem ar robežvērtību virs B20, neatkarīgi no ražošanai izmantoto izejvielu vai ražošanas procesa iespējamām atšķirībām ir tādas pašas vai ļoti līdzīgas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, un tos izmanto vieniem un tiem pašiem mērķiem Attiecīgā ražojuma iespējamās atšķirības nemaina tā pamatdefinīciju, īpašības vai to, kā dažādas personas to uztver.

2.2.   Līdzīgais ražojums

| (43) | Provizoriski tika konstatēts, ka ražojumiem, kurus ražo un pārdod ASV iekšzemes tirgū un uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, ir līdzīgas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, un tos izmanto tiem pašiem mērķiem kā ražojumus, kurus no šīs valsts eksportē uz Kopienas tirgu. Līdzīgi, ražojumiem, kurus Kopienas ražošanas nozare izgatavo un pārdod Kopienas tirgū, ir līdzīgas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un izmantošanas veidi, salīdzinot ar ražojumiem, kurus no attiecīgās valsts eksportē uz Kopienu. |
| --- | --- |

(43)

Provizoriski tika konstatēts, ka ražojumiem, kurus ražo un pārdod ASV iekšzemes tirgū un uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, ir līdzīgas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, un tos izmanto tiem pašiem mērķiem kā ražojumus, kurus no šīs valsts eksportē uz Kopienas tirgu. Līdzīgi, ražojumiem, kurus Kopienas ražošanas nozare izgatavo un pārdod Kopienas tirgū, ir līdzīgas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un izmantošanas veidi, salīdzinot ar ražojumiem, kurus no attiecīgās valsts eksportē uz Kopienu.

| (44) | Tāpēc netika konstatētas atšķirības starp dažādajiem attiecīgā ražojuma veidiem un līdzīgajiem Kopienas tirgū pārdotajiem Kopienas ražojuma veidiem, kas ļautu secināt, ka ražojumi, kurus ražo un pārdod Kopienas tirgū, nav līdzīgi ražojumi ar vienādām vai ļoti līdzīgām fiziskajām, ķīmiskajām un tehniskajām pamatīpašībām, salīdzinot ar tā attiecīgā ražojuma veidiem, kuru ražo ASV un eksportē uz Kopienu. Tāpēc provizoriski secināja, ka visi biodīzeļdegvielas veidi, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, ir uzskatāmi par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(44)

Tāpēc netika konstatētas atšķirības starp dažādajiem attiecīgā ražojuma veidiem un līdzīgajiem Kopienas tirgū pārdotajiem Kopienas ražojuma veidiem, kas ļautu secināt, ka ražojumi, kurus ražo un pārdod Kopienas tirgū, nav līdzīgi ražojumi ar vienādām vai ļoti līdzīgām fiziskajām, ķīmiskajām un tehniskajām pamatīpašībām, salīdzinot ar tā attiecīgā ražojuma veidiem, kuru ražo ASV un eksportē uz Kopienu. Tāpēc provizoriski secināja, ka visi biodīzeļdegvielas veidi, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, ir uzskatāmi par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 5. punkta nozīmē.

| (45) | Viena no personām apgalvoja, ka sarežģītā līdzīgā ražojuma definīcija ir saistīta ar attiecīgā ražojuma identifikāciju, kas jānosaka kā ražojuma fiziskās pamatīpašības un galalietojums. Tā būtībā norādīja, ka patēriņam ES tiek izmantots nevis B20, bet B5, kas ir maisījums ar zemāku biodīzeļdegvielas saturu. Tādējādi līdzīgais ražojums bija definēts nepareizi. Šī persona arī apgalvoja, ka nevar mainīt attiecīgā ražojuma definīciju, vienlaikus saglabājot atšķirīgu līdzīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(45)

Viena no personām apgalvoja, ka sarežģītā līdzīgā ražojuma definīcija ir saistīta ar attiecīgā ražojuma identifikāciju, kas jānosaka kā ražojuma fiziskās pamatīpašības un galalietojums. Tā būtībā norādīja, ka patēriņam ES tiek izmantots nevis B20, bet B5, kas ir maisījums ar zemāku biodīzeļdegvielas saturu. Tādējādi līdzīgais ražojums bija definēts nepareizi. Šī persona arī apgalvoja, ka nevar mainīt attiecīgā ražojuma definīciju, vienlaikus saglabājot atšķirīgu līdzīgo ražojumu.

| (46) | Pagaidu regulas 31.–37. apsvērumā ir skaidri norādīts, ka līdzīgā ražojuma definīcija ir saistīta ar attiecīgā ražojuma identifikāciju, ko galvenokārt noteica kā ražojuma fiziskās pamatīpašības. Turklāt, ņemot vērā ražojumu faktisko galalietojumu, tika atzīts, ka robežvērtība B20 jāsaglabā arī līdzīgā ražojuma definīcijā. Šajā gadījumā, lai atbilstu attiecīgā ražojuma definīcijai, ir ticis samazināts to ražojuma veidu skaits, kuri uzskatāmi par līdzīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(46)

Pagaidu regulas 31.–37. apsvērumā ir skaidri norādīts, ka līdzīgā ražojuma definīcija ir saistīta ar attiecīgā ražojuma identifikāciju, ko galvenokārt noteica kā ražojuma fiziskās pamatīpašības. Turklāt, ņemot vērā ražojumu faktisko galalietojumu, tika atzīts, ka robežvērtība B20 jāsaglabā arī līdzīgā ražojuma definīcijā. Šajā gadījumā, lai atbilstu attiecīgā ražojuma definīcijai, ir ticis samazināts to ražojuma veidu skaits, kuri uzskatāmi par līdzīgo ražojumu.

| (47) | Personu apgalvojumi par to, ka līdzīgā ražojuma definīcija ir bijusi nepareiza, bija jānoraida, un tādējādi var apstiprināt līdzīgā ražojuma pagaidu definīciju. |
| --- | --- |

(47)

Personu apgalvojumi par to, ka līdzīgā ražojuma definīcija ir bijusi nepareiza, bija jānoraida, un tādējādi var apstiprināt līdzīgā ražojuma pagaidu definīciju.

3.   SUBSIDĒŠANA

3.1.   Vispārīgā informācija

| (48) | Viens no uzņēmumiem apgalvoja, ka Komisijai, sākotnēji veicot atlasi, bija zināmi pagaidu regulas 9. apsvērumā izklāstītie motīvi, kāpēc tas netika iekļauts izlasē. Uz šā pamata uzņēmumu nevajadzēja svītrot no izlases. |
| --- | --- |

(48)

Viens no uzņēmumiem apgalvoja, ka Komisijai, sākotnēji veicot atlasi, bija zināmi pagaidu regulas 9. apsvērumā izklāstītie motīvi, kāpēc tas netika iekļauts izlasē. Uz šā pamata uzņēmumu nevajadzēja svītrot no izlases.

| (49) | Saistībā ar šo apgalvojumu jānorāda, ka tas, vai uzņēmums ir vai nav iekļauts izlasē, būtiski neietekmē izmeklēšanas rezultātu attiecībā uz šo uzņēmumu. Ja uzņēmums būtu iekļauts izlasē, tam būtu noteikta individuālā kompensācijas maksājuma likme, kā tas ir bijis pagaidu posmā, pat ja uzņēmums nebija iekļauts izlasē. Turklāt ar šo regulu uzņēmumam ir noteikta individuālā kompensācijas maksājuma likme. Pēc šo konstatējumu galīgās izpaušanas uzņēmums apgalvoja, ka tā “de facto svītrošana” no eksportētāju izlases tam ir atņēmusi tam dažas pamattiesības, ieskaitot tiesības, kas izriet no īpašiem aprēķiniem, ko piemēro izlasē iekļauto eksportētāju sniegtajiem datiem. Atbildot uz šo, jānorāda, ka īpaši tika aprēķināts šā uzņēmuma subsidēšanas līmenis. Kaitējuma apjoms šim uzņēmumam tika noteikts atbilstoši 173.–175. apsvērumā izklāstītajam, t. i., atbilstīgi pamatregulas 28. pantam izmantojot pieejamos faktus, ja šis uzņēmums nesniedza prasīto informāciju par pārdevumiem eksportam un par tālākpārdošanu Kopienā. Šādos apstākļos uzņēmuma paustais apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(49)

Saistībā ar šo apgalvojumu jānorāda, ka tas, vai uzņēmums ir vai nav iekļauts izlasē, būtiski neietekmē izmeklēšanas rezultātu attiecībā uz šo uzņēmumu. Ja uzņēmums būtu iekļauts izlasē, tam būtu noteikta individuālā kompensācijas maksājuma likme, kā tas ir bijis pagaidu posmā, pat ja uzņēmums nebija iekļauts izlasē. Turklāt ar šo regulu uzņēmumam ir noteikta individuālā kompensācijas maksājuma likme. Pēc šo konstatējumu galīgās izpaušanas uzņēmums apgalvoja, ka tā “de facto svītrošana” no eksportētāju izlases tam ir atņēmusi tam dažas pamattiesības, ieskaitot tiesības, kas izriet no īpašiem aprēķiniem, ko piemēro izlasē iekļauto eksportētāju sniegtajiem datiem. Atbildot uz šo, jānorāda, ka īpaši tika aprēķināts šā uzņēmuma subsidēšanas līmenis. Kaitējuma apjoms šim uzņēmumam tika noteikts atbilstoši 173.–175. apsvērumā izklāstītajam, t. i., atbilstīgi pamatregulas 28. pantam izmantojot pieejamos faktus, ja šis uzņēmums nesniedza prasīto informāciju par pārdevumiem eksportam un par tālākpārdošanu Kopienā. Šādos apstākļos uzņēmuma paustais apgalvojums tiek noraidīts.

| (50) | Viens no uzņēmumiem apgalvoja, ka kompensācijas maksājuma likme, izrādās, ir aprēķināta, līdztekus eksporta pārdevumiem izmantojot pārdevumus iekšzemes tirgū. Uzņēmums lūdza šos aprēķinus attiecīgi labot. |
| --- | --- |

(50)

Viens no uzņēmumiem apgalvoja, ka kompensācijas maksājuma likme, izrādās, ir aprēķināta, līdztekus eksporta pārdevumiem izmantojot pārdevumus iekšzemes tirgū. Uzņēmums lūdza šos aprēķinus attiecīgi labot.

| (51) | Saistībā ar šo apgalvojumu jānorāda, ka visas subsidēšanas shēmas, kuras tiek kompensētas, ir atzītas par iekšzemes subsīdijām, t. i., to piedāvātās priekšrocības attiecas gan uz pārdevumiem iekšzemes tirgū, gan pārdevumiem eksportam. Atbilstoši ierastajai praksei no katras shēmas gūto priekšrocību apjoms IP tika attiecināts uz attiecīgā ražojuma kopējiem pārdevumiem (t. i., uz pārdevumiem iekšzemes tirgū un pārdevumiem eksportam). Tādēļ uzņēmuma apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(51)

Saistībā ar šo apgalvojumu jānorāda, ka visas subsidēšanas shēmas, kuras tiek kompensētas, ir atzītas par iekšzemes subsīdijām, t. i., to piedāvātās priekšrocības attiecas gan uz pārdevumiem iekšzemes tirgū, gan pārdevumiem eksportam. Atbilstoši ierastajai praksei no katras shēmas gūto priekšrocību apjoms IP tika attiecināts uz attiecīgā ražojuma kopējiem pārdevumiem (t. i., uz pārdevumiem iekšzemes tirgū un pārdevumiem eksportam). Tādēļ uzņēmuma apgalvojums tiek noraidīts.

| (52) | Turklāt šis uzņēmums, kā arī vēl viens uzņēmums norādīja, ka kompensācijas maksājuma likmes aprēķināšanai izmantotās CIF vērtības atšķīrās no vērtībām, ko izmantoja, aprēķinot kaitējumu un dempingu. Pēc šo uzņēmumu ieskata, lai nodrošinātu konsekvenci, dempinga un kaitējuma aprēķināšanai izmantotās pareizās CIF cenas jāizmanto arī kompensācijas maksājuma likmes aprēķinos. |
| --- | --- |

(52)

Turklāt šis uzņēmums, kā arī vēl viens uzņēmums norādīja, ka kompensācijas maksājuma likmes aprēķināšanai izmantotās CIF vērtības atšķīrās no vērtībām, ko izmantoja, aprēķinot kaitējumu un dempingu. Pēc šo uzņēmumu ieskata, lai nodrošinātu konsekvenci, dempinga un kaitējuma aprēķināšanai izmantotās pareizās CIF cenas jāizmanto arī kompensācijas maksājuma likmes aprēķinos.

| (53) | Attiecībā uz šo apgalvojumu vēlreiz jānorāda, ka atbilstīgi 51. apsvērumā minētajam visas subsidēšanas shēmas, ko kompensē, ir atzītas par iekšzemes subsīdijām. Šādos apstākļos IP priekšrocības noteikšanai izmantotais saucējs ir kopējie pārdevumi, turpretim antidempinga procedūrās saucējs ir vienīgi pārdevumi eksportam uz ES. Šādos apstākļos šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(53)

Attiecībā uz šo apgalvojumu vēlreiz jānorāda, ka atbilstīgi 51. apsvērumā minētajam visas subsidēšanas shēmas, ko kompensē, ir atzītas par iekšzemes subsīdijām. Šādos apstākļos IP priekšrocības noteikšanai izmantotais saucējs ir kopējie pārdevumi, turpretim antidempinga procedūrās saucējs ir vienīgi pārdevumi eksportam uz ES. Šādos apstākļos šis apgalvojums tiek noraidīts.

| (54) | Vairāki uzņēmumi un Nacionālā Biodīzeļdegvielas padome apgalvoja, ka kompensācijas maksājums nebūtu jāiekasē par B100 importu, jo subsīdijas norma un kaitējuma apjoms ir aprēķināti, neņemot vērā B100 pārdevumus. Saistībā ar šo apgalvojumu jānorāda, ka B100 pārdevumi, ko izgatavoja izlasē iekļautie uzņēmumi, ir ņemti vērā, aprēķinot kompensējamo subsīdiju summu un kaitējuma apmēru. Šādos apstākļos šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(54)

Vairāki uzņēmumi un Nacionālā Biodīzeļdegvielas padome apgalvoja, ka kompensācijas maksājums nebūtu jāiekasē par B100 importu, jo subsīdijas norma un kaitējuma apjoms ir aprēķināti, neņemot vērā B100 pārdevumus. Saistībā ar šo apgalvojumu jānorāda, ka B100 pārdevumi, ko izgatavoja izlasē iekļautie uzņēmumi, ir ņemti vērā, aprēķinot kompensējamo subsīdiju summu un kaitējuma apmēru. Šādos apstākļos šis apgalvojums tiek noraidīts.

3.2.   Akcīzes nodoklis/ienākuma nodokļa atlaide

| (55) | Viens no uzņēmumiem apgalvoja, ka priekšrocību apjoms, ko tas izmeklēšanas periodā (IP) saņēma kā federālā akcīzes nodokļa/ienākuma nodokļa atlaidi, būtu mazāks par 1 USD par galonu, ja šīs priekšrocības būtu aprēķinātas, tās IP vienmērīgi sadalot atbilstīgi kopējam pārdevumu apjomam. |
| --- | --- |

(55)

Viens no uzņēmumiem apgalvoja, ka priekšrocību apjoms, ko tas izmeklēšanas periodā (IP) saņēma kā federālā akcīzes nodokļa/ienākuma nodokļa atlaidi, būtu mazāks par 1 USD par galonu, ja šīs priekšrocības būtu aprēķinātas, tās IP vienmērīgi sadalot atbilstīgi kopējam pārdevumu apjomam.

| (56) | Akcīzes nodokļa/ienākuma nodokļa atlaides shēmā saņemtās priekšrocības tika aprēķinātas atbilstīgi pagaidu regulas 59. apsvērumam, izmantojot neatšķaidītas biodīzeļdegvielas pārdošanas cenu 1 USD par galonu, ko IP pārdeva kā tīru dīzeļdegvielu (B100) vai kā maisījumu. Šīs priekšrocības bija ņemtas vērā, aprēķinot piemēroto pagaidu kompensācijas maksājumu. Pagaidu maksājums un galīgais maksājums, kas patlaban jāpiemēro ar šo regulu, nodrošina, ka kompensācijas maksājums par maisījumiem jāpiemēro atbilstīgi maisījuma daļai biodīzeļdegvielas kopējā daudzumā. Šādos apstākļos tiek atzīts, ka maksājums, ko aprēķināja, izmantojot neatšķaidītas biodīzeļdegvielas cenu 1 USD par galonu, pareizi atspoguļo IP gūtās priekšrocības, jo mazāks maksājums tiek piemērots, piemēram, B99 importam, kura sastāvā ir mazāk dīzeļdegvielas. Šādos apstākļos uzņēmuma apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(56)

Akcīzes nodokļa/ienākuma nodokļa atlaides shēmā saņemtās priekšrocības tika aprēķinātas atbilstīgi pagaidu regulas 59. apsvērumam, izmantojot neatšķaidītas biodīzeļdegvielas pārdošanas cenu 1 USD par galonu, ko IP pārdeva kā tīru dīzeļdegvielu (B100) vai kā maisījumu. Šīs priekšrocības bija ņemtas vērā, aprēķinot piemēroto pagaidu kompensācijas maksājumu. Pagaidu maksājums un galīgais maksājums, kas patlaban jāpiemēro ar šo regulu, nodrošina, ka kompensācijas maksājums par maisījumiem jāpiemēro atbilstīgi maisījuma daļai biodīzeļdegvielas kopējā daudzumā. Šādos apstākļos tiek atzīts, ka maksājums, ko aprēķināja, izmantojot neatšķaidītas biodīzeļdegvielas cenu 1 USD par galonu, pareizi atspoguļo IP gūtās priekšrocības, jo mazāks maksājums tiek piemērots, piemēram, B99 importam, kura sastāvā ir mazāk dīzeļdegvielas. Šādos apstākļos uzņēmuma apgalvojums tiek noraidīts.

| (57) | Vairāki uzņēmumi un Nacionālā Biodīzeļdegvielas padome apgalvoja, ka nav pamata uzskatīt, ka šādiem pārdevumiem ir piešķirtas šā nodokļa atlaides, jo federāla akcīzes nodokļa/ ienākuma nodokļa atlaide nav pieejama par B100 pārdevumiem. Viens no šiem uzņēmumiem īpaši iebilda, ka attiecībā uz B100 pārdevumiem, ko IP veica šis uzņēmums, nav apstiprinājies fakts, ka tas ir netieši saņēmis nodokļa atlaidi USD 1 par galonu. |
| --- | --- |

(57)

Vairāki uzņēmumi un Nacionālā Biodīzeļdegvielas padome apgalvoja, ka nav pamata uzskatīt, ka šādiem pārdevumiem ir piešķirtas šā nodokļa atlaides, jo federāla akcīzes nodokļa/ ienākuma nodokļa atlaide nav pieejama par B100 pārdevumiem. Viens no šiem uzņēmumiem īpaši iebilda, ka attiecībā uz B100 pārdevumiem, ko IP veica šis uzņēmums, nav apstiprinājies fakts, ka tas ir netieši saņēmis nodokļa atlaidi USD 1 par galonu.

| (58) | Izskatot šos apgalvojumus, jāatgādina, ka saskaņā ar ASV kodeksu atlaidi par biodīzeļdegvielas maisījumu piešķir tikai tad, ja uzņēmums, kas veic biodīzeļdegvielas un minerālās dīzeļdegvielas maisīšanu (maisītājs), no biodīzeļdegvielas ražotāja saņem sertifikātu (“Biodīzeļdegvielas sertifikāts”), kurā šā ražojuma izgatavotājs apliecina sertifikātā norādītās biodīzeļdegvielas kvalitāti. Biodīzeļdegvielas sertifikāts ir nododams, un tā turētājam ir tiesības uz nodokļa atlaidi USD 1 par galonu biodīzeļdegvielas tādā apjomā, ko pieprasījuma iesniedzējs izmantojis jebkura biodīzeļdegvielas maisījuma izgatavošanā. Attiecībā uz B100 pārdevumiem, ko izmeklēšanā aplūkotie uzņēmumi pārdeva IP, pastāv priekšrocības, jo ar biodīzeļdegvielas sertifikātu tiek piešķirtas tiesības uz nodokļa atlaidi USD 1 par galonu. |
| --- | --- |

(58)

Izskatot šos apgalvojumus, jāatgādina, ka saskaņā ar ASV kodeksu atlaidi par biodīzeļdegvielas maisījumu piešķir tikai tad, ja uzņēmums, kas veic biodīzeļdegvielas un minerālās dīzeļdegvielas maisīšanu (maisītājs), no biodīzeļdegvielas ražotāja saņem sertifikātu (“Biodīzeļdegvielas sertifikāts”), kurā šā ražojuma izgatavotājs apliecina sertifikātā norādītās biodīzeļdegvielas kvalitāti. Biodīzeļdegvielas sertifikāts ir nododams, un tā turētājam ir tiesības uz nodokļa atlaidi USD 1 par galonu biodīzeļdegvielas tādā apjomā, ko pieprasījuma iesniedzējs izmantojis jebkura biodīzeļdegvielas maisījuma izgatavošanā. Attiecībā uz B100 pārdevumiem, ko izmeklēšanā aplūkotie uzņēmumi pārdeva IP, pastāv priekšrocības, jo ar biodīzeļdegvielas sertifikātu tiek piešķirtas tiesības uz nodokļa atlaidi USD 1 par galonu.

| (59) | Pēc galīgās izpaušanas dažas personas apgalvoja, ka nodokļa atlaidi saņēma biodīzeļdegvielas maisītājs un ka nebija noteikts, ka par tīras biodīzeļdegvielas (B100) pārdošanu to būtu saņēmis B100 ražotājs/pārdevējs. Atbildot uz šo, jānorāda, ka biodīzeļdegvielas sertifikāts ir nododams, kā paskaidrots iepriekš. Tādējādi šā sertifikāta turētājs faktiski zina, ka sertifikāta vērtība ir USD 1 par galonu. |
| --- | --- |

(59)

Pēc galīgās izpaušanas dažas personas apgalvoja, ka nodokļa atlaidi saņēma biodīzeļdegvielas maisītājs un ka nebija noteikts, ka par tīras biodīzeļdegvielas (B100) pārdošanu to būtu saņēmis B100 ražotājs/pārdevējs. Atbildot uz šo, jānorāda, ka biodīzeļdegvielas sertifikāts ir nododams, kā paskaidrots iepriekš. Tādējādi šā sertifikāta turētājs faktiski zina, ka sertifikāta vērtība ir USD 1 par galonu.

| (60) | ASV valdība uzskatīja, ka, lai varētu pretendēt uz biodīzeļdegvielas maisījumu atlaidi, kā norādīts pagaidu regulas 44. apsvērumā, uzņēmumam jāizgatavo biodīzeļdegvielas un dīzeļdegvielas maisījums, bet piešķirtās priekšrocības apmēru nedrīkst noteikt, pamatojoties uz tīras biodīzeļdegvielas vai dīzeļdegvielas saturu maisījuma sastāvā, kā paskaidrots pagaidu regulas 59. apsvērumā. Šajā ziņā jānorāda, ka 58. apsvērumā minēto iemeslu dēļ un atbilstoši pagaidu regulas 54. un 55. apsvērumā minētajam tiek atzīts, ka visa biodīzeļdegviela tiek subsidēta. |
| --- | --- |

(60)

ASV valdība uzskatīja, ka, lai varētu pretendēt uz biodīzeļdegvielas maisījumu atlaidi, kā norādīts pagaidu regulas 44. apsvērumā, uzņēmumam jāizgatavo biodīzeļdegvielas un dīzeļdegvielas maisījums, bet piešķirtās priekšrocības apmēru nedrīkst noteikt, pamatojoties uz tīras biodīzeļdegvielas vai dīzeļdegvielas saturu maisījuma sastāvā, kā paskaidrots pagaidu regulas 59. apsvērumā. Šajā ziņā jānorāda, ka 58. apsvērumā minēto iemeslu dēļ un atbilstoši pagaidu regulas 54. un 55. apsvērumā minētajam tiek atzīts, ka visa biodīzeļdegviela tiek subsidēta.

| (61) | Šādos apstākļos tiek uzskatīts, ka B100 pārdevumi atzīti par tādiem, kas šā ražojuma izgatavotājiem dod tiesības uz priekšrocībām, un tāpēc 57.–60. apsvērumā minētie apgalvojumi tiek noraidīti. |
| --- | --- |

(61)

Šādos apstākļos tiek uzskatīts, ka B100 pārdevumi atzīti par tādiem, kas šā ražojuma izgatavotājiem dod tiesības uz priekšrocībām, un tāpēc 57.–60. apsvērumā minētie apgalvojumi tiek noraidīti.

| (62) | Daži uzņēmumi un NBP iebilda, ka kompensācijas maksājums nebūtu jāiekasē par B 100 importu, jo uz šādiem pārdevumiem uz ES neattiecas biodīzeļdegviela nodokļa atlaides piešķirtās priekšrocības. Atbilstoši 60. apsvērumā minētajam tika konstatēts, ka visa biodīzeļdegviela tiek subsidēta, izmantojot šo nodokļa atlaižu shēmu Šādos apstākļos tiek uzskatīts, ka kompensācijas maksājumu var iekasēt par tīras biodīzeļdegvielas un maisījumu sastāvā esošas biodīzeļdegvielas importu. Turklāt jānorāda, ka priekšrocības atbilstoši mazo lauksaimniecības biodīzeļdegvielas ražotāju ienākuma nodokļa atlaides shēmai var saņemt arī par B100 pārdevumiem uz Kopienu. |
| --- | --- |

(62)

Daži uzņēmumi un NBP iebilda, ka kompensācijas maksājums nebūtu jāiekasē par B 100 importu, jo uz šādiem pārdevumiem uz ES neattiecas biodīzeļdegviela nodokļa atlaides piešķirtās priekšrocības. Atbilstoši 60. apsvērumā minētajam tika konstatēts, ka visa biodīzeļdegviela tiek subsidēta, izmantojot šo nodokļa atlaižu shēmu Šādos apstākļos tiek uzskatīts, ka kompensācijas maksājumu var iekasēt par tīras biodīzeļdegvielas un maisījumu sastāvā esošas biodīzeļdegvielas importu. Turklāt jānorāda, ka priekšrocības atbilstoši mazo lauksaimniecības biodīzeļdegvielas ražotāju ienākuma nodokļa atlaides shēmai var saņemt arī par B100 pārdevumiem uz Kopienu.

| (63) | Daži izlasē iekļautie uzņēmumi izmeklēšanas periodā bija eksportējuši nelielus B 100 daudzumus uz Kopienu. Tomēr izrādījās, ka nav ekonomiskā pamatojuma, lai uz Kopienu eksportētu B100, nevis B99, jo priekšrocības, ko sniedz nodokļa atlaide par biodīzeļdegvielas maisījumu, tieši vai netieši attiecās tikai uz B99, ja vien eksportētājam vai pircējam nav noteikta iepriekšminētā ienākuma nodokļa atlaide. Ja tas tā ir, tad ASV ražotājs saņemtu atlaidi tādā pat veidā kā par B100 pārdevumiem iekšzemes tirgū. Pēc galīgās izpaušanas ASV valdība paziņoja, ka nav pierādījumu, kas pamatotu paziņojumu, ka B100, nevis B99 izvēle eksportam uz Kopienu nav ekonomiski pamatota. Šajā ziņā jānorāda, ka iepriekšminētais konstatējums liecina par “šķietamību”, ka B100, nevis B99 izvēle eksportam uz Kopienu nav ekonomiski pamatota. Šā secinājuma pamatojums ir izklāstīts iepriekš. |
| --- | --- |

(63)

Daži izlasē iekļautie uzņēmumi izmeklēšanas periodā bija eksportējuši nelielus B 100 daudzumus uz Kopienu. Tomēr izrādījās, ka nav ekonomiskā pamatojuma, lai uz Kopienu eksportētu B100, nevis B99, jo priekšrocības, ko sniedz nodokļa atlaide par biodīzeļdegvielas maisījumu, tieši vai netieši attiecās tikai uz B99, ja vien eksportētājam vai pircējam nav noteikta iepriekšminētā ienākuma nodokļa atlaide. Ja tas tā ir, tad ASV ražotājs saņemtu atlaidi tādā pat veidā kā par B100 pārdevumiem iekšzemes tirgū. Pēc galīgās izpaušanas ASV valdība paziņoja, ka nav pierādījumu, kas pamatotu paziņojumu, ka B100, nevis B99 izvēle eksportam uz Kopienu nav ekonomiski pamatota. Šajā ziņā jānorāda, ka iepriekšminētais konstatējums liecina par “šķietamību”, ka B100, nevis B99 izvēle eksportam uz Kopienu nav ekonomiski pamatota. Šā secinājuma pamatojums ir izklāstīts iepriekš.

| (64) | Ir pilnīgi iespējams, ka B100 eksports varētu būt subsidēts, un, šķiet, nav ekonomiskā pamatojuma tam, lai eksportētu uz Kopienu bez subsīdijas, tāpēc iepriekšminētie apgalvojumi tiek noraidīti. |
| --- | --- |

(64)

Ir pilnīgi iespējams, ka B100 eksports varētu būt subsidēts, un, šķiet, nav ekonomiskā pamatojuma tam, lai eksportētu uz Kopienu bez subsīdijas, tāpēc iepriekšminētie apgalvojumi tiek noraidīti.

| (65) | Ievērojot iepriekš minēto, ar šo tiek apstiprināti konstatējumi par šo shēmu, kā izklāstīts pagaidu regulas 41.–63. apsvērumā. |
| --- | --- |

(65)

Ievērojot iepriekš minēto, ar šo tiek apstiprināti konstatējumi par šo shēmu, kā izklāstīts pagaidu regulas 41.–63. apsvērumā.

3.3.   Ienākuma nodokļa atlaide mazajiem lauksaimniecības biodīzeļdegvielas ražotājiem

| (66) | Nav saņemtas citas piezīmes par šo shēmu, tāpēc pagaidu regulas 64.–72. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(66)

Nav saņemtas citas piezīmes par šo shēmu, tāpēc pagaidu regulas 64.–72. apsvērums tiek apstiprināts.

3.4.   ASV Lauksaimniecības bioenerģijas programmas departaments

| (67) | Nav saņemtas citas piezīmes par šo shēmu, tāpēc pagaidu regulas 73.–86. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(67)

Nav saņemtas citas piezīmes par šo shēmu, tāpēc pagaidu regulas 73.–86. apsvērums tiek apstiprināts.

| (68) | Nav saņemtas citas piezīmes par turpmāk minētajām shēmām, tāpēc pagaidu regulas 87.–157. apsvērums tiek apstiprināts.






  — | Atbrīvojums no Ilinoisas biodīzeļdegvielas nodokļa |
| --- | --- | --- |

(68)

Nav saņemtas citas piezīmes par turpmāk minētajām shēmām, tāpēc pagaidu regulas 87.–157. apsvērums tiek apstiprināts.

—

Atbrīvojums no Ilinoisas biodīzeļdegvielas nodokļa

| — | Misūri tehniskajām prasībām atbilstīgas biodīzeļdegvielas ražotāju atbalsta fonds |
| --- | --- |

—

Misūri tehniskajām prasībām atbilstīgas biodīzeļdegvielas ražotāju atbalsta fonds

| — | Ziemeļdakotas biodīzeļdegvielas partnerība, kuras mērķis ir Kopienas paplašinātā aizņēmumu programma (PACE) |
| --- | --- |

—

Ziemeļdakotas biodīzeļdegvielas partnerība, kuras mērķis ir Kopienas paplašinātā aizņēmumu programma (PACE)

| — | Ziemeļdakotas biodīzeļdegvielas ražošanas aprīkojuma nodokļa atlaide |
| --- | --- |

—

Ziemeļdakotas biodīzeļdegvielas ražošanas aprīkojuma nodokļa atlaide

| — | Ziemeļdakotas biodīzeļdegvielas ienākuma nodokļa atlaide |
| --- | --- |

—

Ziemeļdakotas biodīzeļdegvielas ienākuma nodokļa atlaide

| — | Atbrīvojums no Teksasas etanola un biodīzeļdegvielas maisījuma nodokļa |
| --- | --- |

—

Atbrīvojums no Teksasas etanola un biodīzeļdegvielas maisījuma nodokļa

| — | Teksasas etanola degvielas un biodīzeļdegvielas ražošanas veicināšanas programma |
| --- | --- |

—

Teksasas etanola degvielas un biodīzeļdegvielas ražošanas veicināšanas programma

| — | Vašingtonas štatā noteiktais atbrīvojums no biodīzeļdegvielas ražošanas nodokļa |
| --- | --- |

—

Vašingtonas štatā noteiktais atbrīvojums no biodīzeļdegvielas ražošanas nodokļa

3.5.   Kompensējamo subsīdiju apjoms

| (69) | Kompensējamo subsīdiju apjoms, kas izteikts ad valorem, saskaņā ar pamatregulas noteikumiem izmeklēšanā aplūkotajiem uzņēmumiem ir no 29,1 % līdz 41,1 %. Tie ir rādītāji, kas atbilst pagaidu regulas 158. apsvērumā minētajam, tāpēc minētais apsvērums tiek apstiprināts.











  SHĒMA→
  UZŅĒMUMS↓ | Nodokļa atlaide par biodīzeļdegvielas maisījumu | Ienākuma nodokļa atlaide mazajiem lauksaimniecības biodīzeļdegvielas ražotājiem | Misūri tehniskajām prasībām atbilstīgas biodīzeļdegvielas ražotāju atbalsta fonds | Teksasas etanola degvielas un biodīzeļdegvielas ražošanas veicināšanas programma | Atbrīvojums no Vašingtonas štata biodīzeļdegvielas ražošanas nodokļa | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | % | % | % | % | % |
| Archer Daniels Midland Company | 31,3 | | 3,8 | | | 35,1 |
| Cargill Inc. | 34,1 | 0,4 | | | | 34,5 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 38,7 | | | 0,3 | | 39,0 |
| Imperium Renewables Inc. | 28,4 | | | | 0,7 | 29,1 |
| Peter Cremer North America LP | 41,0 | | | | | 41,0 |
| Vinmar Overseas Limited | 41,1 | | | | | 41,1 |
| World Energy Alternatives LLC | 37,6 | | | | | 37,6 |

(69)

Kompensējamo subsīdiju apjoms, kas izteikts ad valorem, saskaņā ar pamatregulas noteikumiem izmeklēšanā aplūkotajiem uzņēmumiem ir no 29,1 % līdz 41,1 %. Tie ir rādītāji, kas atbilst pagaidu regulas 158. apsvērumā minētajam, tāpēc minētais apsvērums tiek apstiprināts.

SHĒMA→

UZŅĒMUMS↓

Nodokļa atlaide par biodīzeļdegvielas maisījumu

Ienākuma nodokļa atlaide mazajiem lauksaimniecības biodīzeļdegvielas ražotājiem

Misūri tehniskajām prasībām atbilstīgas biodīzeļdegvielas ražotāju atbalsta fonds

Teksasas etanola degvielas un biodīzeļdegvielas ražošanas veicināšanas programma

Atbrīvojums no Vašingtonas štata biodīzeļdegvielas ražošanas nodokļa

Kopā

%

%

%

%

%

%

Archer Daniels Midland Company

31,3

3,8

35,1

Cargill Inc.

34,1

0,4

34,5

Green Earth Fuels of Houston LLC

38,7

0,3

39,0

Imperium Renewables Inc.

28,4

0,7

29,1

Peter Cremer North America LP

41,0

41,0

Vinmar Overseas Limited

41,1

41,1

World Energy Alternatives LLC

37,6

37,6

| (70) | Subsīdijas normas noteikšanas metodika izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bija izklāstīta pagaidu regulas 159. apsvērumā. Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 3. punktu subsīdijas norma izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, ir 36,0 %, un tā tika aprēķināta, pamatojoties uz vidējo svērto subsīdijas normu, kas noteikta izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās. Tādējādi pagaidu regulas 159. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(70)

Subsīdijas normas noteikšanas metodika izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bija izklāstīta pagaidu regulas 159. apsvērumā. Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 3. punktu subsīdijas norma izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, ir 36,0 %, un tā tika aprēķināta, pamatojoties uz vidējo svērto subsīdijas normu, kas noteikta izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās. Tādējādi pagaidu regulas 159. apsvērums tiek apstiprināts.

| (71) | Valsts mēroga subsīdijas normas noteikšanas pamatojums ir izklāstīts pagaidu regulas 160. apsvērumā. Citas piezīmes par šo jautājumu nav saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 160. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(71)

Valsts mēroga subsīdijas normas noteikšanas pamatojums ir izklāstīts pagaidu regulas 160. apsvērumā. Citas piezīmes par šo jautājumu nav saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 160. apsvērums tiek apstiprināts.

4.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARE

4.1.   Kopienas saražotā produkcija un stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē

| (72) | Viena no ieinteresētajām personām apstrīdēja to, ka, novērtējot kopējo Kopienas saražoto produkciju, nav ņemta vērā to ražotāju grupa, kas saistīti ar pagaidu regulas 162. apsvērumā minēto ASV ražotāju eksportētāju, par pamatu izmantojot pamatregulas 9. panta 1. punktu. Tā apgalvoja, ka pareizajam saucējam, kas jāizmanto, lai noteiktu atbalstu sūdzībai, jābūt aptuveni 5 400 tūkstošiem tonnu, un to nevajadzētu samazināt līdz 4 200–4 600 tūkstošiem tonnu, kā tas tika izdarīts pagaidu posmā. |
| --- | --- |

(72)

Viena no ieinteresētajām personām apstrīdēja to, ka, novērtējot kopējo Kopienas saražoto produkciju, nav ņemta vērā to ražotāju grupa, kas saistīti ar pagaidu regulas 162. apsvērumā minēto ASV ražotāju eksportētāju, par pamatu izmantojot pamatregulas 9. panta 1. punktu. Tā apgalvoja, ka pareizajam saucējam, kas jāizmanto, lai noteiktu atbalstu sūdzībai, jābūt aptuveni 5 400 tūkstošiem tonnu, un to nevajadzētu samazināt līdz 4 200–4 600 tūkstošiem tonnu, kā tas tika izdarīts pagaidu posmā.

| (73) | Pamatregulas 9. panta 1. punkts un 10. panta 8. punkts ir attiecīgie pamatregulas noteikumi, ar kuriem novērtē stāvokli Kopienas ražošanas nozarē vai izmeklēšanai sniegto atbalstu. Jānorāda, ka Nolīgumā par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem paredzētie attiecīgie noteikumi par iekšzemes ražošanas nozares definīciju ir iekļauti ES tiesību aktos, proti, pamatregulas 9. panta 1. punktā. No tiem skaidri izriet, ka iekšzemes produkcijas definīcija, lai noteiktu stāvokli Kopienas ražošanas nozarē, jāformulē saistībā ar tiem pašiem noteikumiem, kuri attiecas uz iekšzemes ražošanas nozares definīciju. Jebkurā gadījumā šis apgalvojums nav tāds, lai grozītu secinājumu, ka lielākā daļa Kopienas ražošanas nozares atbalstīja izmeklēšanu. Pat ja saucējs tiktu saglabāts 5 400 tūkstošu tonnu līmenī, izmeklēšanai sniegtais atbalsts būtu lielāks par 50 %, proti, ievērojami pārsniedzot pamatregulas noteikumos paredzēto. |
| --- | --- |

(73)

Pamatregulas 9. panta 1. punkts un 10. panta 8. punkts ir attiecīgie pamatregulas noteikumi, ar kuriem novērtē stāvokli Kopienas ražošanas nozarē vai izmeklēšanai sniegto atbalstu. Jānorāda, ka Nolīgumā par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem paredzētie attiecīgie noteikumi par iekšzemes ražošanas nozares definīciju ir iekļauti ES tiesību aktos, proti, pamatregulas 9. panta 1. punktā. No tiem skaidri izriet, ka iekšzemes produkcijas definīcija, lai noteiktu stāvokli Kopienas ražošanas nozarē, jāformulē saistībā ar tiem pašiem noteikumiem, kuri attiecas uz iekšzemes ražošanas nozares definīciju. Jebkurā gadījumā šis apgalvojums nav tāds, lai grozītu secinājumu, ka lielākā daļa Kopienas ražošanas nozares atbalstīja izmeklēšanu. Pat ja saucējs tiktu saglabāts 5 400 tūkstošu tonnu līmenī, izmeklēšanai sniegtais atbalsts būtu lielāks par 50 %, proti, ievērojami pārsniedzot pamatregulas noteikumos paredzēto.

| (74) | Minētā ieinteresētā persona apgalvoja, ka, ņemot vērā attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma definīciju, kuri ir biodīzeļdegviela tīrā veidā vai maisījumos, kuru sastāvā ir vairāk nekā 20 % biodīzeļdegvielas (B20), Kopienas ražošanas nozarei un Kopienas produkcijai jāaptver visi Kopienas uzņēmumi, kuri ražo biodīzeļdegvielu un maisījumus ar robežvērtību virs B20. Tā apgalvoja, ka nav pierādījumu tam, ka sūdzības iesniedzējs vai Komisija būtu iekļāvuši šos uzņēmumus kopējā produkcijā vai būtu noteikuši, ka šie ražotāji ir atbalstījuši sūdzību. |
| --- | --- |

(74)

Minētā ieinteresētā persona apgalvoja, ka, ņemot vērā attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma definīciju, kuri ir biodīzeļdegviela tīrā veidā vai maisījumos, kuru sastāvā ir vairāk nekā 20 % biodīzeļdegvielas (B20), Kopienas ražošanas nozarei un Kopienas produkcijai jāaptver visi Kopienas uzņēmumi, kuri ražo biodīzeļdegvielu un maisījumus ar robežvērtību virs B20. Tā apgalvoja, ka nav pierādījumu tam, ka sūdzības iesniedzējs vai Komisija būtu iekļāvuši šos uzņēmumus kopējā produkcijā vai būtu noteikuši, ka šie ražotāji ir atbalstījuši sūdzību.

| (75) | Šajā ziņā jānorāda, ka pagaidu regulas 162. apsvērumā minētajā, kopējā Kopienas saražotajā produkcijā patiešām ir ņemts vērā biodīzeļdegvielas ražošanas apjoms maisījumos ar robežvērtību virs B20. Turklāt jāpaskaidro, ka saskaņā ar pieejamo informāciju tādu maisījumu ražošana Kopienā, kuros ir 21 % (B21) līdz 99 % (B99) biodīzeļdegvielas, IP ir bijusi ļoti ierobežota. No šā diapazona maisījumiem tika ražoti vienīgi maisījumi ar robežvērtību B30, kuros biodīzeļdegvielas saturs nepārsniedza 60 000 tonnas. Turklāt Komisija pēc pagaidu pasākumu noteikšanas sazinājās ar zināmajiem B30 maisījumu ražotājiem, un no diviem ražotājiem saņemtās atbildes liecināja, ka tie atbalsta sūdzību. |
| --- | --- |

(75)

Šajā ziņā jānorāda, ka pagaidu regulas 162. apsvērumā minētajā, kopējā Kopienas saražotajā produkcijā patiešām ir ņemts vērā biodīzeļdegvielas ražošanas apjoms maisījumos ar robežvērtību virs B20. Turklāt jāpaskaidro, ka saskaņā ar pieejamo informāciju tādu maisījumu ražošana Kopienā, kuros ir 21 % (B21) līdz 99 % (B99) biodīzeļdegvielas, IP ir bijusi ļoti ierobežota. No šā diapazona maisījumiem tika ražoti vienīgi maisījumi ar robežvērtību B30, kuros biodīzeļdegvielas saturs nepārsniedza 60 000 tonnas. Turklāt Komisija pēc pagaidu pasākumu noteikšanas sazinājās ar zināmajiem B30 maisījumu ražotājiem, un no diviem ražotājiem saņemtās atbildes liecināja, ka tie atbalsta sūdzību.

| (76) | Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 161.–163. apsvērums par Kopienas saražotās produkcijas definīciju, Kopienas ražošanas nozari un stāvokli tajā. |
| --- | --- |

(76)

Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 161.–163. apsvērums par Kopienas saražotās produkcijas definīciju, Kopienas ražošanas nozari un stāvokli tajā.

4.2.   Atlase

| (77) | Viena persona apgalvoja, ka viena izlasē iekļautā Kopienas ražotāja, kurš nesadarbojās izmeklēšanā, rezultāti bija ļoti labi, un tie būtu jāņem vērā, novērtējot Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tika apgalvots, ka šim ražotājam IP netika nodarīts kaitējums un ka saskaņā ar pamatregulas 28. pantu labāk jāizmanto pieejamie fakti. Saistībā ar šo minētā persona ierosināja Kopienai nodarītā kaitējuma pārbaudei izmantot publiski pieejamos šā ražotāja finanšu datus par 2007. un 2008. gadu. |
| --- | --- |

(77)

Viena persona apgalvoja, ka viena izlasē iekļautā Kopienas ražotāja, kurš nesadarbojās izmeklēšanā, rezultāti bija ļoti labi, un tie būtu jāņem vērā, novērtējot Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tika apgalvots, ka šim ražotājam IP netika nodarīts kaitējums un ka saskaņā ar pamatregulas 28. pantu labāk jāizmanto pieejamie fakti. Saistībā ar šo minētā persona ierosināja Kopienai nodarītā kaitējuma pārbaudei izmantot publiski pieejamos šā ražotāja finanšu datus par 2007. un 2008. gadu.

| (78) | Saskaņā ar vispārpieņemto praksi antisubsīdiju izmeklēšanās Komisija, novērtējot nodarīto kaitējumu, tajā neiekļauj ražotājus, kuri nav sadarbojušies, un atbilstīgi pamatregulas 28. pantam neizmanto pieejamos faktus. Dati par kaitējumu attiecas uz pagarinātu četru gadu periodu, un, balstoties uz publiski pieejamiem avotiem, nav iespējams iegūt visu vajadzīgo informāciju, lai par visu periodu noteiktu visus kaitējuma rādītājus. Šajā konkrētajā gadījumā minētais Kopienas ražotājs netika iekļauts izmeklēšanā, jo tas nebija iesniedzis pilnīgu un nozīmīgu informāciju par 2004.–2006. gadu, bet par 2007. gadu un IP tas sniedza nepilnīgu informāciju. Izmantojot publiski pieejamo informāciju par šā biodīzeļdegvielas ražotāja darbībām tikai 2007. un 2008. gadā, nebūtu iespējams iegūt datus par visiem kaitējuma faktoriem un par visiem attiecīgā perioda gadiem. Tas būtu sagrozījis tendences, kas saistītas ar kaitējuma novērtēšanu. |
| --- | --- |

(78)

Saskaņā ar vispārpieņemto praksi antisubsīdiju izmeklēšanās Komisija, novērtējot nodarīto kaitējumu, tajā neiekļauj ražotājus, kuri nav sadarbojušies, un atbilstīgi pamatregulas 28. pantam neizmanto pieejamos faktus. Dati par kaitējumu attiecas uz pagarinātu četru gadu periodu, un, balstoties uz publiski pieejamiem avotiem, nav iespējams iegūt visu vajadzīgo informāciju, lai par visu periodu noteiktu visus kaitējuma rādītājus. Šajā konkrētajā gadījumā minētais Kopienas ražotājs netika iekļauts izmeklēšanā, jo tas nebija iesniedzis pilnīgu un nozīmīgu informāciju par 2004.–2006. gadu, bet par 2007. gadu un IP tas sniedza nepilnīgu informāciju. Izmantojot publiski pieejamo informāciju par šā biodīzeļdegvielas ražotāja darbībām tikai 2007. un 2008. gadā, nebūtu iespējams iegūt datus par visiem kaitējuma faktoriem un par visiem attiecīgā perioda gadiem. Tas būtu sagrozījis tendences, kas saistītas ar kaitējuma novērtēšanu.

| (79) | Turklāt minēto ražotāju saglabājot izlasē, nebūtu iespējams novērtēt cenu samazinājumu visiem pārdevumiem, ko veica izlasē iekļautie ražotāji, jo minētais uzņēmums nesniedza sarakstu, kurā norādīta sīka informācija par pārdevumiem atbilstīgi ražojuma veidiem IP. Visbeidzot jānorāda, ka pretēji ieinteresētās personas apgalvojumam minētā ražotāja finanšu rezultāti rentabilitātes ziņā, kā izriet no tā publiski pieejamajiem datiem, bija zemāki par vidējo rentabilitāti, kas noteikta izlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem, kuri sadarbojās, kā redzams pagaidu regulas 7. tabulā. Pamatojoties uz iepriekš minēto, šīs personas pieprasījums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(79)

Turklāt minēto ražotāju saglabājot izlasē, nebūtu iespējams novērtēt cenu samazinājumu visiem pārdevumiem, ko veica izlasē iekļautie ražotāji, jo minētais uzņēmums nesniedza sarakstu, kurā norādīta sīka informācija par pārdevumiem atbilstīgi ražojuma veidiem IP. Visbeidzot jānorāda, ka pretēji ieinteresētās personas apgalvojumam minētā ražotāja finanšu rezultāti rentabilitātes ziņā, kā izriet no tā publiski pieejamajiem datiem, bija zemāki par vidējo rentabilitāti, kas noteikta izlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem, kuri sadarbojās, kā redzams pagaidu regulas 7. tabulā. Pamatojoties uz iepriekš minēto, šīs personas pieprasījums bija jānoraida.

| (80) | Minētā persona apgalvoja, ka Kopienas ražotāju izlase nepietiekami raksturoja Kopienas ražošanas nozari, jo tajā bija vienīgi tīras biodīzeļdegvielas (B100) ražotāji, bet nebija iekļauti tādu maisījumu ražotāji, kas ražoja biodīzeļdegvielu ar robežvērtību no B20 līdz B99, kā arī B100 maisījumu ražotāji. |
| --- | --- |

(80)

Minētā persona apgalvoja, ka Kopienas ražotāju izlase nepietiekami raksturoja Kopienas ražošanas nozari, jo tajā bija vienīgi tīras biodīzeļdegvielas (B100) ražotāji, bet nebija iekļauti tādu maisījumu ražotāji, kas ražoja biodīzeļdegvielu ar robežvērtību no B20 līdz B99, kā arī B100 maisījumu ražotāji.

| (81) | Saistībā ar šo jāatgādina, ka atbilstīgi 75. apsvērumā minētajam Kopienas biodīzeļdegvielas maisījumu ar robežvērtību no B20 līdz B99, ražošana IP bija ļoti ierobežota. Ņemot vērā šo ierobežoto daudzumu, kas izmeklēšanas periodā ir mazāk par 2 % no līdzīgā ražojuma kopējās saražotās produkcijas Kopienā, var secināt, ka izlases izveide, kurā galvenokārt izmantoja lielākos ražošanas un pārdošanas apjomus Kopienā, bija reprezentatīva. B100 maisījumu ražotājus nevarēja uzskatīt par līdzīgā ražojuma izgatavotājiem, jo tie vienkārši veic esošā līdzīgā ražojuma samaisīšanu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(81)

Saistībā ar šo jāatgādina, ka atbilstīgi 75. apsvērumā minētajam Kopienas biodīzeļdegvielas maisījumu ar robežvērtību no B20 līdz B99, ražošana IP bija ļoti ierobežota. Ņemot vērā šo ierobežoto daudzumu, kas izmeklēšanas periodā ir mazāk par 2 % no līdzīgā ražojuma kopējās saražotās produkcijas Kopienā, var secināt, ka izlases izveide, kurā galvenokārt izmantoja lielākos ražošanas un pārdošanas apjomus Kopienā, bija reprezentatīva. B100 maisījumu ražotājus nevarēja uzskatīt par līdzīgā ražojuma izgatavotājiem, jo tie vienkārši veic esošā līdzīgā ražojuma samaisīšanu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (82) | Citu piezīmju nav, tāpēc pagaidu regulas 164.–166. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(82)

Citu piezīmju nav, tāpēc pagaidu regulas 164.–166. apsvērums tiek apstiprināts.

5.   KAITĒJUMS

| (83) | Atbilstoši 17. apsvērumā minētajam kaitējuma novērtēšanas tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2004. gada janvāra līdz IP beigām. Tomēr izmeklēšanā atklāja, ka Kopienas ražošanas nozare faktiski bija sākusi darbību 2004. gadā. Tādējādi tika atzīts, ka lietderīgāk ir analizēt iespējamo kaitējumu un Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, ievērojot tendences laikposmā no 2005. gada līdz IP (“analizētais periods”). Neviena no ieinteresētajām personām neizteica piezīmes par šo pieeju, tāpēc pagaidu regulas 167. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(83)

Atbilstoši 17. apsvērumā minētajam kaitējuma novērtēšanas tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2004. gada janvāra līdz IP beigām. Tomēr izmeklēšanā atklāja, ka Kopienas ražošanas nozare faktiski bija sākusi darbību 2004. gadā. Tādējādi tika atzīts, ka lietderīgāk ir analizēt iespējamo kaitējumu un Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, ievērojot tendences laikposmā no 2005. gada līdz IP (“analizētais periods”). Neviena no ieinteresētajām personām neizteica piezīmes par šo pieeju, tāpēc pagaidu regulas 167. apsvērums tiek apstiprināts.

5.1.   Patēriņš Kopienā

1.   tabula

| Patēriņš Kopienā | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnas | 1 936 034 | 3 204 504 | 4 968 838 | 6 644 042 | 6 608 659 |
| Indekss 2005.=100 | 60 | 100 | 155 | 207 | 206 |

Patēriņš Kopienā

2004.

2005.

2006.

2007.

IP

Tonnas

1 936 034

3 204 504

4 968 838

6 644 042

6 608 659

Indekss 2005.=100

60

100

155

207

206

| (84) | Nav piezīmju, ar ko varētu pamatot pārmaiņas attiecībā uz tabulā atspoguļoto patēriņu Kopienā, tāpēc ar šo pagaidu regulas 168.–173. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(84)

Nav piezīmju, ar ko varētu pamatot pārmaiņas attiecībā uz tabulā atspoguļoto patēriņu Kopienā, tāpēc ar šo pagaidu regulas 168.–173. apsvērums tiek apstiprināts.

5.2.   No attiecīgās valsts veiktā importa apjoms un tirgus daļa

| (85) | ASV ražotāju eksportētāju kopējais importa apjoms Kopienas tirgū attiecīgajā periodā ir norādīts tabulā turpmāk.

  2.   tabula











  Viss imports no ASV | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnas | 2 634 | 11 504 | 50 838 | 730 922 | 1 137 152 |
| Indekss 2005.=100 | 23 | 100 | 442 | 6 354 | 9 885 |
| Tirgus daļa | 0,1 % | 0,4 % | 1,0 % | 11,0 % | 17,2 % |
| Indekss 2005.=100 | 25 | 100 | 250 | 2 750 | 4 300 |
| Avots: ASV eksporta statistikas dati. |

(85)

ASV ražotāju eksportētāju kopējais importa apjoms Kopienas tirgū attiecīgajā periodā ir norādīts tabulā turpmāk.

2.   tabula

Viss imports no ASV

2004.

2005.

2006.

2007.

IP

Tonnas

2 634

11 504

50 838

730 922

1 137 152

Indekss 2005.=100

23

100

442

6 354

9 885

Tirgus daļa

0,1 %

0,4 %

1,0 %

11,0 %

17,2 %

Indekss 2005.=100

25

100

250

2 750

4 300

Avots: ASV eksporta statistikas dati.

| (86) | Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka kaitējuma un cēloņsakarību analīze antisubsidēšanas procedūrā jāveic, izmantojot citus datus, nevis paralēlajā antidempinga procedūrā iegūtos datus. Tā iebilda, ka subsīdiju konstatējumu pamatā ir i) pašu saražotā, ii) ražotā un maisītā un iii) iepirktā un maisītā biodīzeļdegviela, kas eksportēta uz Kopienu, turpretī konstatējumi par dempingu, īpaši saistībā ar eksporta pārdevumiem uz Kopienu, izdarīti, pamatojoties vienīgi uz biodīzeļdegvielas apjomu, ko saražojuši izlasē iekļautie ražotāji. |
| --- | --- |

(86)

Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka kaitējuma un cēloņsakarību analīze antisubsidēšanas procedūrā jāveic, izmantojot citus datus, nevis paralēlajā antidempinga procedūrā iegūtos datus. Tā iebilda, ka subsīdiju konstatējumu pamatā ir i) pašu saražotā, ii) ražotā un maisītā un iii) iepirktā un maisītā biodīzeļdegviela, kas eksportēta uz Kopienu, turpretī konstatējumi par dempingu, īpaši saistībā ar eksporta pārdevumiem uz Kopienu, izdarīti, pamatojoties vienīgi uz biodīzeļdegvielas apjomu, ko saražojuši izlasē iekļautie ražotāji.

| (87) | Šis apgalvojums šķietami liecina par to, ka antidempinga procedūrā izmantotie dati vienmēr būtu ierobežotāki par antisubsidēšanas procedūrā izmantotajiem datiem. Tomēr pagaidu posmā paralēli notiekošajā antidempinga procedūrā tika konstatēts, ka viss izlasē iekļauto ASV ražotāju produkcijas eksports uz Kopienas tirgu tika veikts par dempinga cenām. Līdzīgs fakts tika konstatēts šajā antisubsidēšanas izmeklēšanā. Tādējādi abās izmeklēšanās tika uzskatīts, ka viss eksports no ASV tiek veikts par dempinga cenām un tiek subsidēts, tāpēc tas viss tika iekļauts kaitējuma un cēloņsakarību analīzē. |
| --- | --- |

(87)

Šis apgalvojums šķietami liecina par to, ka antidempinga procedūrā izmantotie dati vienmēr būtu ierobežotāki par antisubsidēšanas procedūrā izmantotajiem datiem. Tomēr pagaidu posmā paralēli notiekošajā antidempinga procedūrā tika konstatēts, ka viss izlasē iekļauto ASV ražotāju produkcijas eksports uz Kopienas tirgu tika veikts par dempinga cenām. Līdzīgs fakts tika konstatēts šajā antisubsidēšanas izmeklēšanā. Tādējādi abās izmeklēšanās tika uzskatīts, ka viss eksports no ASV tiek veikts par dempinga cenām un tiek subsidēts, tāpēc tas viss tika iekļauts kaitējuma un cēloņsakarību analīzē.

| (88) | Tomēr jānorāda, ka galīgajā posmā tika konstatēts, ka viens izlasē iekļautais ASV uzņēmums neveica dempingu, kas radīja atšķirību starp apjomu, kas importēts par dempinga cenām, un subsidētā importa apjomu, kas procedūrās jāaplūko kaitējuma un cēloņsakarību analīzē. Antidempinga procedūrā kopējais ASV importa apjoms, kas veikts par dempinga cenām, tika koriģēts, ievērojot konstatējumu, ka viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs veica importu, ko neskāra dempings. Tomēr tas neattiecas uz antisubsidēšanas procedūru. |
| --- | --- |

(88)

Tomēr jānorāda, ka galīgajā posmā tika konstatēts, ka viens izlasē iekļautais ASV uzņēmums neveica dempingu, kas radīja atšķirību starp apjomu, kas importēts par dempinga cenām, un subsidētā importa apjomu, kas procedūrās jāaplūko kaitējuma un cēloņsakarību analīzē. Antidempinga procedūrā kopējais ASV importa apjoms, kas veikts par dempinga cenām, tika koriģēts, ievērojot konstatējumu, ka viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs veica importu, ko neskāra dempings. Tomēr tas neattiecas uz antisubsidēšanas procedūru.

| (89) | Ņemot vērā iepriekš minēto, šis apgalvojums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(89)

Ņemot vērā iepriekš minēto, šis apgalvojums bija jānoraida.

| (90) | Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka ASV eksporta statistikas HTS 3824 90. pozīcija, ko pagaidu regulā izmantoja, lai noteiktu no attiecīgās valsts veikto importu, attiecas ne vien uz biodīzeļdegvielu, bet arī uz citiem produktiem, piemēram, uz “dzīvnieku vai augu taukvielām un to maisījumiem”. Tāpēc no ASV veiktā importa apjoma analīze bija nepilnīga. Tā vietā minētā ieinteresētā persona ierosināja izmantot tendences, kas konstatētas attiecībā uz izmeklēšanā aplūkotajiem ASV ražotājiem. |
| --- | --- |

(90)

Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka ASV eksporta statistikas HTS 3824 90. pozīcija, ko pagaidu regulā izmantoja, lai noteiktu no attiecīgās valsts veikto importu, attiecas ne vien uz biodīzeļdegvielu, bet arī uz citiem produktiem, piemēram, uz “dzīvnieku vai augu taukvielām un to maisījumiem”. Tāpēc no ASV veiktā importa apjoma analīze bija nepilnīga. Tā vietā minētā ieinteresētā persona ierosināja izmantot tendences, kas konstatētas attiecībā uz izmeklēšanā aplūkotajiem ASV ražotājiem.

| (91) | Šajā ziņā vispirms jānorāda, ka ASV izcelsmes importa apjomu aprēķināšanai tika izmantots ASV HTS kods 3824 90 4000, nevis sešciparu tarifa pozīcija, ko bija minējusi šī persona. |
| --- | --- |

(91)

Šajā ziņā vispirms jānorāda, ka ASV izcelsmes importa apjomu aprēķināšanai tika izmantots ASV HTS kods 3824 90 4000, nevis sešciparu tarifa pozīcija, ko bija minējusi šī persona.

| (92) | Turklāt jāatgādina, ka pagaidu regulas 170. apsvērumā norādīts uz Eurostat datiem, kurus nevarēja izmantot, novērtējot biodīzeļdegvielas importu no ASV, jo līdz 2007. gada beigām nebija pieejams atsevišķs KN kods attiecīgā ražojuma klasificēšanai muitas nomenklatūrā. Biodīzeļdegvielu varēja klasificēt ar vairākiem KN kodiem, kuros turklāt bija iekļauti importa dati par citiem ražojumiem. Iemesls tam, kāpēc tika izmantota ASV eksporta statistika, bija attiecīgā ražojuma šķietamā saistība ar eksportu atbilstoši vienam tarifa kodam, un citu saistīto ražojumu apjoms tajā pašā pozīcijā būtu mazāk nozīmīgs, ciktāl tas skar eksportu uz Kopienu. |
| --- | --- |

(92)

Turklāt jāatgādina, ka pagaidu regulas 170. apsvērumā norādīts uz Eurostat datiem, kurus nevarēja izmantot, novērtējot biodīzeļdegvielas importu no ASV, jo līdz 2007. gada beigām nebija pieejams atsevišķs KN kods attiecīgā ražojuma klasificēšanai muitas nomenklatūrā. Biodīzeļdegvielu varēja klasificēt ar vairākiem KN kodiem, kuros turklāt bija iekļauti importa dati par citiem ražojumiem. Iemesls tam, kāpēc tika izmantota ASV eksporta statistika, bija attiecīgā ražojuma šķietamā saistība ar eksportu atbilstoši vienam tarifa kodam, un citu saistīto ražojumu apjoms tajā pašā pozīcijā būtu mazāk nozīmīgs, ciktāl tas skar eksportu uz Kopienu.

| (93) | Ņemot vērā Eurostat datu izmantošanā noteiktos ierobežojumus, ASV eksporta statistikas datu vietā varētu izmantot sūdzībā norādītos datus par importu. Šos datus sūdzības iesniedzēji ieguva no konfidenciāliem tirgus izpētes avotiem, tāpēc šādas informācijas izmantošana būtu ierobežota. Tomēr, lai gūtu pilnīgu priekšstatu, dati par importa apjomiem indeksētā veidā atspoguļotu šādu ainu.

  3.   tabula











  Imports no ASV | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss 2005.=100 | 0 | 100 | 1 359 | 15 059 | 15 394 |

(93)

Ņemot vērā Eurostat datu izmantošanā noteiktos ierobežojumus, ASV eksporta statistikas datu vietā varētu izmantot sūdzībā norādītos datus par importu. Šos datus sūdzības iesniedzēji ieguva no konfidenciāliem tirgus izpētes avotiem, tāpēc šādas informācijas izmantošana būtu ierobežota. Tomēr, lai gūtu pilnīgu priekšstatu, dati par importa apjomiem indeksētā veidā atspoguļotu šādu ainu.

3.   tabula

Imports no ASV

2004.

2005.

2006.

2007.

IP

Indekss 2005.=100

0

100

1 359

15 059

15 394

| (94) | Salīdzinot 3. un 2. tabulu, redzams, ka Komisijas veiktais attiecīgā ražojuma importa apjomu novērtējums analizētajā periodā bija konservatīvāks nekā novērtējums, kas būtu iegūts, izmantojot citus datus. Turklāt šis 3. tabulas vispārējais pārskats par importa apjomiem ir iegūts no konfidenciāliem datiem, kas nav izpaužami, turpretī ASV statistikas dati ir publiski pieejami. |
| --- | --- |

(94)

Salīdzinot 3. un 2. tabulu, redzams, ka Komisijas veiktais attiecīgā ražojuma importa apjomu novērtējums analizētajā periodā bija konservatīvāks nekā novērtējums, kas būtu iegūts, izmantojot citus datus. Turklāt šis 3. tabulas vispārējais pārskats par importa apjomiem ir iegūts no konfidenciāliem datiem, kas nav izpaužami, turpretī ASV statistikas dati ir publiski pieejami.

| (95) | Izmantojot ieinteresētās personas ierosināto metodi un pamatojoties uz pārbaudīto ražotāju eksportētāju sniegto informāciju, tiktu iegūts šāds pārskats par eksporta apjomu attīstību.

  4.   tabula











  Imports no ASV | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss 2005.=100 | 16 | 100 | 461 | 6 180 | 9 005 |

(95)

Izmantojot ieinteresētās personas ierosināto metodi un pamatojoties uz pārbaudīto ražotāju eksportētāju sniegto informāciju, tiktu iegūts šāds pārskats par eksporta apjomu attīstību.

4.   tabula

Imports no ASV

2004

2005

2006

2007

IP

Indekss 2005.=100

16

100

461

6 180

9 005

| (96) | Salīdzinot 4. un 2. tabulu, atklājās, ka tendences, kas iegūtas, izmantojot Komisijas izmantoto metodi un šīs personas ierosināto metodi, ir ļoti līdzīgas. |
| --- | --- |

(96)

Salīdzinot 4. un 2. tabulu, atklājās, ka tendences, kas iegūtas, izmantojot Komisijas izmantoto metodi un šīs personas ierosināto metodi, ir ļoti līdzīgas.

| (97) | Minētā ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka 2. tabulā norādītais importa apjoms nevar precīzi atbilst attiecīgā ražojuma importa apjomam, jo attiecīgais ražojums ir biodīzeļdegviela un tās maisījumi, kuru sastāvā ir 20 % biodīzeļdegvielas. |
| --- | --- |

(97)

Minētā ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka 2. tabulā norādītais importa apjoms nevar precīzi atbilst attiecīgā ražojuma importa apjomam, jo attiecīgais ražojums ir biodīzeļdegviela un tās maisījumi, kuru sastāvā ir 20 % biodīzeļdegvielas.

| (98) | Saistībā ar šo jānorāda, ka izmeklēšanā netika konstatēts tāda attiecīgā ražojuma imports IP, kura sastāvā ir vairāk nekā 20 % līdz 99 % biodīzeļdegvielas. Citiem vārdiem sakot, izmeklēšanā nav konstatēts attiecīgā ražojuma imports, jo tā zemā biodīzeļdegvielas satura dēļ tas būtu klasificēts ar citu ASV HTS kodu. |
| --- | --- |

(98)

Saistībā ar šo jānorāda, ka izmeklēšanā netika konstatēts tāda attiecīgā ražojuma imports IP, kura sastāvā ir vairāk nekā 20 % līdz 99 % biodīzeļdegvielas. Citiem vārdiem sakot, izmeklēšanā nav konstatēts attiecīgā ražojuma imports, jo tā zemā biodīzeļdegvielas satura dēļ tas būtu klasificēts ar citu ASV HTS kodu.

| (99) | Ievērojot iepriekš minēto, tiek secināts, ka pagaidu regulas 2. tabulā norādītais importa apjoms liecina par ticamu, objektīvu un piesardzīgu novērtējumu saistībā ar attiecīgā ražojuma importu Kopienā. |
| --- | --- |

(99)

Ievērojot iepriekš minēto, tiek secināts, ka pagaidu regulas 2. tabulā norādītais importa apjoms liecina par ticamu, objektīvu un piesardzīgu novērtējumu saistībā ar attiecīgā ražojuma importu Kopienā.

| (100) | Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka no ASV izcelsmes attiecīgā ražojuma importa jānodala splash un dash daudzumi, kas eksportēti no ASV, jo pirmo nevar uzskatīt par ASV izcelsmes importu. |
| --- | --- |

(100)

Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka no ASV izcelsmes attiecīgā ražojuma importa jānodala splash un dash daudzumi, kas eksportēti no ASV, jo pirmo nevar uzskatīt par ASV izcelsmes importu.

| (101) | Turklāt minētā persona un ASV valdība apgalvoja, ka pretēji pagaidu regulas 179. un 182. apsvērumā minētajam ne viss no ASV veiktais eksports ir uzskatāms par ASV izcelsmes eksportu. ASV nav tāda dienesta, kas veic konkrēta eksportam paredzētā ražojuma novērtēšanu vai nosaka tā izcelsmes valsti, un nevar pieņemt, ka visai biodīzeļdegvielai, ko izved no ASV teritorijas, ir ASV izcelsme. |
| --- | --- |

(101)

Turklāt minētā persona un ASV valdība apgalvoja, ka pretēji pagaidu regulas 179. un 182. apsvērumā minētajam ne viss no ASV veiktais eksports ir uzskatāms par ASV izcelsmes eksportu. ASV nav tāda dienesta, kas veic konkrēta eksportam paredzētā ražojuma novērtēšanu vai nosaka tā izcelsmes valsti, un nevar pieņemt, ka visai biodīzeļdegvielai, ko izved no ASV teritorijas, ir ASV izcelsme.

| (102) | Minētā persona arī paziņoja, ka ASV Skaitīšanas biroja (US Census Bureau) izdotie izcelsmes noteikumi par eksportēto preču izcelsmes noteikšanu biodīzeļdegvielas ražošanas nozarē ir maz zināmi, tāpēc biodīzeļdegvielas eksportētāji, aizpildot nosūtītāja eksporta deklarāciju (SED), parasti norāda, ka eksportētajām precēm ir iekšzemes izcelsme. |
| --- | --- |

(102)

Minētā persona arī paziņoja, ka ASV Skaitīšanas biroja (US Census Bureau) izdotie izcelsmes noteikumi par eksportēto preču izcelsmes noteikšanu biodīzeļdegvielas ražošanas nozarē ir maz zināmi, tāpēc biodīzeļdegvielas eksportētāji, aizpildot nosūtītāja eksporta deklarāciju (SED), parasti norāda, ka eksportētajām precēm ir iekšzemes izcelsme.

| (103) | Tā vairākkārt norādīja uz pagaidu posmā pausto apgalvojumu, ka apjomi, kas saskaņā ar splash un dash modeli ir importēti Kopienā, veidotu vairāk nekā 40 % no attiecīgā ražojuma, kas eksportēts no ASV. Pamatojot savu apgalvojumu, tā izmantoja HTS 3824 90 4020. un 3824 90 4000. koda ASV importa un eksporta datus un faktiski apgalvoja, ka visa ASV importētā biodīzeļdegviela saskaņā ar splash un dash modeli tika reeksportēta uz Kopienu. |
| --- | --- |

(103)

Tā vairākkārt norādīja uz pagaidu posmā pausto apgalvojumu, ka apjomi, kas saskaņā ar splash un dash modeli ir importēti Kopienā, veidotu vairāk nekā 40 % no attiecīgā ražojuma, kas eksportēts no ASV. Pamatojot savu apgalvojumu, tā izmantoja HTS 3824 90 4020. un 3824 90 4000. koda ASV importa un eksporta datus un faktiski apgalvoja, ka visa ASV importētā biodīzeļdegviela saskaņā ar splash un dash modeli tika reeksportēta uz Kopienu.

| (104) | Ievērojot iepriekš minēto, tiek norādīts, ka var piekrist ASV dienestu pieprasītajam skaidrojumam par to, ka ASV nav tāda dienesta, kas veic konkrēta eksportam paredzētā ražojuma novērtēšanu vai nosaka tā izcelsmi. |
| --- | --- |

(104)

Ievērojot iepriekš minēto, tiek norādīts, ka var piekrist ASV dienestu pieprasītajam skaidrojumam par to, ka ASV nav tāda dienesta, kas veic konkrēta eksportam paredzētā ražojuma novērtēšanu vai nosaka tā izcelsmi.

| (105) | Apgalvojums, ka splash un dash modelim pakļautie ražojumi veido vismaz 40 % no apjoma, kas no ASV eksportēts uz Kopienu, bija pamatots ar pieņēmumu, ka visa ASV importētā biodīzeļdegviela galu galā saskaņā ar splash un dash modeli tiktu reeksportēta uz Kopienu, un ASV tā vispār netiktu patērēta vai pirms eksportēšanas vēl iekļauta maisījumos. |
| --- | --- |

(105)

Apgalvojums, ka splash un dash modelim pakļautie ražojumi veido vismaz 40 % no apjoma, kas no ASV eksportēts uz Kopienu, bija pamatots ar pieņēmumu, ka visa ASV importētā biodīzeļdegviela galu galā saskaņā ar splash un dash modeli tiktu reeksportēta uz Kopienu, un ASV tā vispār netiktu patērēta vai pirms eksportēšanas vēl iekļauta maisījumos.

| (106) | Tomēr dati, kurus iesniedza šī persona, liecināja par to, ka 2004.–2006. gadā importa rādītāji ievērojami pārsniedz eksporta rādītājus, kas rosina domāt, ka ASV iekšzemes tirgū ir pieprasījums pēc biodīzeļdegvielas no citām valstīm. Turklāt šis pieņēmums ir diezgan vienkāršots, jo tajā nav ņemti vērā uz Kopienu eksportētie biodīzeļdegvielas daudzumi, kas ir tādas biodīzeļdegvielas maisījuma sastāvā, kurā i) maisījumu īpašības atšķiras no izejvielu īpašībām, kas visam maisītajam ražojumam piešķirtu ASV izcelsmes statusu, vai ii) maisījumi, kuru sastāvā ASV izcelsmes biodīzeļdegviela veido lielāko daļu, tādējādi piešķir ASV izcelsmes statusu visam maisītajam ražojumam. Saistībā ar šo jāatgādina, ka atbilstīgi pagaidu regulas 180. apsvērumā minētajam ASV uzņēmumi, uz kuriem attiecās izmeklēšana, paziņoja, ka uz Kopienu eksportētajos vai iekšzemes tirgū pārdotajos daudzumos ir neiespējami nodalīt pašu saražotos, ASV izcelsmes vai importētos daudzumus. Turklāt jānorāda, ka attiecīgie ASV uzņēmumi, šķiet, ir pareizi deklarējuši ražojuma izcelsmi, jo visos gadījumos ASV tika veikta tādas biodīzeļdegvielas turpmāka maisīšana, kuras izcelsme nav ASV. Izmeklēšanā aplūkotie ražotāji eksportētāji vairumā gadījumu ir ļoti lieli uzņēmumi vai uzņēmumu grupas, kurām ir saistītie uzņēmumi Kopienā, tādējādi nevar piekrist apgalvojumam, ka tie nav zinājuši par ASV un Kopienā spēkā esošajiem noteikumiem attiecībā uz izcelsmes statusa noteikšanu. |
| --- | --- |

(106)

Tomēr dati, kurus iesniedza šī persona, liecināja par to, ka 2004.–2006. gadā importa rādītāji ievērojami pārsniedz eksporta rādītājus, kas rosina domāt, ka ASV iekšzemes tirgū ir pieprasījums pēc biodīzeļdegvielas no citām valstīm. Turklāt šis pieņēmums ir diezgan vienkāršots, jo tajā nav ņemti vērā uz Kopienu eksportētie biodīzeļdegvielas daudzumi, kas ir tādas biodīzeļdegvielas maisījuma sastāvā, kurā i) maisījumu īpašības atšķiras no izejvielu īpašībām, kas visam maisītajam ražojumam piešķirtu ASV izcelsmes statusu, vai ii) maisījumi, kuru sastāvā ASV izcelsmes biodīzeļdegviela veido lielāko daļu, tādējādi piešķir ASV izcelsmes statusu visam maisītajam ražojumam. Saistībā ar šo jāatgādina, ka atbilstīgi pagaidu regulas 180. apsvērumā minētajam ASV uzņēmumi, uz kuriem attiecās izmeklēšana, paziņoja, ka uz Kopienu eksportētajos vai iekšzemes tirgū pārdotajos daudzumos ir neiespējami nodalīt pašu saražotos, ASV izcelsmes vai importētos daudzumus. Turklāt jānorāda, ka attiecīgie ASV uzņēmumi, šķiet, ir pareizi deklarējuši ražojuma izcelsmi, jo visos gadījumos ASV tika veikta tādas biodīzeļdegvielas turpmāka maisīšana, kuras izcelsme nav ASV. Izmeklēšanā aplūkotie ražotāji eksportētāji vairumā gadījumu ir ļoti lieli uzņēmumi vai uzņēmumu grupas, kurām ir saistītie uzņēmumi Kopienā, tādējādi nevar piekrist apgalvojumam, ka tie nav zinājuši par ASV un Kopienā spēkā esošajiem noteikumiem attiecībā uz izcelsmes statusa noteikšanu.

| (107) | Ievērojot visu iepriekš minēto, jāsecina, ka par attiecīgo periodu nav pamata precīzi noteikt importu, kas veikts Kopienā saskaņā ar splash un dash modeli. Turklāt tiek atzīts, ka nav pamata šādu eksportu, ja tāds ir veikts, uzskatīt par importu, kura izcelsme nav ASV. |
| --- | --- |

(107)

Ievērojot visu iepriekš minēto, jāsecina, ka par attiecīgo periodu nav pamata precīzi noteikt importu, kas veikts Kopienā saskaņā ar splash un dash modeli. Turklāt tiek atzīts, ka nav pamata šādu eksportu, ja tāds ir veikts, uzskatīt par importu, kura izcelsme nav ASV.

5.3.   Subsidētā importa cenas un cenu samazinājums

5.3.1.   Vienības pārdošanas cena

| (108) | Visu to ASV izcelsmes preču vienības pārdošanas cenas, kuras attiecīgajā periodā importētas Kopienas tirgū, kā noskaidrots pagaidu regulas 183. un 184. apsvērumā, ir norādītas tabulā turpmāk.

  5.   tabula











  Viss imports no ASV | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cenas EUR par tonnu | 463 | 575 | 600 | 596 | 616 |
| Indekss 2005. = 100 | 81 | 100 | 104 | 104 | 107 |
| Avots: ASV eksporta statistikas dati un izlasē iekļauto ASV eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(108)

Visu to ASV izcelsmes preču vienības pārdošanas cenas, kuras attiecīgajā periodā importētas Kopienas tirgū, kā noskaidrots pagaidu regulas 183. un 184. apsvērumā, ir norādītas tabulā turpmāk.

5.   tabula

Viss imports no ASV

2004.

2005.

2006.

2007.

IP

Cenas EUR par tonnu

463

575

600

596

616

Indekss 2005. = 100

81

100

104

104

107

Avots: ASV eksporta statistikas dati un izlasē iekļauto ASV eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem.

5.3.2.   Cenu samazinājums

| (109) | Lai izanalizētu cenu samazinājumu, vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautie Kopienas ražotāji bija noteikuši nesaistītiem pircējiem Kopienas tirgū un kas bija koriģētas atbilstoši ražotāja cenām, tika salīdzinātas ar attiecīgajām vidējām svērtajām cenām no ASV veiktajam importam, uz kuru attiecās dempings, kas noteiktas uz CIF pamata izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem ASV, par kuriem konstatēja, ka tie nodarbojas ar dempingu Kopienas tirgū. Kā aprakstīts pagaidu regulas 186. apsvērumā, vajadzības gadījumā tika koriģēti muitas nodokļi, pēcimportēšanas izmaksas un biodīzeļdegvielas ražošanā izmantoto izejvielu atšķirības. |
| --- | --- |

(109)

Lai izanalizētu cenu samazinājumu, vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautie Kopienas ražotāji bija noteikuši nesaistītiem pircējiem Kopienas tirgū un kas bija koriģētas atbilstoši ražotāja cenām, tika salīdzinātas ar attiecīgajām vidējām svērtajām cenām no ASV veiktajam importam, uz kuru attiecās dempings, kas noteiktas uz CIF pamata izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem ASV, par kuriem konstatēja, ka tie nodarbojas ar dempingu Kopienas tirgū. Kā aprakstīts pagaidu regulas 186. apsvērumā, vajadzības gadījumā tika koriģēti muitas nodokļi, pēcimportēšanas izmaksas un biodīzeļdegvielas ražošanā izmantoto izejvielu atšķirības.

| (110) | Daži ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka izejvielu atšķirību korekcija ir bijusi nepietiekami novērtēta, jo tā pareizi neatspoguļoja šo atšķirību tirgus vērtību. Turklāt tie apgalvoja, ka atšķirības būtu jāiegūst, izmantojot dažādiem biodīzeļdegvielas veidiem noteiktās cenas Kopienas tirgū, un to pamatoja ar atsauci uz tirgus analītiķa publicētām cenu kotācijām ar Antverpenē veiktu muitošanu. |
| --- | --- |

(110)

Daži ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka izejvielu atšķirību korekcija ir bijusi nepietiekami novērtēta, jo tā pareizi neatspoguļoja šo atšķirību tirgus vērtību. Turklāt tie apgalvoja, ka atšķirības būtu jāiegūst, izmantojot dažādiem biodīzeļdegvielas veidiem noteiktās cenas Kopienas tirgū, un to pamatoja ar atsauci uz tirgus analītiķa publicētām cenu kotācijām ar Antverpenē veiktu muitošanu.

| (111) | Šajā ziņā tiek norādīts, ka korekciju veica, izmantojot no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem saņemtos vispārējos, pārbaudītos datus par to darbībām ASV, tāpēc tās pamatā bija izmeklēšanā gūtie konstatējumi, kas ir visdrošākais informācijas avots. Turklāt cenu kotācija Kopienas līmenī attiecībā uz šo korekciju nebūtu piemērota, jo šos cenu līmeņus būtu ietekmējis ASV izcelsmes subsidētā importa līmenis. Šā iemesla dēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(111)

Šajā ziņā tiek norādīts, ka korekciju veica, izmantojot no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem saņemtos vispārējos, pārbaudītos datus par to darbībām ASV, tāpēc tās pamatā bija izmeklēšanā gūtie konstatējumi, kas ir visdrošākais informācijas avots. Turklāt cenu kotācija Kopienas līmenī attiecībā uz šo korekciju nebūtu piemērota, jo šos cenu līmeņus būtu ietekmējis ASV izcelsmes subsidētā importa līmenis. Šā iemesla dēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

| (112) | Minētie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka izejvielu atšķirību korekcija būtu jāpiemēro vienīgi izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju pārdevumiem, nevis izlasē iekļauto Kopienas ražotāju pārdevumiem, jo Kopienas ražotāju pārdevumus veido Kopienas standartiem atbilstīgi maisījumi. |
| --- | --- |

(112)

Minētie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka izejvielu atšķirību korekcija būtu jāpiemēro vienīgi izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju pārdevumiem, nevis izlasē iekļauto Kopienas ražotāju pārdevumiem, jo Kopienas ražotāju pārdevumus veido Kopienas standartiem atbilstīgi maisījumi.

| (113) | Tika konstatēts, ka šis apgalvojums ir neatbilstošs, jo korekcijas mērķis bija novērst izejvielu atšķirības, nevis to dažādo standartu atšķirības, ko piemēro Kopienas līmenī. Tāpēc šis pieprasījums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(113)

Tika konstatēts, ka šis apgalvojums ir neatbilstošs, jo korekcijas mērķis bija novērst izejvielu atšķirības, nevis to dažādo standartu atšķirības, ko piemēro Kopienas līmenī. Tāpēc šis pieprasījums tika noraidīts.

| (114) | Sūdzības iesniedzējs apstrīdēja šīs korekcijas lietderību, apgalvojot, ka gan Kopienas ražotāji, gan ASV eksportētāji izmanto dažādas izejvielas un izgatavo dažādus maisījumus, kuri tiek pārdoti abu pušu tirgos, tāpēc, izvēloties izejvielas, tām ir vienādas darbības iespējas. |
| --- | --- |

(114)

Sūdzības iesniedzējs apstrīdēja šīs korekcijas lietderību, apgalvojot, ka gan Kopienas ražotāji, gan ASV eksportētāji izmanto dažādas izejvielas un izgatavo dažādus maisījumus, kuri tiek pārdoti abu pušu tirgos, tāpēc, izvēloties izejvielas, tām ir vienādas darbības iespējas.

| (115) | Šajā ziņā tiek norādīts, ka gan Kopienas ražotāji, gan ASV ražotāji eksportētāji patiesi izmanto dažādus maisījumus, kas izgatavoti no dažādām izejvielām, tāpēc izejvielu sadalījums maisījumos dažādiem ražotājiem var ievērojami atšķirties, un tas var atšķirties pat starp viena un tā paša ražotāja pircējiem. Izmeklēšanā atklājās, ka tikai ļoti nedaudzos gadījumos maisījumi, kurus pārdeva izlasē iekļautie Kopienas ražotāji, bija identiski maisījumiem, kurus izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji bija pārdevuši Kopienas tirgū. Tāpēc, lai cenu samazinājuma aprēķinos tiktu ņemti vērā dažādie biodīzeļdegvielas veidi, tika uzskatīts par nepieciešamu koriģēt izejvielu atšķirības. Tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(115)

Šajā ziņā tiek norādīts, ka gan Kopienas ražotāji, gan ASV ražotāji eksportētāji patiesi izmanto dažādus maisījumus, kas izgatavoti no dažādām izejvielām, tāpēc izejvielu sadalījums maisījumos dažādiem ražotājiem var ievērojami atšķirties, un tas var atšķirties pat starp viena un tā paša ražotāja pircējiem. Izmeklēšanā atklājās, ka tikai ļoti nedaudzos gadījumos maisījumi, kurus pārdeva izlasē iekļautie Kopienas ražotāji, bija identiski maisījumiem, kurus izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji bija pārdevuši Kopienas tirgū. Tāpēc, lai cenu samazinājuma aprēķinos tiktu ņemti vērā dažādie biodīzeļdegvielas veidi, tika uzskatīts par nepieciešamu koriģēt izejvielu atšķirības. Tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida.

| (116) | Daži ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka, aprēķinot kaitējuma apjomu, tika izmantotas CIF cenas līdz Kopienas robežai, nevis tālākpārdošanas cenas, veicot pārdevumus pirmajam nesaistītajam pircējam. Tie apgalvoja, ka šie aprēķini jālabo, ņemot vērā pirmajam nesaistītajam pircējam veikto pārdevumu vērtību un daudzumus. |
| --- | --- |

(116)

Daži ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka, aprēķinot kaitējuma apjomu, tika izmantotas CIF cenas līdz Kopienas robežai, nevis tālākpārdošanas cenas, veicot pārdevumus pirmajam nesaistītajam pircējam. Tie apgalvoja, ka šie aprēķini jālabo, ņemot vērā pirmajam nesaistītajam pircējam veikto pārdevumu vērtību un daudzumus.

| (117) | Tika konstatēts, ka šis apgalvojums attiecas uz diviem ražotājiem eksportētājiem, un kaitējuma aprēķini tika attiecīgi koriģēti. |
| --- | --- |

(117)

Tika konstatēts, ka šis apgalvojums attiecas uz diviem ražotājiem eksportētājiem, un kaitējuma aprēķini tika attiecīgi koriģēti.

| (118) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika konstatēts, ka IP vidējā cenu samazinājuma starpība, kas izteikta procentos no Kopienas ražošanas nozares vidējām svērtajām ražotāja cenām, svārstījās no 18,9 % līdz 31,9 %, nevis kā pagaidu posmā – no 18,9 % līdz 33,0 %. |
| --- | --- |

(118)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika konstatēts, ka IP vidējā cenu samazinājuma starpība, kas izteikta procentos no Kopienas ražošanas nozares vidējām svērtajām ražotāja cenām, svārstījās no 18,9 % līdz 31,9 %, nevis kā pagaidu posmā – no 18,9 % līdz 33,0 %.

5.4.   Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā situācija

| (119) | Atbilstīgi pagaidu regulas 209.–212. apsvērumā minētajam tika konstatēts, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(119)

Atbilstīgi pagaidu regulas 209.–212. apsvērumā minētajam tika konstatēts, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta 5. punkta nozīmē.

| (120) | Pagaidu analīze liecināja par to, ka attiecīgajā periodā uzlabojās Kopienas ražošanas nozares rezultāti attiecībā uz dažiem apjoma rādītājiem, taču krietni pasliktinājās vairums rādītāju, kas raksturoja finansiālo stāvokli Kopienas ražošanas nozarē. Lai gan Kopienas ražošanas nozare spēja piesaistīt kapitālu ieguldījumiem, to ienesīgums IP krasi samazinājās, un attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās rentabilitāte. |
| --- | --- |

(120)

Pagaidu analīze liecināja par to, ka attiecīgajā periodā uzlabojās Kopienas ražošanas nozares rezultāti attiecībā uz dažiem apjoma rādītājiem, taču krietni pasliktinājās vairums rādītāju, kas raksturoja finansiālo stāvokli Kopienas ražošanas nozarē. Lai gan Kopienas ražošanas nozare spēja piesaistīt kapitālu ieguldījumiem, to ienesīgums IP krasi samazinājās, un attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās rentabilitāte.

| (121) | Viena no ieinteresētajā personām apgalvoja, ka pagaidu regulas 195. apsvērumā veiktā analīze par Kopienas ražošanas nozares izaugsmi nav pareiza. Tā īpaši apgalvoja, ka pagaidu regulā esot norādīts uz ievērojamu biodīzeļdegvielas pieprasījumu Kopienas tirgū, un tā rezultātā esot salīdzinoši palielinājušās Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas, turpretim nav tiešas atbilstības starp pieprasījuma palielināšanos un tirgus daļu. |
| --- | --- |

(121)

Viena no ieinteresētajā personām apgalvoja, ka pagaidu regulas 195. apsvērumā veiktā analīze par Kopienas ražošanas nozares izaugsmi nav pareiza. Tā īpaši apgalvoja, ka pagaidu regulā esot norādīts uz ievērojamu biodīzeļdegvielas pieprasījumu Kopienas tirgū, un tā rezultātā esot salīdzinoši palielinājušās Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas, turpretim nav tiešas atbilstības starp pieprasījuma palielināšanos un tirgus daļu.

| (122) | Minētā persona turklāt apgalvoja, ka nevar uzskatīt par nopietni skartiem tādus pagaidu regulas 195. apsvērumā minētos kaitējumu raksturojošos faktorus kā ražošana, ražošanas jaudas izmantojums, produktivitāte, pārdošanas apjomi, ieguldījumu politika un ieguldījumu ienesīgums. |
| --- | --- |

(122)

Minētā persona turklāt apgalvoja, ka nevar uzskatīt par nopietni skartiem tādus pagaidu regulas 195. apsvērumā minētos kaitējumu raksturojošos faktorus kā ražošana, ražošanas jaudas izmantojums, produktivitāte, pārdošanas apjomi, ieguldījumu politika un ieguldījumu ienesīgums.

| (123) | Arguments par neatbilstību starp pieprasījumu un tirgus daļu tiek pieņemts. Tomēr faktiski laikposmā no 2006. gada līdz IP izlasē iekļauto Kopienas ražotāju tirgus daļa palielinājās 1,2 reizes, turpretī subsidētā importa tirgus daļa šai paša laikposmā pieauga aptuveni 17 reizes. Šo salīdzinoši lielo ASV importa tirgus daļas pieaugumu radīja tas, ka ASV importam bija daudz zemākas pārdošanas cenas, kā norādīts 5. tabulā un 118. apsvērumā iepriekš. |
| --- | --- |

(123)

Arguments par neatbilstību starp pieprasījumu un tirgus daļu tiek pieņemts. Tomēr faktiski laikposmā no 2006. gada līdz IP izlasē iekļauto Kopienas ražotāju tirgus daļa palielinājās 1,2 reizes, turpretī subsidētā importa tirgus daļa šai paša laikposmā pieauga aptuveni 17 reizes. Šo salīdzinoši lielo ASV importa tirgus daļas pieaugumu radīja tas, ka ASV importam bija daudz zemākas pārdošanas cenas, kā norādīts 5. tabulā un 118. apsvērumā iepriekš.

| (124) | Attiecībā uz apgalvojumu par visu kaitējuma faktoru vispārējo novērtējumu tiek atzīts, ka tikai daži no šiem faktoriem pasliktinājās attiecīgajā periodā. Tomēr tiek norādīts, ka patiesi nopietni bija skarti faktori, kas raksturo Kopienas ražošanas nozares finansiālo stāvokli, proti, rentabilitāte, ieguldījumu ienesīgums un mazākā mērā – produktivitāte. Tas izskaidrojams ar to, ka Kopienas ražošanas nozarei bija jāpielāgojas cenu samazinājumam, ko bija izraisījusi ASV subsidētā importa radītā konkurence, un tā izvēlējās saglabāt savu klātbūtni tirgū uz rentabilitātes rēķina, nevis saglabāt rentabilitāti, bet zaudēt tirgus daļas. |
| --- | --- |

(124)

Attiecībā uz apgalvojumu par visu kaitējuma faktoru vispārējo novērtējumu tiek atzīts, ka tikai daži no šiem faktoriem pasliktinājās attiecīgajā periodā. Tomēr tiek norādīts, ka patiesi nopietni bija skarti faktori, kas raksturo Kopienas ražošanas nozares finansiālo stāvokli, proti, rentabilitāte, ieguldījumu ienesīgums un mazākā mērā – produktivitāte. Tas izskaidrojams ar to, ka Kopienas ražošanas nozarei bija jāpielāgojas cenu samazinājumam, ko bija izraisījusi ASV subsidētā importa radītā konkurence, un tā izvēlējās saglabāt savu klātbūtni tirgū uz rentabilitātes rēķina, nevis saglabāt rentabilitāti, bet zaudēt tirgus daļas.

| (125) | Dažas ieinteresētās personas un ASV valdība apgalvoja, ka izlasē iekļauto ES ražotāju rentabilitātes un ieguldījumu ienesīguma līmenis absolūtā izteiksmē 2007. gadā un IP vēl aizvien ir labs, neraugoties uz lielo samazinājumu, salīdzinot ar iepriekšējiem gadiem. Tās norādīja, ka laikposmā no 2004. līdz 2006. gadam sasniegtais rentabilitātes līmenis un ieguldījumu ienesīguma līmenis nebija ilgtspējīgi un ka ES biodīzeļdegvielas ražošanas nozarē kā visās jaunās rūpniecības nozarēs attiecīgajā periodā bija piedzīvots gan uzplaukums, gan lejupslīde. |
| --- | --- |

(125)

Dažas ieinteresētās personas un ASV valdība apgalvoja, ka izlasē iekļauto ES ražotāju rentabilitātes un ieguldījumu ienesīguma līmenis absolūtā izteiksmē 2007. gadā un IP vēl aizvien ir labs, neraugoties uz lielo samazinājumu, salīdzinot ar iepriekšējiem gadiem. Tās norādīja, ka laikposmā no 2004. līdz 2006. gadam sasniegtais rentabilitātes līmenis un ieguldījumu ienesīguma līmenis nebija ilgtspējīgi un ka ES biodīzeļdegvielas ražošanas nozarē kā visās jaunās rūpniecības nozarēs attiecīgajā periodā bija piedzīvots gan uzplaukums, gan lejupslīde.

| (126) | Šajā ziņā jāatgādina, ka daži izlasē iekļautie ASV uzņēmumi līdzīgos tirgus attīstības apstākļos attiecīgajā periodā bija sasnieguši daudz augstāku rentabilitāti, kas pārsniedza 30 %. Turklāt jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozarē novērotais rentabilitātes un ieguldījumu ienesīguma samazinājums bija ļoti straujš un notika laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam, kas precīzi sakrita ar ASV biodīzeļdegvielas importa parādīšanos. |
| --- | --- |

(126)

Šajā ziņā jāatgādina, ka daži izlasē iekļautie ASV uzņēmumi līdzīgos tirgus attīstības apstākļos attiecīgajā periodā bija sasnieguši daudz augstāku rentabilitāti, kas pārsniedza 30 %. Turklāt jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozarē novērotais rentabilitātes un ieguldījumu ienesīguma samazinājums bija ļoti straujš un notika laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam, kas precīzi sakrita ar ASV biodīzeļdegvielas importa parādīšanos.

| (127) | Vairāki Kopienas ražotāji apgalvoja, ka, novērtējot kaitējumu, īpaši ņemot vērā vairākus jaunu projektu sašaurināšanas, slēgšanas vai atlikšanas gadījumus, kas attiecīgajā periodā bija novēroti šajos uzņēmumos, pilnībā jāņem vērā izlasē neiekļauto Kopienas uzņēmumu stāvoklis. |
| --- | --- |

(127)

Vairāki Kopienas ražotāji apgalvoja, ka, novērtējot kaitējumu, īpaši ņemot vērā vairākus jaunu projektu sašaurināšanas, slēgšanas vai atlikšanas gadījumus, kas attiecīgajā periodā bija novēroti šajos uzņēmumos, pilnībā jāņem vērā izlasē neiekļauto Kopienas uzņēmumu stāvoklis.

| (128) | No vienas puses, viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka pagaidu regulā ietvertā atsauce uz izlasē neiekļautajiem Kopienas ražotājiem ir neatbilstīga, jo izlasē neiekļauto ražotāju sniegtos nepārbaudītos datus nevar izmantot kaitējuma pierādīšanai. Turklāt šī persona pieprasa izmantot publiskus datus, demonstrējot to, ka šie izlasē neiekļautie ražotāji ir strādājuši ar peļņu. |
| --- | --- |

(128)

No vienas puses, viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka pagaidu regulā ietvertā atsauce uz izlasē neiekļautajiem Kopienas ražotājiem ir neatbilstīga, jo izlasē neiekļauto ražotāju sniegtos nepārbaudītos datus nevar izmantot kaitējuma pierādīšanai. Turklāt šī persona pieprasa izmantot publiskus datus, demonstrējot to, ka šie izlasē neiekļautie ražotāji ir strādājuši ar peļņu.

| (129) | Saistībā ar šiem diviem apgalvojumiem jāatgādina, ka pagaidu regulas 205.–208. apsvērumā ir minēts, ka izlasē neiekļauto Kopienas ražotāju stāvokli var izmantot kā papildu norādi uz kaitējumu, neskarot kaitējuma rādītāju un kaitējuma apjoma aprēķinus, kuros faktiski tika izmantota pārbaudīta informācija. Tāpēc šīs personas apgalvojums tika noraidīts. No otras puses, nebija pārbaudītu statistikas datu vai atsevišķas informācijas par visu izlasē neiekļauto ES ražotāju stāvokli, tāpēc ir neiespējami precīzi noteikt visus Kopienas ražotājus, kā to bija ierosinājuši Kopienas ražotāji. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(129)

Saistībā ar šiem diviem apgalvojumiem jāatgādina, ka pagaidu regulas 205.–208. apsvērumā ir minēts, ka izlasē neiekļauto Kopienas ražotāju stāvokli var izmantot kā papildu norādi uz kaitējumu, neskarot kaitējuma rādītāju un kaitējuma apjoma aprēķinus, kuros faktiski tika izmantota pārbaudīta informācija. Tāpēc šīs personas apgalvojums tika noraidīts. No otras puses, nebija pārbaudītu statistikas datu vai atsevišķas informācijas par visu izlasē neiekļauto ES ražotāju stāvokli, tāpēc ir neiespējami precīzi noteikt visus Kopienas ražotājus, kā to bija ierosinājuši Kopienas ražotāji. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

| (130) | Nav citu piezīmju par pagaidu konstatējumiem saistībā ar Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 188.–194. apsvērumu un 196.–208. apsvērumu. |
| --- | --- |

(130)

Nav citu piezīmju par pagaidu konstatējumiem saistībā ar Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 188.–194. apsvērumu un 196.–208. apsvērumu.

| (131) | Tiek apstiprināts arī pagaidu regulas 209.–212. apsvērumā izklāstītais secinājums, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(131)

Tiek apstiprināts arī pagaidu regulas 209.–212. apsvērumā izklāstītais secinājums, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums.

6.   CĒLOŅSAKARĪBA

6.1.   Ietekme, ko rada subsidētais imports

| (132) | Jāatgādina, ka subsidētā importa apjomi no ASV analizētajā periodā ievērojami palielinājās. Turklāt skaidri redzams, ka laiks, kad parādījās subsidētais imports, sakrita ar periodu, kad pasliktinājās Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis. Minētā ražošanas nozare nevarēja noteikt cenas atbilstīgi tirgus apstākļiem un izmaksu palielinājumam, jo IP tās cenas tika samazinātas subsidētā importa dēļ. |
| --- | --- |

(132)

Jāatgādina, ka subsidētā importa apjomi no ASV analizētajā periodā ievērojami palielinājās. Turklāt skaidri redzams, ka laiks, kad parādījās subsidētais imports, sakrita ar periodu, kad pasliktinājās Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis. Minētā ražošanas nozare nevarēja noteikt cenas atbilstīgi tirgus apstākļiem un izmaksu palielinājumam, jo IP tās cenas tika samazinātas subsidētā importa dēļ.

| (133) | Tāpēc tiek apstiprināts, ka subsidētais ASV imports par zemām cenām, kas parādījās IP, būtiski negatīvi ietekmēja Kopienas ražošanas nozares ekonomisko situāciju. |
| --- | --- |

(133)

Tāpēc tiek apstiprināts, ka subsidētais ASV imports par zemām cenām, kas parādījās IP, būtiski negatīvi ietekmēja Kopienas ražošanas nozares ekonomisko situāciju.

6.2.   Citu faktoru ietekme

6.2.1.   Imports no citām trešajām valstīm

| (134) | Nav citu piezīmju, ar kurām varētu pamatot grozījumus pagaidu konstatējumos, tāpēc tiek apstiprināts, ka imports no citām trešajām valstīm ir tikai pavisam nedaudz ietekmējis Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(134)

Nav citu piezīmju, ar kurām varētu pamatot grozījumus pagaidu konstatējumos, tāpēc tiek apstiprināts, ka imports no citām trešajām valstīm ir tikai pavisam nedaudz ietekmējis Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu.

6.2.2.   Pieprasījuma attīstība

| (135) | Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka pieprasījuma samazinājums laikposmā no 2007. gada līdz IP, pat ja tas būtu neliels (0,5 %), tomēr radītu kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, un norādīja, ka varbūtējs 10 % pieprasījuma palielinājums radītu papildu pārdošanas apjomu 205 733 tonnas, ja Kopienas ražošanas nozare saglabātu to pašu 29,8 % tirgus daļu, kas bija reģistrēta IP. |
| --- | --- |

(135)

Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka pieprasījuma samazinājums laikposmā no 2007. gada līdz IP, pat ja tas būtu neliels (0,5 %), tomēr radītu kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, un norādīja, ka varbūtējs 10 % pieprasījuma palielinājums radītu papildu pārdošanas apjomu 205 733 tonnas, ja Kopienas ražošanas nozare saglabātu to pašu 29,8 % tirgus daļu, kas bija reģistrēta IP.

| (136) | Šajā ziņā jānorāda, ka minētās personas apgalvojumu pamatā bija vispārīgi un nepamatoti pieņēmumi. Turklāt, fakts, ka Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa laikposmā no 2007. gada līdz IP pieauga par 2,8 procentpunktiem, patiešām pamatotu pagaidu regulas 223. apsvērumā izdarīto secinājumu, ka šis nelielais pieprasījuma samazinājums laikposmā no 2007. gada līdz IP nav saistāms ar Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu. Citu piezīmju par pieprasījuma attīstību Kopienas tirgū nebija, tāpēc pagaidu regulas 223. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(136)

Šajā ziņā jānorāda, ka minētās personas apgalvojumu pamatā bija vispārīgi un nepamatoti pieņēmumi. Turklāt, fakts, ka Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa laikposmā no 2007. gada līdz IP pieauga par 2,8 procentpunktiem, patiešām pamatotu pagaidu regulas 223. apsvērumā izdarīto secinājumu, ka šis nelielais pieprasījuma samazinājums laikposmā no 2007. gada līdz IP nav saistāms ar Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu. Citu piezīmju par pieprasījuma attīstību Kopienas tirgū nebija, tāpēc pagaidu regulas 223. apsvērums tiek apstiprināts.

6.2.3.   Publiskās politikas jomā pieņemtie lēmumi

| (137) | Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka enerģētikas nodokļa atkārtota ieviešana Vācijā negatīvi ietekmētu to Kopienas ražotāju ekonomisko stāvokli, kuri apgādā minēto tirgu, jo šo pasākumu dēļ būtiski saruktu pieprasījums pēc B100 biodīzeļdegvielas, kas bija vismaz 1,5 miljoni tonnu. Atbildot uz pagaidu regulas 225. apsvērumā izklāstītajiem izmeklēšanas konstatējumiem, tika arī apgalvots, ka pat tad, ja tiktu ieviests noteikums par biodīzeļdegvielas kvotu 4,4 % apmērā dīzeļdegvielai, kas transporta mērķiem bija laista Vācijas tirgū (B5), tādējādi kompensējot iespējamo B100 pārdošanas apjomu zaudējumu, B100 biodīzeļdegvielas cenas atšķirtos no B5 maisījumu ražošanai paredzētās biodīzeļdegvielas cenām. Tika apgalvots, ka B100 ražošanā kā izejvielu izmantoja vienīgi dārgākās rapša sēklas, turpretī B5 biodīzeļdegvielu ražoja no dažādām izejvielām, kas tādējādi negatīvi ietekmēja Kopienas ražotāju vidējo cenu. |
| --- | --- |

(137)

Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka enerģētikas nodokļa atkārtota ieviešana Vācijā negatīvi ietekmētu to Kopienas ražotāju ekonomisko stāvokli, kuri apgādā minēto tirgu, jo šo pasākumu dēļ būtiski saruktu pieprasījums pēc B100 biodīzeļdegvielas, kas bija vismaz 1,5 miljoni tonnu. Atbildot uz pagaidu regulas 225. apsvērumā izklāstītajiem izmeklēšanas konstatējumiem, tika arī apgalvots, ka pat tad, ja tiktu ieviests noteikums par biodīzeļdegvielas kvotu 4,4 % apmērā dīzeļdegvielai, kas transporta mērķiem bija laista Vācijas tirgū (B5), tādējādi kompensējot iespējamo B100 pārdošanas apjomu zaudējumu, B100 biodīzeļdegvielas cenas atšķirtos no B5 maisījumu ražošanai paredzētās biodīzeļdegvielas cenām. Tika apgalvots, ka B100 ražošanā kā izejvielu izmantoja vienīgi dārgākās rapša sēklas, turpretī B5 biodīzeļdegvielu ražoja no dažādām izejvielām, kas tādējādi negatīvi ietekmēja Kopienas ražotāju vidējo cenu.

| (138) | Šajā ziņā jāatgādina, ka pretēji minētās personas apgalvojumiem izmeklēšanā ir atklāts, ka to izlasē iekļauto Kopienas ražotāju pārdošanas apjomi, kuri apgādāja Vācijas tirgu, laikposmā no 2006. gada līdz IP pieauga par 68 %, kas patiesi apstiprina pagaidu konstatējumu, ka visus zaudējumus saistībā ar B100 pārdevumiem kompensēja ar obligāto noteikumu par biodīzeļdegvielas maisījumu. Turklāt jānorāda, ka, no 2006. gada 1. augusta ieviešot nodokli 0,09 euro par 1 litru biodīzeļdegvielas, tas nesagrāva tirgu, kā to apgalvoja minētā persona, taču B100 pārdevumi IP pēdējā ceturksnī patiešām ievērojami samazinājās, jo no 2008. gada 1. janvāra šis nodoklis tika paaugstināts līdz 0,15 euro par litru. Tika konstatēts, ka šīs personas apgalvojumi par ietekmi uz cenām nebija pamatoti, jo biodīzeļdegvielai, ko izmantoja abu veidu ražojumu izgatavošanai, bija jāatbilst vienām un tām pašām normām, proti, vienu un to pašu izejvielu maisījumu varēja izmantot abu biodīzeļdegvielas veidu izgatavošanai, tāpēc cenu atšķirība starp šiem abiem biodīzeļdegvielas veidiem nav pierādīta. Pamatojoties uz iepriekš minēto, šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(138)

Šajā ziņā jāatgādina, ka pretēji minētās personas apgalvojumiem izmeklēšanā ir atklāts, ka to izlasē iekļauto Kopienas ražotāju pārdošanas apjomi, kuri apgādāja Vācijas tirgu, laikposmā no 2006. gada līdz IP pieauga par 68 %, kas patiesi apstiprina pagaidu konstatējumu, ka visus zaudējumus saistībā ar B100 pārdevumiem kompensēja ar obligāto noteikumu par biodīzeļdegvielas maisījumu. Turklāt jānorāda, ka, no 2006. gada 1. augusta ieviešot nodokli 0,09 euro par 1 litru biodīzeļdegvielas, tas nesagrāva tirgu, kā to apgalvoja minētā persona, taču B100 pārdevumi IP pēdējā ceturksnī patiešām ievērojami samazinājās, jo no 2008. gada 1. janvāra šis nodoklis tika paaugstināts līdz 0,15 euro par litru. Tika konstatēts, ka šīs personas apgalvojumi par ietekmi uz cenām nebija pamatoti, jo biodīzeļdegvielai, ko izmantoja abu veidu ražojumu izgatavošanai, bija jāatbilst vienām un tām pašām normām, proti, vienu un to pašu izejvielu maisījumu varēja izmantot abu biodīzeļdegvielas veidu izgatavošanai, tāpēc cenu atšķirība starp šiem abiem biodīzeļdegvielas veidiem nav pierādīta. Pamatojoties uz iepriekš minēto, šis apgalvojums tika noraidīts.

| (139) | Nav saņemtas piezīmes par publiskās politikas jomā pieņemtajiem lēmumiem, tāpēc pagaidu regulas 226. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(139)

Nav saņemtas piezīmes par publiskās politikas jomā pieņemtajiem lēmumiem, tāpēc pagaidu regulas 226. apsvērums tiek apstiprināts.

6.2.4.   Kopienas ražotāju neizmantotā ražošanas jauda

| (140) | Atzīstot, ka izlasē iekļauto Kopienas ražotāju jaudas izmantojuma apjoms saglabājas diezgan augsts, viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka izlasē iekļauto Kopienas ražotāju saražotā pārprodukcija joprojām varētu izraisīt kaitējumu, jo palielinātos nemainīgās izmaksas, kas negatīvi ietekmētu rentabilitāti. Tā arī apgalvoja, ka minēto ražotāju neto aktīvu vērtības pieaugums izraisītu nemainīgo izmaksu palielinājumu, jo lielākas būtu finanšu izmaksas un amortizācija. |
| --- | --- |

(140)

Atzīstot, ka izlasē iekļauto Kopienas ražotāju jaudas izmantojuma apjoms saglabājas diezgan augsts, viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka izlasē iekļauto Kopienas ražotāju saražotā pārprodukcija joprojām varētu izraisīt kaitējumu, jo palielinātos nemainīgās izmaksas, kas negatīvi ietekmētu rentabilitāti. Tā arī apgalvoja, ka minēto ražotāju neto aktīvu vērtības pieaugums izraisītu nemainīgo izmaksu palielinājumu, jo lielākas būtu finanšu izmaksas un amortizācija.

| (141) | Šajā ziņā jāatgādina, ka, detalizēti izanalizējot mainīgo un nemainīgo izmaksu daļu Kopienas ražošanas nozares izmaksu struktūrā, tika noteikts, ka nemainīgās izmaksas veido tikai 6 % no kopējām izmaksām (pagaidu regulas 228. apsvērums). Turklāt šajā analīzē bija redzams, ka analizētajā periodā šā procentuālā rādītāja svārstības analizētajā periodā bija nebūtiskas. Attiecībā uz apgalvojumu par neto aktīvu vērtības pieauguma ietekmi uz rentabilitāti jānorāda, ka izmaksu palielinājums absolūtā izteiksmē nebūt ne vienmēr izraisa vienības ražošanas izmaksu pieaugumu, jo šis pieaugums ir atkarīgs no ražošanas apjoma, kas atbilstoši pagaidu regulas 4. tabulā minētajam analizētajā periodā nepārtraukti palielinājās. Tāpēc lielākas nemainīgās izmaksas absolūtā izteiksmē tika izskaidrotas ar ražošanas apjoma pieaugumu, kā rezultātā tika iegūta iepriekšminētā nemainīgo izmaksu daļa kopējās izmaksās. Pamatojoties uz iepriekš minēto, šīs ieinteresētās personas apgalvojumi bija jānoraida. |
| --- | --- |

(141)

Šajā ziņā jāatgādina, ka, detalizēti izanalizējot mainīgo un nemainīgo izmaksu daļu Kopienas ražošanas nozares izmaksu struktūrā, tika noteikts, ka nemainīgās izmaksas veido tikai 6 % no kopējām izmaksām (pagaidu regulas 228. apsvērums). Turklāt šajā analīzē bija redzams, ka analizētajā periodā šā procentuālā rādītāja svārstības analizētajā periodā bija nebūtiskas. Attiecībā uz apgalvojumu par neto aktīvu vērtības pieauguma ietekmi uz rentabilitāti jānorāda, ka izmaksu palielinājums absolūtā izteiksmē nebūt ne vienmēr izraisa vienības ražošanas izmaksu pieaugumu, jo šis pieaugums ir atkarīgs no ražošanas apjoma, kas atbilstoši pagaidu regulas 4. tabulā minētajam analizētajā periodā nepārtraukti palielinājās. Tāpēc lielākas nemainīgās izmaksas absolūtā izteiksmē tika izskaidrotas ar ražošanas apjoma pieaugumu, kā rezultātā tika iegūta iepriekšminētā nemainīgo izmaksu daļa kopējās izmaksās. Pamatojoties uz iepriekš minēto, šīs ieinteresētās personas apgalvojumi bija jānoraida.

| (142) | Minētā persona apgalvoja, ka Kopienas ražotāju kopējā spēja saražot vairāk nekā nepieciešams tieši ietekmē cenas, jo ražotāji savā starpā nopietni cīnītos par to, lai iegūtu līgumus līdz robežizmaksām, tāpēc ražotājiem ar lielāku jaudas izmantojumu jābūt visenerģiskākajiem pārdošanā, lai samazinātu konkurentu cenas. Pamatojot šo apgalvojumu, minētā persona iesniedza viena izlasē iekļautā uzņēmuma paziņojumu par tā 2007. gada finanšu pārskatu. |
| --- | --- |

(142)

Minētā persona apgalvoja, ka Kopienas ražotāju kopējā spēja saražot vairāk nekā nepieciešams tieši ietekmē cenas, jo ražotāji savā starpā nopietni cīnītos par to, lai iegūtu līgumus līdz robežizmaksām, tāpēc ražotājiem ar lielāku jaudas izmantojumu jābūt visenerģiskākajiem pārdošanā, lai samazinātu konkurentu cenas. Pamatojot šo apgalvojumu, minētā persona iesniedza viena izlasē iekļautā uzņēmuma paziņojumu par tā 2007. gada finanšu pārskatu.

| (143) | Tomēr šīs personas apgalvojumi netika pamatoti ar pierādījumiem, jo šajā paziņojumā nebija nevienas atsauces uz iespējamo cenu konkurenci pārprodukcijas dēļ. Tajā drīzāk bija norādīts uz to, ka Vācijas valdība no 2008. gada 1. janvāra bija palielinājusi enerģētikas nodokli B100 biodīzeļdegvielai, kas veicināja konkurenci B5 biodīzeļdegvielas tirgū. Pamatojoties uz iepriekš minēto, šis apgalvojums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(143)

Tomēr šīs personas apgalvojumi netika pamatoti ar pierādījumiem, jo šajā paziņojumā nebija nevienas atsauces uz iespējamo cenu konkurenci pārprodukcijas dēļ. Tajā drīzāk bija norādīts uz to, ka Vācijas valdība no 2008. gada 1. janvāra bija palielinājusi enerģētikas nodokli B100 biodīzeļdegvielai, kas veicināja konkurenci B5 biodīzeļdegvielas tirgū. Pamatojoties uz iepriekš minēto, šis apgalvojums bija jānoraida.

| (144) | Nav saņemtas piezīmes par Kopienas ražotāju neizmantoto ražošanas jaudu, tāpēc pagaidu regulas 227.–230. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(144)

Nav saņemtas piezīmes par Kopienas ražotāju neizmantoto ražošanas jaudu, tāpēc pagaidu regulas 227.–230. apsvērums tiek apstiprināts.

6.2.5.   Izejvielu pieprasījuma palielinājums un cenu pieaugums

| (145) | Viena no ieinteresētajām personām un ASV valdība apgalvoja, ka nevienā no pagaidu regulas 231.–235. apsvērumā izvirzītajiem argumentiem nav aplūkots jautājums par to, ka sojas eļļas, palmu eļļas un kanola eļļas cenas ASV kopš 2004. gada vienmēr ir bijušas ievērojami zemākas nekā rapša sēklu cenas Kopienā, kas dod ievērojamas konkurences priekšrocības no ASV importētai biodīzeļdegvielai. |
| --- | --- |

(145)

Viena no ieinteresētajām personām un ASV valdība apgalvoja, ka nevienā no pagaidu regulas 231.–235. apsvērumā izvirzītajiem argumentiem nav aplūkots jautājums par to, ka sojas eļļas, palmu eļļas un kanola eļļas cenas ASV kopš 2004. gada vienmēr ir bijušas ievērojami zemākas nekā rapša sēklu cenas Kopienā, kas dod ievērojamas konkurences priekšrocības no ASV importētai biodīzeļdegvielai.

| (146) | Jāatgādina, ka izmeklēšanā bija jānosaka, vai subsidētais imports (cenu un apjoma nozīmē) radījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei vai arī šādu būtisku kaitējumu izraisījuši citi faktori. Saistībā ar šo pamatregulas 8. panta 6. punktā ir noteikts, ka jāpierāda fakts, ka subsidētā importa cenu līmenis rada kaitējumu. Tas attiecas vienīgi uz cenu līmeņu starpību, un tādējādi nav jāanalizē faktori, kas ietekmējuši minēto cenu līmeni. |
| --- | --- |

(146)

Jāatgādina, ka izmeklēšanā bija jānosaka, vai subsidētais imports (cenu un apjoma nozīmē) radījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei vai arī šādu būtisku kaitējumu izraisījuši citi faktori. Saistībā ar šo pamatregulas 8. panta 6. punktā ir noteikts, ka jāpierāda fakts, ka subsidētā importa cenu līmenis rada kaitējumu. Tas attiecas vienīgi uz cenu līmeņu starpību, un tādējādi nav jāanalizē faktori, kas ietekmējuši minēto cenu līmeni.

| (147) | Praksē subsidētā importa ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares cenām galvenokārt pārbauda, nosakot cenas samazinājumu, cenu lejupslīdi un cenu iesaldēšanu. Šim nolūkam subsidētā eksporta cenas tiek salīdzinātas ar Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenām, un kaitējuma aprēķinos izmantotās eksporta cenas dažos gadījumos ir jākoriģē, lai iegūtu salīdzināmu pamatu. Tādējādi korekciju izmantošana šajā kontekstā nodrošina tikai to, ka cenu atšķirība tiek noteikta uz salīdzināma pamata. No iepriekš minētā kļūst pilnīgi skaidrs, ka izejvielu cenas eksportētājvalstī principā nevar būt kaitējuma faktors. |
| --- | --- |

(147)

Praksē subsidētā importa ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares cenām galvenokārt pārbauda, nosakot cenas samazinājumu, cenu lejupslīdi un cenu iesaldēšanu. Šim nolūkam subsidētā eksporta cenas tiek salīdzinātas ar Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenām, un kaitējuma aprēķinos izmantotās eksporta cenas dažos gadījumos ir jākoriģē, lai iegūtu salīdzināmu pamatu. Tādējādi korekciju izmantošana šajā kontekstā nodrošina tikai to, ka cenu atšķirība tiek noteikta uz salīdzināma pamata. No iepriekš minētā kļūst pilnīgi skaidrs, ka izejvielu cenas eksportētājvalstī principā nevar būt kaitējuma faktors.

| (148) | Iepriekš minēto apstiprina arī pamatregulas 8. panta 7. punkta formulējums, kurā ietverta atsauce uz zināmiem faktoriem, kuri nav subsidētais imports. Citu zināmo faktoru uzskaitījums šajā pantā nenorāda ne uz vienu faktoru, kas ietekmē subsidētā importa cenu līmeni. Apkopojot iepriekš teikto, ja imports ir subsidēts un pat ja tas guvis labumu no labvēlīgas izejvielu cenu attīstības, tiek uzskatīts, ka šāda attīstība nevar būt faktors, kas rada kaitējumu. |
| --- | --- |

(148)

Iepriekš minēto apstiprina arī pamatregulas 8. panta 7. punkta formulējums, kurā ietverta atsauce uz zināmiem faktoriem, kuri nav subsidētais imports. Citu zināmo faktoru uzskaitījums šajā pantā nenorāda ne uz vienu faktoru, kas ietekmē subsidētā importa cenu līmeni. Apkopojot iepriekš teikto, ja imports ir subsidēts un pat ja tas guvis labumu no labvēlīgas izejvielu cenu attīstības, tiek uzskatīts, ka šāda attīstība nevar būt faktors, kas rada kaitējumu.

| (149) | Tādējādi to faktoru analīze, kuri ietekmē subsidētā importa cenu līmeni, piemēram, iespējamo konkurences priekšrocību zemāku izejvielu cenu dēļ, nevar būt izšķirīga, un šāda analīze pārsniegtu pamatregulas prasības. |
| --- | --- |

(149)

Tādējādi to faktoru analīze, kuri ietekmē subsidētā importa cenu līmeni, piemēram, iespējamo konkurences priekšrocību zemāku izejvielu cenu dēļ, nevar būt izšķirīga, un šāda analīze pārsniegtu pamatregulas prasības.

| (150) | Visos gadījumos un neskarot iepriekš minēto, jāatgādina, ka IP visā pasaulē bija vērojams vispārējs lauksaimniecības produktu cenu pieaugums, un sojas pupu (kas ir galvenā attiecīgās valsts ražotāju izmantotā izejviela) eļļas cenu pieaugums bija izteiktāks nekā rapša sēklu eļļas cenu pieaugums tajā pašā periodā. Tomēr šāds izmaksu palielinājums ASV neatspoguļojās subsidētā importa cenās Kopienas tirgū, kas ievērojami samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(150)

Visos gadījumos un neskarot iepriekš minēto, jāatgādina, ka IP visā pasaulē bija vērojams vispārējs lauksaimniecības produktu cenu pieaugums, un sojas pupu (kas ir galvenā attiecīgās valsts ražotāju izmantotā izejviela) eļļas cenu pieaugums bija izteiktāks nekā rapša sēklu eļļas cenu pieaugums tajā pašā periodā. Tomēr šāds izmaksu palielinājums ASV neatspoguļojās subsidētā importa cenās Kopienas tirgū, kas ievērojami samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas.

| (151) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, šo personu apgalvojums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(151)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, šo personu apgalvojums bija jānoraida.

| (152) | Citu piezīmju par pieaugošo izejvielu pieprasījumu un cenu pieaugumu nav, tāpēc pagaidu regulas 231.–238. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(152)

Citu piezīmju par pieaugošo izejvielu pieprasījumu un cenu pieaugumu nav, tāpēc pagaidu regulas 231.–238. apsvērums tiek apstiprināts.

6.2.6.   Minerālās dīzeļdegvielas cenu attīstība

| (153) | Viena no ieinteresētajām personām uzturēja savu apgalvojumu (skatīt pagaidu regulas 236. apsvērumu) un turklāt iebilda, ka minerālās dīzeļdegvielas cenas noteiktu maksimālo robežu, līdz kurai biodīzeļdegvielas ražotāji varētu paaugstināt cenas atbilstoši izejvielu cenu palielinājumam. |
| --- | --- |

(153)

Viena no ieinteresētajām personām uzturēja savu apgalvojumu (skatīt pagaidu regulas 236. apsvērumu) un turklāt iebilda, ka minerālās dīzeļdegvielas cenas noteiktu maksimālo robežu, līdz kurai biodīzeļdegvielas ražotāji varētu paaugstināt cenas atbilstoši izejvielu cenu palielinājumam.

| (154) | Šajā ziņā jānorāda, ka visi Kopienas ražotāji apgādāja tirgus, kuros ir noteikti obligātie mērķi attiecībā uz maisījumiem. Turklāt vairumā dalībvalstu biodīzeļdegvielai noteikto nodokli atcēla, tādējādi tās cena ir salīdzināma ar minerālās dīzeļdegvielas cenu, kas palielināta, ņemot vērā minerālajai dīzeļdegvielai piemērojamo enerģētikas nodokli. Tas nozīmē, ka šeit ir iespējams saskatīt saistību ar naftas cenām, un izmeklēšanā konstatēja, ka iepriekšminēto iemeslu dēļ biodīzeļdegvielu patiešām var pārdot par cenām, kas ir augstākas nekā minerālās dīzeļdegvielas cenas. Turklāt šī persona neiesniedza apstiprinošus pierādījumus tam, ka minerālās degvielas cenas, kas IP otrajā pusē bija ļoti augstas, bija pakļautas Kopienas biodīzeļdegvielas ražotāju IP noteikto cenu spiedienam. |
| --- | --- |

(154)

Šajā ziņā jānorāda, ka visi Kopienas ražotāji apgādāja tirgus, kuros ir noteikti obligātie mērķi attiecībā uz maisījumiem. Turklāt vairumā dalībvalstu biodīzeļdegvielai noteikto nodokli atcēla, tādējādi tās cena ir salīdzināma ar minerālās dīzeļdegvielas cenu, kas palielināta, ņemot vērā minerālajai dīzeļdegvielai piemērojamo enerģētikas nodokli. Tas nozīmē, ka šeit ir iespējams saskatīt saistību ar naftas cenām, un izmeklēšanā konstatēja, ka iepriekšminēto iemeslu dēļ biodīzeļdegvielu patiešām var pārdot par cenām, kas ir augstākas nekā minerālās dīzeļdegvielas cenas. Turklāt šī persona neiesniedza apstiprinošus pierādījumus tam, ka minerālās degvielas cenas, kas IP otrajā pusē bija ļoti augstas, bija pakļautas Kopienas biodīzeļdegvielas ražotāju IP noteikto cenu spiedienam.

| (155) | Netika saņemtas piezīmes par minerālās degvielas cenu attīstību, tāpēc jāsecina, ka šis faktors nav izraisījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(155)

Netika saņemtas piezīmes par minerālās degvielas cenu attīstību, tāpēc jāsecina, ka šis faktors nav izraisījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

6.2.7.   Biodīzeļdegvielas ražotņu izvietojuma Kopienā nozīme

| (156) | Netika saņemtas piezīmes par biodīzeļdegvielas rūpnīcu izvietojumu Kopienā, tāpēc pagaidu regulas 239.–241. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(156)

Netika saņemtas piezīmes par biodīzeļdegvielas rūpnīcu izvietojumu Kopienā, tāpēc pagaidu regulas 239.–241. apsvērums tiek apstiprināts.

6.2.8.   Ar ASV eksportētājiem saistītie ražotāji

| (157) | Netika saņemtas citas piezīmes par to, kā imports no ASV ietekmē ar ASV ražotājiem saistītos ražotājus, tāpēc pagaidu regulas 242. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(157)

Netika saņemtas citas piezīmes par to, kā imports no ASV ietekmē ar ASV ražotājiem saistītos ražotājus, tāpēc pagaidu regulas 242. apsvērums tiek apstiprināts.

6.2.9.   Secinājums par cēloņsakarību

| (158) | Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka netika saņemtas citas piezīmes, pagaidu regulas 243.–245. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(158)

Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka netika saņemtas citas piezīmes, pagaidu regulas 243.–245. apsvērums tiek apstiprināts.

7.   KOPIENAS INTERESES

7.1.   Kopienas ražošanas nozare

| (159) | Pēc provizoriskās izpaušanas Kopienas ražošanas nozares ražotāji atbalstīja Komisijas konstatējumus un apstiprināja, ka pasākumu noteikšana būtu šo ražotāju interesēs. |
| --- | --- |

(159)

Pēc provizoriskās izpaušanas Kopienas ražošanas nozares ražotāji atbalstīja Komisijas konstatējumus un apstiprināja, ka pasākumu noteikšana būtu šo ražotāju interesēs.

| (160) | Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka pasākumu noteikšana nebūtu Kopienas ražošanas nozares interesēs, jo pasākumu rezultātā mainītos tirdzniecības plūsmas, t. i., importa plūsma no tām valstīm, uz kurām pasākumi neattiecas, jo i) Kopienas tirgus dalībnieki arī turpmāk pieprasītu lētāku biodīzeļdegvielu, ko iegūst no sojas pupu eļļas un palmu eļļas, lai papildinātu to ar dārgāku no rapša seklām iegūtu biodīzeļdegvielu, ko ražo Kopienas ražošanas nozare, un ii) jo ar biodīzeļdegvielu, kas iegūta no rapša sēklu eļļas, nepietiks, lai apmierinātu pieprasījumu. |
| --- | --- |

(160)

Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka pasākumu noteikšana nebūtu Kopienas ražošanas nozares interesēs, jo pasākumu rezultātā mainītos tirdzniecības plūsmas, t. i., importa plūsma no tām valstīm, uz kurām pasākumi neattiecas, jo i) Kopienas tirgus dalībnieki arī turpmāk pieprasītu lētāku biodīzeļdegvielu, ko iegūst no sojas pupu eļļas un palmu eļļas, lai papildinātu to ar dārgāku no rapša seklām iegūtu biodīzeļdegvielu, ko ražo Kopienas ražošanas nozare, un ii) jo ar biodīzeļdegvielu, kas iegūta no rapša sēklu eļļas, nepietiks, lai apmierinātu pieprasījumu.

| (161) | Šajā ziņā jānorāda, ka, lai gan galvenā Kopienas ražošanas nozares ražotāju izmantotā izejviela ir rapša sēklas, biodīzeļdegvielas ražošanai tie izmantoja ne vien šo, bet arī citas izejvielas, piemēram, sojas eļļu un palmu eļļu. Tomēr, ievērojot to, ka ļoti bieži citu izejvielu cena bija lielāka par biodīzeldegvielas, kas iegūta no rapša sēklas, subsidētā importa cenu, Kopienas ražošanas nozares ražotājiem nebija iespēju plaši izmantot sojas pupu eļļu un palmu eļļu. Tāpēc paredzams, ka ar pasākumu noteikšanu tiktu atjaunoti arī parastie tirgus apstākļi, ļaujot Kopienas ražošanas nozares ražotājiem efektīvāk pielāgoties dažādu Kopienas tirgū vajadzīgo biodīzeļdegvielas veidu ražošanai. Šā iemesla dēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(161)

Šajā ziņā jānorāda, ka, lai gan galvenā Kopienas ražošanas nozares ražotāju izmantotā izejviela ir rapša sēklas, biodīzeļdegvielas ražošanai tie izmantoja ne vien šo, bet arī citas izejvielas, piemēram, sojas eļļu un palmu eļļu. Tomēr, ievērojot to, ka ļoti bieži citu izejvielu cena bija lielāka par biodīzeldegvielas, kas iegūta no rapša sēklas, subsidētā importa cenu, Kopienas ražošanas nozares ražotājiem nebija iespēju plaši izmantot sojas pupu eļļu un palmu eļļu. Tāpēc paredzams, ka ar pasākumu noteikšanu tiktu atjaunoti arī parastie tirgus apstākļi, ļaujot Kopienas ražošanas nozares ražotājiem efektīvāk pielāgoties dažādu Kopienas tirgū vajadzīgo biodīzeļdegvielas veidu ražošanai. Šā iemesla dēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

| (162) | Netika saņemtas citas piezīmes par Kopienas ražošanas nozares interesēm, tāpēc pagaidu regulas 247.–249. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(162)

Netika saņemtas citas piezīmes par Kopienas ražošanas nozares interesēm, tāpēc pagaidu regulas 247.–249. apsvērums tiek apstiprināts.

7.2.   Nesaistītie importētāji/tirgotāji Kopienā

| (163) | Importētāji nekādi nereaģēja uz pagaidu pasākumu noteikšanu, tāpēc jāsecina, ka pasākumi visdrīzāk būtiski neietekmēs importētājus/tirgotājus. |
| --- | --- |

(163)

Importētāji nekādi nereaģēja uz pagaidu pasākumu noteikšanu, tāpēc jāsecina, ka pasākumi visdrīzāk būtiski neietekmēs importētājus/tirgotājus.

7.3.   Lietotāji Kopienā

| (164) | Lietotāji nekādi nereaģēja uz pagaidu pasākumu noteikšanu, tāpēc jāsecina, ka kompensācijas maksājumi visdrīzāk būtiski neietekmēs lietotājus. |
| --- | --- |

(164)

Lietotāji nekādi nereaģēja uz pagaidu pasākumu noteikšanu, tāpēc jāsecina, ka kompensācijas maksājumi visdrīzāk būtiski neietekmēs lietotājus.

7.4.   Izejvielu piegādātāji Kopienā

| (165) | Izejvielu piegādātāji nekādi nereaģēja uz pagaidu pasākumu noteikšanu, tāpēc pagaidu regulas 256.–258. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(165)

Izejvielu piegādātāji nekādi nereaģēja uz pagaidu pasākumu noteikšanu, tāpēc pagaidu regulas 256.–258. apsvērums tiek apstiprināts.

7.5.   Citas ieinteresētās personas

| (166) | Pēc pagaidu izpaušanas viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka transporta līdzekļu ražotāji, kuri veikuši ieguldījumus tādu transporta līdzekļu ražošanā, kas pielāgoti darbināšanai ar biodīzeļdegvielu, var zaudēt ieguldījumus no šādu transporta līdzekļu pārdošanas, ja biodīzeļdegvielas cenas Kopienā šo pasākumu dēļ palielinās tiktāl, ka vairs nevar konkurēt ar minerālās dīzeļdegvielas cenām. |
| --- | --- |

(166)

Pēc pagaidu izpaušanas viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka transporta līdzekļu ražotāji, kuri veikuši ieguldījumus tādu transporta līdzekļu ražošanā, kas pielāgoti darbināšanai ar biodīzeļdegvielu, var zaudēt ieguldījumus no šādu transporta līdzekļu pārdošanas, ja biodīzeļdegvielas cenas Kopienā šo pasākumu dēļ palielinās tiktāl, ka vairs nevar konkurēt ar minerālās dīzeļdegvielas cenām.

| (167) | Saistībā ar šo jānorāda, ka iespēja, uz kuru norādīja šī persona, varētu rasties pat tad, ja pasākumu nebūtu, t. i., minerālās dīzeļdegvielas cenas (kas atkarīgas no jēlnaftas cenām) samazinātos tiktāl, ka tās būtu konkurētspējīgākas nekā biodīzeļdegvielas cenas. Tāpēc maz ticams, ka šis parametrs nav ņemts vērā, veicot ieguldījumus automobiļu ražošanas nozarē. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(167)

Saistībā ar šo jānorāda, ka iespēja, uz kuru norādīja šī persona, varētu rasties pat tad, ja pasākumu nebūtu, t. i., minerālās dīzeļdegvielas cenas (kas atkarīgas no jēlnaftas cenām) samazinātos tiktāl, ka tās būtu konkurētspējīgākas nekā biodīzeļdegvielas cenas. Tāpēc maz ticams, ka šis parametrs nav ņemts vērā, veicot ieguldījumus automobiļu ražošanas nozarē. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (168) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viena Kopienas lauksaimnieku apvienība izteica atbalstu, norādot, ka ASV biodīzeļdegvielas imports 2007. un 2008. gadā Kopienas rapša sēklu ražotājiem ir samazinājis pārdošanas apjomu par aptuveni 6 miljoniem tonnu vai aptuveni par 11 % no Kopienā saražotās rapša sēklu produkcijas, samazinot nepārtikai izmantoto rapšu sēklu potenciālo vērtību par 90 euro par tonnu. Taču šīs vēlāk iesniegtās piezīmes nebija iespējams pārbaudīt. |
| --- | --- |

(168)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viena Kopienas lauksaimnieku apvienība izteica atbalstu, norādot, ka ASV biodīzeļdegvielas imports 2007. un 2008. gadā Kopienas rapša sēklu ražotājiem ir samazinājis pārdošanas apjomu par aptuveni 6 miljoniem tonnu vai aptuveni par 11 % no Kopienā saražotās rapša sēklu produkcijas, samazinot nepārtikai izmantoto rapšu sēklu potenciālo vērtību par 90 euro par tonnu. Taču šīs vēlāk iesniegtās piezīmes nebija iespējams pārbaudīt.

7.6.   Konkurenci un tirdzniecību kropļojoša ietekme

| (169) | Viena no ieinteresētajām personām atkārtoti apgalvoja, ka antidempinga pasākumi neatbilst politikai, ko Eiropas Savienība pieņēmusi biodīzeļdegvielas veidu izmantošanas veicināšanas jomā. Tā piebilda, ka Eiropas Savienība, attīstot savu biodīzeļdegvielas tirgu, nevar būt atkarīga tikai no Kopienā ražotās biodīzeļdegvielas, kuras galvenā izejviela ir rapša sēklas. |
| --- | --- |

(169)

Viena no ieinteresētajām personām atkārtoti apgalvoja, ka antidempinga pasākumi neatbilst politikai, ko Eiropas Savienība pieņēmusi biodīzeļdegvielas veidu izmantošanas veicināšanas jomā. Tā piebilda, ka Eiropas Savienība, attīstot savu biodīzeļdegvielas tirgu, nevar būt atkarīga tikai no Kopienā ražotās biodīzeļdegvielas, kuras galvenā izejviela ir rapša sēklas.

| (170) | Šī piezīme ir aplūkota pagaidu regulas 7.6. iedaļā, taču atsauce attiecībā uz šīs personas ierosināto jautājumu par biodīzeļdegvielu, kas ražota no rapša seklām, ir atrodama arī 161. apsvērumā. |
| --- | --- |

(170)

Šī piezīme ir aplūkota pagaidu regulas 7.6. iedaļā, taču atsauce attiecībā uz šīs personas ierosināto jautājumu par biodīzeļdegvielu, kas ražota no rapša seklām, ir atrodama arī 161. apsvērumā.

| (171) | Nav saņemtas citas piezīmes par konkurenci un tirdzniecību kropļojošo ietekmi, tāpēc pagaidu regulas 259.–261. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(171)

Nav saņemtas citas piezīmes par konkurenci un tirdzniecību kropļojošo ietekmi, tāpēc pagaidu regulas 259.–261. apsvērums tiek apstiprināts.

7.7.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (172) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu tam, lai šajā konkrētajā gadījumā atteiktos no kompensācijas maksājumu piemērošanas. |
| --- | --- |

(172)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu tam, lai šajā konkrētajā gadījumā atteiktos no kompensācijas maksājumu piemērošanas.

8.   GALĪGIE KOMPENSĀCIJAS MAKSĀJUMI

8.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (173) | Viens no uzņēmumiem apgalvoja, ka attiecībā uz kaitējuma apjomu augstākās kaitējuma robežas līmenī, kas konstatēts izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, (skatīt pagaidu regulas 268.–270. apsvērumu), tas bija piedāvājis sniegt vajadzīgo informāciju, kas ļautu aprēķināt šim uzņēmumam radītā kaitējuma apjomu. Turklāt šis uzņēmums bija sagatavojies, lai būtu iespējams apmeklējums šā uzņēmuma filiālē. Minētais uzņēmums pauda, ka šis uzaicinājums vēl joprojām ir spēkā. |
| --- | --- |

(173)

Viens no uzņēmumiem apgalvoja, ka attiecībā uz kaitējuma apjomu augstākās kaitējuma robežas līmenī, kas konstatēts izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, (skatīt pagaidu regulas 268.–270. apsvērumu), tas bija piedāvājis sniegt vajadzīgo informāciju, kas ļautu aprēķināt šim uzņēmumam radītā kaitējuma apjomu. Turklāt šis uzņēmums bija sagatavojies, lai būtu iespējams apmeklējums šā uzņēmuma filiālē. Minētais uzņēmums pauda, ka šis uzaicinājums vēl joprojām ir spēkā.

| (174) | Pēc tam, kad pēc procedūras sākšanas bija saņemtas šā uzņēmuma atbildes uz anketas jautājumiem, konstatēja dažas nepilnības saistībā ar informāciju par pārdevumiem eksportam uz Kopienu un par tālākpārdošanu saistītajam importētājam Kopienā. Uzņēmumam lūdza norādītajā termiņā sniegt attiecīgo informāciju, taču tas neatbildēja uz lūgumu. Tad uzņēmums tika informēts par to, ka atbilstīgi pagaidu regulas 268. apsvērumā minētajam, ja pieprasītā informācija netiek sniegta, saskaņā ar pamatregulas 28. pantu var neņemt vērā nepilnīgo informāciju, kas sniegta tā atbildē uz anketas jautājumiem. Uzņēmums tika informēts par daļējas sadarbošanās sekām, un tam deva iespēju sniegt piezīmes. Uzņēmums atbildēja gandrīz divas nedēļas pēc noteiktā termiņa un paziņoja, ka tas, cita starpā, “steidzami iesniegs pieprasīto informāciju”. Tomēr uzņēmums līdz šim nav iesniedzis pieprasīto informāciju. |
| --- | --- |

(174)

Pēc tam, kad pēc procedūras sākšanas bija saņemtas šā uzņēmuma atbildes uz anketas jautājumiem, konstatēja dažas nepilnības saistībā ar informāciju par pārdevumiem eksportam uz Kopienu un par tālākpārdošanu saistītajam importētājam Kopienā. Uzņēmumam lūdza norādītajā termiņā sniegt attiecīgo informāciju, taču tas neatbildēja uz lūgumu. Tad uzņēmums tika informēts par to, ka atbilstīgi pagaidu regulas 268. apsvērumā minētajam, ja pieprasītā informācija netiek sniegta, saskaņā ar pamatregulas 28. pantu var neņemt vērā nepilnīgo informāciju, kas sniegta tā atbildē uz anketas jautājumiem. Uzņēmums tika informēts par daļējas sadarbošanās sekām, un tam deva iespēju sniegt piezīmes. Uzņēmums atbildēja gandrīz divas nedēļas pēc noteiktā termiņa un paziņoja, ka tas, cita starpā, “steidzami iesniegs pieprasīto informāciju”. Tomēr uzņēmums līdz šim nav iesniedzis pieprasīto informāciju.

| (175) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek atzīts, ka attiecībā uz šo uzņēmumu kaitējuma novēršanas apmērs jānosaka augstākās kaitējuma robežas līmenī, kas konstatēta izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(175)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek atzīts, ka attiecībā uz šo uzņēmumu kaitējuma novēršanas apmērs jānosaka augstākās kaitējuma robežas līmenī, kas konstatēta izlasē iekļautajiem uzņēmumiem.

| (176) | Dažas ieinteresētās personas un ASV valdība apstrīdēja pagaidu konstatējumu, ka peļņas norma, ko ražošanas nozare varētu saprātīgi sasniegt šādā jomā normālas konkurences apstākļos, būtu 15 %. |
| --- | --- |

(176)

Dažas ieinteresētās personas un ASV valdība apstrīdēja pagaidu konstatējumu, ka peļņas norma, ko ražošanas nozare varētu saprātīgi sasniegt šādā jomā normālas konkurences apstākļos, būtu 15 %.

| (177) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares peļņas norma, ko izmantoja kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai, jānosaka Kopienas ražošanas nozares izmeklēšanas periodā iegūtās peļņas līmenī, proti, 5,7 % apmērā, jo tieši šādu peļņas normu parasti varētu iegūt par tādām patēriņa precēm kā biodīzeļdegviela. Apstiprinot šo apgalvojumu, minētā persona atsaucās uz peļņu, ko guvuši ASV etanola, augu eļļas ražošanas un naftas pārstrādes uzņēmumi. |
| --- | --- |

(177)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares peļņas norma, ko izmantoja kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai, jānosaka Kopienas ražošanas nozares izmeklēšanas periodā iegūtās peļņas līmenī, proti, 5,7 % apmērā, jo tieši šādu peļņas normu parasti varētu iegūt par tādām patēriņa precēm kā biodīzeļdegviela. Apstiprinot šo apgalvojumu, minētā persona atsaucās uz peļņu, ko guvuši ASV etanola, augu eļļas ražošanas un naftas pārstrādes uzņēmumi.

| (178) | Jānorāda, ka kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķināšanas pamatā jābūt peļņas normas novērtējuma līmenim, kādu ražošanas nozare var pamatoti cerēt sasniegt, ja, pārdodot līdzīgu ražojumu, nebūtu subsidēta importa Kopienas tirgū. Perioda sākumā iegūto peļņas normu šajā izmeklēšanā var pamatoti uzskatīt par peļņu, kas gūta apstākļos, kad nav importa par subsidēta importa. Šajā konkrētajā gadījumā attiecīgā perioda sākumā (2004.–2006. gadā) importa no ASV tirgus daļa ne reizi nepārsniedza 1 %, tāpēc pamatoti var secināt, šajos periodos nebija subsidētā importa. Tādējādi vidējo peļņu, ko šajos periodos bija guvusi Kopienas ražošanas nozare, uzskatīja par pieņemamu pamatu kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai, ņemot vērā arī vajadzības, lai garantētu šīs jaunizveidotās nozares ieguldījumus ražošanā. Turklāt saistībā ar ieinteresētās personas apgalvojumu izmeklēšanā atklājās, ka peļņa, ko par darbībām ar biodīzeļdegvielu lielākie ASV ražotāji eksportētāji bija guvuši iekšzemes tirgū, bija daudz lielāka nekā pelņa, ko izmantoja kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai. Pamatojoties uz iepriekš minēto, šis apgalvojums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(178)

Jānorāda, ka kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķināšanas pamatā jābūt peļņas normas novērtējuma līmenim, kādu ražošanas nozare var pamatoti cerēt sasniegt, ja, pārdodot līdzīgu ražojumu, nebūtu subsidēta importa Kopienas tirgū. Perioda sākumā iegūto peļņas normu šajā izmeklēšanā var pamatoti uzskatīt par peļņu, kas gūta apstākļos, kad nav importa par subsidēta importa. Šajā konkrētajā gadījumā attiecīgā perioda sākumā (2004.–2006. gadā) importa no ASV tirgus daļa ne reizi nepārsniedza 1 %, tāpēc pamatoti var secināt, šajos periodos nebija subsidētā importa. Tādējādi vidējo peļņu, ko šajos periodos bija guvusi Kopienas ražošanas nozare, uzskatīja par pieņemamu pamatu kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai, ņemot vērā arī vajadzības, lai garantētu šīs jaunizveidotās nozares ieguldījumus ražošanā. Turklāt saistībā ar ieinteresētās personas apgalvojumu izmeklēšanā atklājās, ka peļņa, ko par darbībām ar biodīzeļdegvielu lielākie ASV ražotāji eksportētāji bija guvuši iekšzemes tirgū, bija daudz lielāka nekā pelņa, ko izmantoja kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai. Pamatojoties uz iepriekš minēto, šis apgalvojums bija jānoraida.

| (179) | Pārbaudot dažus apgalvojumiem, kurus attiecībā uz ad valorem maksājumu pārvēršanu nemainīgas summas maksājumos bija pauduši ASV uzņēmumi, kā izklāstīts 184. apsvērumā, atklājās, ka ad valorem samazinātā summa tika aprēķināta kā attiecība starp kopējo samazināto un koriģēto CIF cenu (skatīt 109. apsvērumā minēto korekciju), lai gan bija jāizmanto nekoriģētā CIF cena, kā tas bija darīts, aprēķinot ad valorem dempinga starpību. Tāpēc visiem izlasē iekļautajiem ASV uzņēmumiem tika pārrēķināti visi ad valorem noteiktie kaitējuma novēršanas līmeņi. |
| --- | --- |

(179)

Pārbaudot dažus apgalvojumiem, kurus attiecībā uz ad valorem maksājumu pārvēršanu nemainīgas summas maksājumos bija pauduši ASV uzņēmumi, kā izklāstīts 184. apsvērumā, atklājās, ka ad valorem samazinātā summa tika aprēķināta kā attiecība starp kopējo samazināto un koriģēto CIF cenu (skatīt 109. apsvērumā minēto korekciju), lai gan bija jāizmanto nekoriģētā CIF cena, kā tas bija darīts, aprēķinot ad valorem dempinga starpību. Tāpēc visiem izlasē iekļautajiem ASV uzņēmumiem tika pārrēķināti visi ad valorem noteiktie kaitējuma novēršanas līmeņi.

| (180) | Pēc pagaidu izpaušanas netika saņemtas citas piezīmes, tāpēc, lai noteiktu cenas, kas nerada kaitējumu, izmantoja pagaidu regulas 266. un 267. apsvērumā minēto metodiku. Kaitējuma novēršanas līmeni aprēķināja kā procentuālo daļu no kopējās nekoriģētās CIF importa vērtības. |
| --- | --- |

(180)

Pēc pagaidu izpaušanas netika saņemtas citas piezīmes, tāpēc, lai noteiktu cenas, kas nerada kaitējumu, izmantoja pagaidu regulas 266. un 267. apsvērumā minēto metodiku. Kaitējuma novēršanas līmeni aprēķināja kā procentuālo daļu no kopējās nekoriģētās CIF importa vērtības.

8.2.   Maksājumu veids un apjoms

| (181) | Atbilstīgi iepriekš minētajam un saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu galīgais kompensācijas maksājums jānosaka tādā līmenī, kas būtu pietiekams, lai novērstu subsidēta importa radīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto subsīdijas normu. |
| --- | --- |

(181)

Atbilstīgi iepriekš minētajam un saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu galīgais kompensācijas maksājums jānosaka tādā līmenī, kas būtu pietiekams, lai novērstu subsidēta importa radīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto subsīdijas normu.

| (182) | Dažas robežvērtības tika grozītas, ņemot vērā piezīmes, ko pēc provizoriskās izpaušanas iesniedza dažas ieinteresētās personas, un šajā regulā minēto pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(182)

Dažas robežvērtības tika grozītas, ņemot vērā piezīmes, ko pēc provizoriskās izpaušanas iesniedza dažas ieinteresētās personas, un šajā regulā minēto pārskatīšanu.

| (183) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, kompensācijas maksājuma likmes ir noteiktas, salīdzinot kaitējuma novēršanas robežu un subsīdijas normu. Tādējādi ir ierosināti šādi kompensācijas maksājumi.








  Uzņēmums | Kaitējuma apjoms | Subsīdijas norma | Kompensācijas maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company | 54,5 % | 35,1 % | 35,1 % |
| Cargill Inc. | 64,4 % | 34,5 % | 34,5 % |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 51,3 % | 39,0 % | 39,0 % |
| Imperium Renewables Inc. | 41,6 % | 29,1 % | 29,1 % |
| Peter Cremer North America LP | 77,2 % | 41,0 % | 41,0 % |
| Vinmar Overseas Limited | 76,4 % | 41,1 % | 41,1 % |
| World Energy Alternatives LLC | 46,1 % | 37,6 % | 37,6 % |
| Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās | 56,2 % | 36,0 % | 36,0 % |

(183)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, kompensācijas maksājuma likmes ir noteiktas, salīdzinot kaitējuma novēršanas robežu un subsīdijas normu. Tādējādi ir ierosināti šādi kompensācijas maksājumi.

Uzņēmums

Kaitējuma apjoms

Subsīdijas norma

Kompensācijas maksājuma likme

Archer Daniels Midland Company

54,5 %

35,1 %

35,1 %

Cargill Inc.

64,4 %

34,5 %

34,5 %

Green Earth Fuels of Houston LLC

51,3 %

39,0 %

39,0 %

Imperium Renewables Inc.

41,6 %

29,1 %

29,1 %

Peter Cremer North America LP

77,2 %

41,0 %

41,0 %

Vinmar Overseas Limited

76,4 %

41,1 %

41,1 %

World Energy Alternatives LLC

46,1 %

37,6 %

37,6 %

Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās

56,2 %

36,0 %

36,0 %

| (184) | Ievērojot to, ka kompensācijas maksājums būs jāpiemēro maisījumiem, kuros ir vairāk nekā 20 svara % biodīzeļdegvielas, proporcionāli to biodīzeļdegvielas saturam, lai dalībvalstu muitas dienesti efektīvi īstenotu pasākumus, maksājumi jānosaka kā nemainīgas summas, par pamatu ņemot biodīzeļdegvielas saturu. |
| --- | --- |

(184)

Ievērojot to, ka kompensācijas maksājums būs jāpiemēro maisījumiem, kuros ir vairāk nekā 20 svara % biodīzeļdegvielas, proporcionāli to biodīzeļdegvielas saturam, lai dalībvalstu muitas dienesti efektīvi īstenotu pasākumus, maksājumi jānosaka kā nemainīgas summas, par pamatu ņemot biodīzeļdegvielas saturu.

| (185) | Dažas personas apstrīdēja metodiku, kas bija izmantota, lai ad valorem maksājuma likmes pārvērstu par nemainīgām summām. Tās apgalvoja, ka CIF vērtībām, kuras jāizmanto ad valorem maksājuma pārvēršanai nemainīgā summā, bija jābūt faktiskajām CIF vērtībām, nevis vērtībām, kas koriģētas, ņemot vērā pagaidu regulas 184. un 185. apsvērumā aprakstītās izejvielu atšķirības. |
| --- | --- |

(185)

Dažas personas apstrīdēja metodiku, kas bija izmantota, lai ad valorem maksājuma likmes pārvērstu par nemainīgām summām. Tās apgalvoja, ka CIF vērtībām, kuras jāizmanto ad valorem maksājuma pārvēršanai nemainīgā summā, bija jābūt faktiskajām CIF vērtībām, nevis vērtībām, kas koriģētas, ņemot vērā pagaidu regulas 184. un 185. apsvērumā aprakstītās izejvielu atšķirības.

| (186) | Šis apgalvojums tika pārbaudīts, un tika konstatēts, ka ad valorem maksājumu pārvēršanai nemainīgas summas maksājumos faktiski tika izmantotas koriģētās CIF vērtības. Taču konstatēja arī to, ka šīs pašas vērtības bija izmantotas tam, lai samazināto summu izteiktu kā ad valorem maksājumu. Tāpēc vispirms nepārdotais daudzums bija jāizsaka kā procentuālais daudzums no kopējās faktiskās CIF importa vērtības. Pamatojoties uz šo, kaitējuma apjomi ir attiecīgi pārskatīti. Tomēr turpmākie nemainīgās summas maksājumu likmju aprēķini parādīja, ka tie neatšķiras no pagaidu regulas 1. panta 2. punktā minētajām maksājuma likmēm, jo lielāks ad valorem maksājums bija kompensēts ar CIF cenu samazinājumu (no koriģētajām uz faktiskajām CIF cenām), ko izmantoja to izteikšanai nemainīgajos maksājumos. |
| --- | --- |

(186)

Šis apgalvojums tika pārbaudīts, un tika konstatēts, ka ad valorem maksājumu pārvēršanai nemainīgas summas maksājumos faktiski tika izmantotas koriģētās CIF vērtības. Taču konstatēja arī to, ka šīs pašas vērtības bija izmantotas tam, lai samazināto summu izteiktu kā ad valorem maksājumu. Tāpēc vispirms nepārdotais daudzums bija jāizsaka kā procentuālais daudzums no kopējās faktiskās CIF importa vērtības. Pamatojoties uz šo, kaitējuma apjomi ir attiecīgi pārskatīti. Tomēr turpmākie nemainīgās summas maksājumu likmju aprēķini parādīja, ka tie neatšķiras no pagaidu regulas 1. panta 2. punktā minētajām maksājuma likmēm, jo lielāks ad valorem maksājums bija kompensēts ar CIF cenu samazinājumu (no koriģētajām uz faktiskajām CIF cenām), ko izmantoja to izteikšanai nemainīgajos maksājumos.

| (187) | Atsevišķiem uzņēmumiem piemērojamās kompensācijas maksājumu likmes, kas norādītas šajā regulā, noteica, izmantojot pašreizējās izmeklēšanas secinājumus. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto situāciju šajos uzņēmumos. Atšķirībā no valsts mēroga maksājumam, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”), šīs maksājuma likmes ir piemērojamas vienīgi tādu attiecīgās valsts izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi, un tādējādi – konkrētas minētās juridiskās personas. Šīs likmes nevar attiecināt uz importētiem ražojumiem, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīti šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp personas, kas saistītas ar konkrēto uzņēmumu, un tiem piemēro maksājuma likmi, kas jāpiemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(187)

Atsevišķiem uzņēmumiem piemērojamās kompensācijas maksājumu likmes, kas norādītas šajā regulā, noteica, izmantojot pašreizējās izmeklēšanas secinājumus. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto situāciju šajos uzņēmumos. Atšķirībā no valsts mēroga maksājumam, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”), šīs maksājuma likmes ir piemērojamas vienīgi tādu attiecīgās valsts izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi, un tādējādi – konkrētas minētās juridiskās personas. Šīs likmes nevar attiecināt uz importētiem ražojumiem, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīti šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp personas, kas saistītas ar konkrēto uzņēmumu, un tiem piemēro maksājuma likmi, kas jāpiemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (188) | Visas prasības piemērot uzņēmumam individuālo kompensācijas maksājuma likmi (piemēram, pēc struktūras nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības struktūras izveidošanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (11), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām pārmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū vai eksportu saistībā, piemēram, ar tā nosaukuma maiņu vai ražošanas un tirdzniecības struktūru maiņu. Pēc tam vajadzības gadījumā regulu attiecīgi grozīs, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem noteiktas individuālās maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(188)

Visas prasības piemērot uzņēmumam individuālo kompensācijas maksājuma likmi (piemēram, pēc struktūras nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības struktūras izveidošanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (11), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām pārmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū vai eksportu saistībā, piemēram, ar tā nosaukuma maiņu vai ražošanas un tirdzniecības struktūru maiņu. Pēc tam vajadzības gadījumā regulu attiecīgi grozīs, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem noteiktas individuālās maksājuma likmes.

| (189) | Visām personām darīja zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, kuru pamatā bija iecere ieteikt galīgo kompensācijas maksājumu piemērošanu. Turklāt tām noteica termiņu, kurā pēc minētās izpaušanas iesniedzami paskaidrojumi. Personu iesniegtās piezīmes pienācīgi ņēma vērā, un vajadzības gadījumā grozīja konstatējumus. |
| --- | --- |

(189)

Visām personām darīja zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, kuru pamatā bija iecere ieteikt galīgo kompensācijas maksājumu piemērošanu. Turklāt tām noteica termiņu, kurā pēc minētās izpaušanas iesniedzami paskaidrojumi. Personu iesniegtās piezīmes pienācīgi ņēma vērā, un vajadzības gadījumā grozīja konstatējumus.

8.3.   Saistības

| (190) | Daži ASV ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, piedāvāja cenas samazinājumus saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu. Ievērojot būtiskās izejvielu cenu atšķirības šo ražojumu uzskata par nepiemērotu, lai noteiktu nemainīgās cenas saistības. Šajā kontekstā uzņēmumi ierosināja regulāri indeksēt minimālās importa cenas (MIC) atkarībā no rapša sēklu eļļas cenu svārstībām. Turklāt tie piedāvāja izmantot MIC trijiem ražojuma veidiem, ņemot vēra ražojuma atšķirības, to importējot (no sojas, palmu vai kanola eļļas iegūta biodīzeļdegviela), un izmantojot IP noteikto izejvielu koeficientu. |
| --- | --- |

(190)

Daži ASV ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, piedāvāja cenas samazinājumus saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu. Ievērojot būtiskās izejvielu cenu atšķirības šo ražojumu uzskata par nepiemērotu, lai noteiktu nemainīgās cenas saistības. Šajā kontekstā uzņēmumi ierosināja regulāri indeksēt minimālās importa cenas (MIC) atkarībā no rapša sēklu eļļas cenu svārstībām. Turklāt tie piedāvāja izmantot MIC trijiem ražojuma veidiem, ņemot vēra ražojuma atšķirības, to importējot (no sojas, palmu vai kanola eļļas iegūta biodīzeļdegviela), un izmantojot IP noteikto izejvielu koeficientu.

| (191) | Saistībā ar to ražotāju eksportētāju piedāvājumiem, kuri sadarbojās, jānorāda, ka rādītājs, ko izmantoja indeksētā MIC noteikšanai, vidēji bija par 7–8 % zemāks nekā izmeklēšanas periodā noteikta cena, kas neradīja kaitējumu. Turklāt koeficienti, kas iepriekš minētajiem veidiem bija piedāvāti koriģēto MIC noteikšanai, nebija atbilstoši, jo tie attiecās uz izmeklēšanas periodu. Ievērojot to, ka šie koeficienti, ko nosaka, ievērojot izejvielu cenu atšķirības, pastāvīgi svārstās, saistībā ar izmeklēšanas periodā novēroto situāciju tie var būt būtiski mainījušies. Tāpēc ierosināto, no sojas eļļas vai palmu eļļas iegūtās biodīzeļdegvielas MIC indeksēšanu, balstoties uz rapša sēklu eļļas cenu svārstībām, uzskatīja par neatbilstošu, jo tās pamatā būtu tādu izejvielu cenu attīstība, kas atšķirtos no izejvielām, ko izmantoja attiecīgā eksportētā ražojuma izgatavošanai. |
| --- | --- |

(191)

Saistībā ar to ražotāju eksportētāju piedāvājumiem, kuri sadarbojās, jānorāda, ka rādītājs, ko izmantoja indeksētā MIC noteikšanai, vidēji bija par 7–8 % zemāks nekā izmeklēšanas periodā noteikta cena, kas neradīja kaitējumu. Turklāt koeficienti, kas iepriekš minētajiem veidiem bija piedāvāti koriģēto MIC noteikšanai, nebija atbilstoši, jo tie attiecās uz izmeklēšanas periodu. Ievērojot to, ka šie koeficienti, ko nosaka, ievērojot izejvielu cenu atšķirības, pastāvīgi svārstās, saistībā ar izmeklēšanas periodā novēroto situāciju tie var būt būtiski mainījušies. Tāpēc ierosināto, no sojas eļļas vai palmu eļļas iegūtās biodīzeļdegvielas MIC indeksēšanu, balstoties uz rapša sēklu eļļas cenu svārstībām, uzskatīja par neatbilstošu, jo tās pamatā būtu tādu izejvielu cenu attīstība, kas atšķirtos no izejvielām, ko izmantoja attiecīgā eksportētā ražojuma izgatavošanai.

| (192) | Ievērojot iepriekš minēto un bez atsauces uz konkrētiem praktiskiem jautājumiem saistībā ar konkrētu uzņēmumu pieņemšanu tika uzskatīts, ka saistības bija jānoraida, jo tās kā MIC noteikšanas metode bija nepiemērotas, un piedāvāto MIC līmenis nebija pietiekams, lai likvidētu subsidēšanu, kas rada kaitējumu. |
| --- | --- |

(192)

Ievērojot iepriekš minēto un bez atsauces uz konkrētiem praktiskiem jautājumiem saistībā ar konkrētu uzņēmumu pieņemšanu tika uzskatīts, ka saistības bija jānoraida, jo tās kā MIC noteikšanas metode bija nepiemērotas, un piedāvāto MIC līmenis nebija pietiekams, lai likvidētu subsidēšanu, kas rada kaitējumu.

8.4.   Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana un īpašā uzraudzība

| (193) | Pēc tam, kad bija izpausti galīgie konstatējumi, sūdzības iesniedzējs pieprasīja noteikt īpašus pasākumus, lai novērstu iespējamo pasākumu apiešanu, ievērojot to, ka attiecīgais tirgus ir pasaules preču tirgus, kurā aizstājamais ražojums tiek pārdots, izmantojot dažādus pārdošanas kanālus. |
| --- | --- |

(193)

Pēc tam, kad bija izpausti galīgie konstatējumi, sūdzības iesniedzējs pieprasīja noteikt īpašus pasākumus, lai novērstu iespējamo pasākumu apiešanu, ievērojot to, ka attiecīgais tirgus ir pasaules preču tirgus, kurā aizstājamais ražojums tiek pārdots, izmantojot dažādus pārdošanas kanālus.

| (194) | Ievērojot iepriekš minēto, stingri jākontrolē dažādas izcelsmes biodīzeļdegvielas imports, lai sekmētu nekavējošu darbību, ja attiecīgā situācijā tā būtu nepieciešama. |
| --- | --- |

(194)

Ievērojot iepriekš minēto, stingri jākontrolē dažādas izcelsmes biodīzeļdegvielas imports, lai sekmētu nekavējošu darbību, ja attiecīgā situācijā tā būtu nepieciešama.

| (195) | Ņemot vērā konstatētās subsīdijas normas un Kopienas ražošanas nozarei radītā kaitējuma apjomu, uzskata, ka summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu kompensācijas maksājumu, galīgi jāiekasē tādā apjomā, ciktāl tās vienādas ar piemērotā galīgā maksājuma lielumu. Ja galīgie maksājumi ir mazāki par pagaidu maksājumiem, summas, kas provizoriski nodrošinātas un pārsniedz galīgos antidempinga maksājumus, tiek atmaksātas. Ja galīgie maksājumi ir lielāki par pagaidu maksājumiem, galīgi tiek iekasētas tikai tās summas, kas nodrošinātas pagaidu maksājumu apmērā, |
| --- | --- |

(195)

Ņemot vērā konstatētās subsīdijas normas un Kopienas ražošanas nozarei radītā kaitējuma apjomu, uzskata, ka summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu kompensācijas maksājumu, galīgi jāiekasē tādā apjomā, ciktāl tās vienādas ar piemērotā galīgā maksājuma lielumu. Ja galīgie maksājumi ir mazāki par pagaidu maksājumiem, summas, kas provizoriski nodrošinātas un pārsniedz galīgos antidempinga maksājumus, tiek atmaksātas. Ja galīgie maksājumi ir lielāki par pagaidu maksājumiem, galīgi tiek iekasētas tikai tās summas, kas nodrošinātas pagaidu maksājumu apmērā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek noteikts galīgais kompensācijas maksājums tādam nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīna gāzeļļu importam, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, ko parasti dēvē par “biodīzeļdegvielu”, tīrā veidā vai maisījumā, kas satur vairāk nekā 20 svara % nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīna gāzeļļu, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 1516 20 98 (TARIC kods 1516209820), ex 1518 00 91 (TARIC kods 1518009120), ex 1518 00 99 (TARIC kods 1518009920), ex 2710 19 41 (TARIC kods 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (TARIC kods 3824909787) un kuru izcelsme ir ASV.

2.   Galīgā kompensācijas maksājuma likme, kas jāpiemēro šā panta 1. punktā minētajiem ražojumiem, kurus izgatavojuši turpmāk minētie uzņēmumi, ir šāda.

| Uzņēmums | Kompensācijas maksājuma likme EUR par neto tonnu | TARIC papildkods |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 237,0 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 213,8 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 213,4 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 216,8 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 211,2 | A937 |
| Vinmar Overseas Limited, Houston | 211,2 | A938 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 211,2 | A939 |
| Pielikumā uzskaitītie uzņēmumi | 219,4 | skatīt pielikumu |
| Visi pārējie uzņēmumi | 237,0 | A999 |

Uzņēmums

Kompensācijas maksājuma likme EUR par neto tonnu

TARIC papildkods

Archer Daniels Midland Company, Decatur

237,0

A933

Cargill Inc., Wayzata

213,8

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

213,4

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

216,8

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

211,2

A937

Vinmar Overseas Limited, Houston

211,2

A938

World Energy Alternatives LLC, Boston

211,2

A939

Pielikumā uzskaitītie uzņēmumi

219,4

skatīt pielikumu

Visi pārējie uzņēmumi

237,0

A999

Kompensācijas maksājums maisījumiem jāpiemēro proporcionāli tam, kāds pēc svara ir nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un parafīna gāzeļļu, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, saturs (biodīzeļdegvielas saturs) maisījumā.

3.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Galīgi tiek iekasētas summas, kas saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 194/2009 pagaidu kompensācijas maksājumu veidā ir nodrošinātas tādas biodīzeļdegvielas importam, ko klasificē ar KN kodu ex 1516 20 98 (TARIC kods 1516209820), ex 1518 00 91 (TARIC kods 1518009120), ex 1518 00 99 (TARIC kods 1518009920), ex 2710 19 41(TARIC kods 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (TARIC kods 3824909787) un kuras izcelsme ir ASV. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgo kompensācijas maksājumu lielumu, tiek atmaksātas. Ja galīgie maksājumi pārsniedz pagaidu maksājumus, galīgi iekasē tikai summas, kas nodrošinātas pagaidu maksājumu apmērā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 7. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. BORG

---

(1)  OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 67, 12.3.2009., 50. lpp.

2

(3)  OV L 67, 12.3.2009., 22. lpp.

3

(4)  Pamatregulas 28. panta 1. punktā ir noteikts, ka “gadījumos, kad jebkura ieinteresētā puse atsaka pieeju vai kā citādi nesagādā vajadzīgo informāciju termiņā, kas noteikts šajā regulā, vai ievērojami kavē izmeklēšanu, pagaidu vai galīgo apstiprinājumu vai noraidījumu drīkst sagatavot, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. (...)”.

4

(5)  Atšķirībā no uzņēmumiem, kuri bija saņēmuši atlases veidlapu, bet nenosūtīja to atpakaļ.

5

(6)  Pozīcija Nr. 3826 00, kurā jāietver “biodīzeļdegviela un tās maisījumi, kas nesatur vai satur mazāk nekā 70 svara % naftas eļļu vai no bitumenmateriāliem iegūtu eļļu”.

6

(7)  “Ja sajaukumus, saliktas preces, kas izgatavotas no dažādiem materiāliem vai sastāv no dažādiem komponentiem, kā arī preces, kas iesaiņotas komplektos mazumtirdzniecībai, nevar klasificēt atbilstīgi šā noteikuma 3.a) punktam, tās klasificē pēc materiāliem vai sastāvdaļām, kas nosaka preces pamatīpašības, ja vien šo principu iespējams piemērot”.

7

(8)  HTS pozīcijas Nr. 38 24 90 40 00 un 38 24 90 40 20.

8

(9)  Lieta T-348/05. Tiesas Spriedums 2008. gada 10. septembra lietā T-348/05 A/S Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat pret Padomi, 61.–63. punkts.

9

Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat

(10)  Lieta T-348/05: Tiesas Spriedums 2008. gada 10. septembra lietā T-348/05 A/S Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat pret Padomi, 61.–63. punkts.

10

Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat

(11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N105 04/092, 1049 Brussels, Belgium.

11

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office

Brussels

Belgium

---

PIELIKUMS

Izlasē neiekļautie ASV ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās

| Uzņēmuma nosaukums | Pilsēta | TARIC papildkods |
| --- | --- | --- |
| AC & S Inc. | Nitro | A941 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| American Made Fuels, Inc. | Canton | A940 |
| Arkansas SoyEnergy Group | DeWitt | A940 |
| Arlington Energy, LLC | Mansfield | A940 |
| Athens Biodiesel, LLC | Athens | A940 |
| Beacon Energy | Cleburne | A940 |
| Biodiesel of Texas, Inc. | Denton | A940 |
| BioDiesel One Ltd | Southington | A940 |
| BioPur Inc. | Bethlehem | A941 |
| Buffalo Biodiesel, Inc | Tonawanda | A940 |
| BullDog BioDiesel | Ellenwood | A940 |
| Carbon Neutral Solutions, LLC | Mauldin | A940 |
| Central Iowa Energy LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Community Fuels | Stockton | A940 |
| Delta BioFuels Inc. | Natchez | A940 |
| Diamond Biofuels | Mazon | A940 |
| Direct Fuels | Euless | A940 |
| Eagle Creek Fuel Services, LLC | Baltimore | A940 |
| Earl Fisher Bio Fuels | Chester | A940 |
| East Fork Biodiesel LLC | Algona | A940 |
| ECO Solutions, LLC | Chatsworth | A940 |
| Ecogy Biofuels LLC | Tulsa | A940 |
| ED&F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels Inc. | Madison | A940 |
| Freedom Fuels LLC | Mason City | A941 |
| Fuel & Lube, LLC | Richmond | A940 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| GeoGreen Fuels LLC | Houston | A940 |
| Georgia Biofuels Corp. | Loganville | A940 |
| Green River Biodiesel, Inc. | Moundville | A940 |
| Griffin Industries Inc. | Cold Spring | A940 |
| High Plains Bioenergy | Guymon | A940 |
| Huish Detergents Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries Ltd. | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Indiana Flex Fuels | LaPorte | A940 |
| Innovation Fuels Inc. | Newark | A940 |
| Integrity Biofuels | Morristown | A941 |
| Iowa Renewable Energy LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd. | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels LLC | Erie | A940 |
| Leland Organic Corporation | Leland | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC | Claypool | A940 |
| Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC | Claypool | A940 |
| Middle Georgia Biofuels | East Dublin | A940 |
| Middletown Biofuels LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| Natural Biodiesel Plant LLC | Hayti | A941 |
| New Fuel Company | Dallas | A940 |
| North Mississippi Biodiesel | New Albany | A940 |
| Northern Biodiesel, Inc. | Ontario | A940 |
| Northwest Missouri Biofuels, LLC | St. Joseph | A940 |
| Nova Biofuels Clinton County LLC | Clinton | A940 |
| Nova Biosource | Senaca | A940 |
| Organic Fuels Ltd. | Houston | A940 |
| Owensboro Grain Company LLC | Owensboro | A940 |
| Paseo Cargill Energy, LLC | Kansas City | A940 |
| Peach State Labs Inc. | Rome | A940 |
| Perihelion Global, Inc. | Opp | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| Piedmont Biofuels Industrial LLC | Pittsboro | A941 |
| Pinnacle Biofuels, Inc. | Crossett | A940 |
| PK Biodiesel | Woodstock | A940 |
| Pleasant Valley Biofuels, LLC | American Falls | A940 |
| Prairie Pride | Deerfield | A941 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| Red Birch Energy, Inc. | Bassett | A940 |
| Red River Biodiesel Ltd. | New Boston | A940 |
| REG Ralston LLC | Ralston | A940 |
| Renewable Energy Products, LLC | Santa Fe Springs | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Safe Renewable Corp. | Conroe | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | DeForest | A940 |
| Seminole Biodiesel | Bainbridge | A940 |
| Southeast BioDiesel LLC | Charlotte | A941 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel LLC | Albert Lea | A940 |
| Stepan Company | Northfield | A941 |
| Sunshine BioFuels, LLC | Camilla | A940 |
| TPA Inc. | Warren | A940 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsburgh | A940 |
| Valco Bioenergy | Harlingen | A940 |
| Vanguard Synfuels, LLC | Pollock | A940 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Walsh Bio Diesel, LLC | Mauston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |
| Yokaya Biofuels Inc. | Ukiah | A941 |

Uzņēmuma nosaukums

Pilsēta

TARIC papildkods

AC & S Inc.

Nitro

A941

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

American Made Fuels, Inc.

Canton

A940

Arkansas SoyEnergy Group

DeWitt

A940

Arlington Energy, LLC

Mansfield

A940

Athens Biodiesel, LLC

Athens

A940

Beacon Energy

Cleburne

A940

Biodiesel of Texas, Inc.

Denton

A940

BioDiesel One Ltd

Southington

A940

BioPur Inc.

Bethlehem

A941

Buffalo Biodiesel, Inc

Tonawanda

A940

BullDog BioDiesel

Ellenwood

A940

Carbon Neutral Solutions, LLC

Mauldin

A940

Central Iowa Energy LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Community Fuels

Stockton

A940

Delta BioFuels Inc.

Natchez

A940

Diamond Biofuels

Mazon

A940

Direct Fuels

Euless

A940

Eagle Creek Fuel Services, LLC

Baltimore

A940

Earl Fisher Bio Fuels

Chester

A940

East Fork Biodiesel LLC

Algona

A940

ECO Solutions, LLC

Chatsworth

A940

Ecogy Biofuels LLC

Tulsa

A940

ED&F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels Inc.

Madison

A940

Freedom Fuels LLC

Mason City

A941

Fuel & Lube, LLC

Richmond

A940

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

GeoGreen Fuels LLC

Houston

A940

Georgia Biofuels Corp.

Loganville

A940

Green River Biodiesel, Inc.

Moundville

A940

Griffin Industries Inc.

Cold Spring

A940

High Plains Bioenergy

Guymon

A940

Huish Detergents Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries Ltd.

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Indiana Flex Fuels

LaPorte

A940

Innovation Fuels Inc.

Newark

A940

Integrity Biofuels

Morristown

A941

Iowa Renewable Energy LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd.

Houston

A940

Lake Erie Biofuels LLC

Erie

A940

Leland Organic Corporation

Leland

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC

Claypool

A940

Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC

Claypool

A940

Middle Georgia Biofuels

East Dublin

A940

Middletown Biofuels LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

Natural Biodiesel Plant LLC

Hayti

A941

New Fuel Company

Dallas

A940

North Mississippi Biodiesel

New Albany

A940

Northern Biodiesel, Inc.

Ontario

A940

Northwest Missouri Biofuels, LLC

St. Joseph

A940

Nova Biofuels Clinton County LLC

Clinton

A940

Nova Biosource

Senaca

A940

Organic Fuels Ltd.

Houston

A940

Owensboro Grain Company LLC

Owensboro

A940

Paseo Cargill Energy, LLC

Kansas City

A940

Peach State Labs Inc.

Rome

A940

Perihelion Global, Inc.

Opp

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

Piedmont Biofuels Industrial LLC

Pittsboro

A941

Pinnacle Biofuels, Inc.

Crossett

A940

PK Biodiesel

Woodstock

A940

Pleasant Valley Biofuels, LLC

American Falls

A940

Prairie Pride

Deerfield

A941

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

Red Birch Energy, Inc.

Bassett

A940

Red River Biodiesel Ltd.

New Boston

A940

REG Ralston LLC

Ralston

A940

Renewable Energy Products, LLC

Santa Fe Springs

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Safe Renewable Corp.

Conroe

A940

Sanimax Energy Inc.

DeForest

A940

Seminole Biodiesel

Bainbridge

A940

Southeast BioDiesel LLC

Charlotte

A941

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel LLC

Albert Lea

A940

Stepan Company

Northfield

A941

Sunshine BioFuels, LLC

Camilla

A940

TPA Inc.

Warren

A940

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsburgh

A940

Valco Bioenergy

Harlingen

A940

Vanguard Synfuels, LLC

Pollock

A940

Vitol Inc.

Houston

A940

Walsh Bio Diesel, LLC

Mauston

A940

Western Dubque Biodiesel LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

Yokaya Biofuels Inc.

Ukiah

A941

---

| 10.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 179/26 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 179/26

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 599/2009

(2009. gada 7. jūlijs),

ar kuru piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas piemērots Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Pagaidu pasākumi

| (1) | Komisija ar Regulu (EK) Nr. 193/2009 (2) (“pagaidu regula”) piemēroja pagaidu antidempinga maksājumu Amerikas Savienoto Valstu (“ASV” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes biodīzeļdegvielas importam. |
| --- | --- |

(1)

Komisija ar Regulu (EK) Nr. 193/2009 (2) (“pagaidu regula”) piemēroja pagaidu antidempinga maksājumu Amerikas Savienoto Valstu (“ASV” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes biodīzeļdegvielas importam.

| (2) | Paralēli notiekošajā antisubsīdiju procedūrā Komisija ar Regulu (EK) Nr. 194/2009 (3) piemēroja pagaidu kompensācijas maksājumu ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importam. |
| --- | --- |

(2)

Paralēli notiekošajā antisubsīdiju procedūrā Komisija ar Regulu (EK) Nr. 194/2009 (3) piemēroja pagaidu kompensācijas maksājumu ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importam.

1.2.   Turpmākā procedūra

| (3) | Pēc tam, kad tika darīti zināmi būtiskie fakti un apsvērumi, kas bija par pamatu lēmumam ieviest pagaidu antidempinga pasākumus (“pagaidu informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personu iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām. Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem. Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski sniegtās piezīmes, un vajadzības gadījumā pagaidu konstatējumi tika attiecīgi grozīti. |
| --- | --- |

(3)

Pēc tam, kad tika darīti zināmi būtiskie fakti un apsvērumi, kas bija par pamatu lēmumam ieviest pagaidu antidempinga pasākumus (“pagaidu informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personu iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām. Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem. Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski sniegtās piezīmes, un vajadzības gadījumā pagaidu konstatējumi tika attiecīgi grozīti.

| (4) | Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuru pamatā bija iecere ieteikt galīgo antidempinga pasākumu ieviešanu ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importam un tādu summu galīgo iekasēšanu, kas būtu nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgā informācijas izpaušana”). Turklāt tām noteica termiņu, kurā pēc minētās izpaušanas iesniedzami paskaidrojumi. |
| --- | --- |

(4)

Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuru pamatā bija iecere ieteikt galīgo antidempinga pasākumu ieviešanu ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importam un tādu summu galīgo iekasēšanu, kas būtu nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgā informācijas izpaušana”). Turklāt tām noteica termiņu, kurā pēc minētās izpaušanas iesniedzami paskaidrojumi.

| (5) | ASV valdība un citas ieinteresētās personas izteica vilšanos par lēmumu noteikt tikai 16 dienu termiņu, kurā sniedzamas piezīmes par pagaidu informācijas izpaušanu, kā arī par lēmumu noraidīt dažu personu pieprasījumus par šādu piezīmju sniegšanas termiņa saprātīgu pagarināšanu. |
| --- | --- |

(5)

ASV valdība un citas ieinteresētās personas izteica vilšanos par lēmumu noteikt tikai 16 dienu termiņu, kurā sniedzamas piezīmes par pagaidu informācijas izpaušanu, kā arī par lēmumu noraidīt dažu personu pieprasījumus par šādu piezīmju sniegšanas termiņa saprātīgu pagarināšanu.

| (6) | Pamatregulas 20. panta 1. punktā noteikts, ka ieinteresētajām personām var sniegt sīku informāciju, kas ir pamatā būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas izmantoti pagaidu pasākumu noteikšanai. Šajā ziņā Komisija parasti izpauž informāciju visām procedūrā iesaistītajām, ieinteresētajām personām, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot regulu, ar ko ievieš pagaidu pasākumus, un nosaka termiņu, kādā personas var sniegt piezīmes par to. Minētā prakse tika ievērota arī šajā procedūrā. Pamatregulā nav precizēts periods, kādā personām jādod iespēja sniegt piezīmes. Šajā procedūrā tika uzskatīts, ka, ņemot vērā procedūras sarežģītību un vajadzību ievērot antisubsīdiju pamatregulas 11. panta 9. punkta prasību, lai izmeklēšana tiktu pabeigta 13 mēnešu laikā no tās uzsākšanas, tika noteikts 16 dienu periods (kas vēlāk tika pagarināts līdz 17 dienām). |
| --- | --- |

(6)

Pamatregulas 20. panta 1. punktā noteikts, ka ieinteresētajām personām var sniegt sīku informāciju, kas ir pamatā būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas izmantoti pagaidu pasākumu noteikšanai. Šajā ziņā Komisija parasti izpauž informāciju visām procedūrā iesaistītajām, ieinteresētajām personām, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot regulu, ar ko ievieš pagaidu pasākumus, un nosaka termiņu, kādā personas var sniegt piezīmes par to. Minētā prakse tika ievērota arī šajā procedūrā. Pamatregulā nav precizēts periods, kādā personām jādod iespēja sniegt piezīmes. Šajā procedūrā tika uzskatīts, ka, ņemot vērā procedūras sarežģītību un vajadzību ievērot antisubsīdiju pamatregulas 11. panta 9. punkta prasību, lai izmeklēšana tiktu pabeigta 13 mēnešu laikā no tās uzsākšanas, tika noteikts 16 dienu periods (kas vēlāk tika pagarināts līdz 17 dienām).

| (7) | Pēc tam, kad bija izpausti paralēlajā antisubsidēšanas procedūrā gūtie pagaidu konstatējumi, ASV valdība sniedza piezīmes par “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteikto maksājuma likmi. ASV uzņēmumiem, kuri nebija paziņojuši par sevi un nesadarbojās izmeklēšanā, pagaidu maksājuma likmi noteica augstākās subsidēšanas robežas zemākajā līmenī vai augstākā kaitējuma apjoma līmenī, kas bija konstatēti izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētajiem, kuri sadarbojās. Arī antidempinga procedūrā izmantoja šo pašu metodi. Šādi noteiktā antidempinga maksājuma likme bija pagaidu regulas 1. panta 2. punktā noteiktajā apjomā (“visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā likme EUR 182,4 par tonnu). ASV valdība uzskata, ka šī maksājuma likme, balstoties uz pieejamajiem faktiem, ir aprēķināta nepareizi. Pēc tās ieskata, lai atbilstīgi pamatregulas 18. pantā minētajam varētu izmantot pieejamos faktus, vispirms jānosaka, vai kāda ieinteresētā persona ir atteikusies sniegt “nepieciešamo informāciju” (4) vai arī to nav sniegusi. ASV valdība uzskata, ka tā vietā drīzāk būtu jāpiemēro vidējā svērtā likme, kas aprēķināta izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās. |
| --- | --- |

(7)

Pēc tam, kad bija izpausti paralēlajā antisubsidēšanas procedūrā gūtie pagaidu konstatējumi, ASV valdība sniedza piezīmes par “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteikto maksājuma likmi. ASV uzņēmumiem, kuri nebija paziņojuši par sevi un nesadarbojās izmeklēšanā, pagaidu maksājuma likmi noteica augstākās subsidēšanas robežas zemākajā līmenī vai augstākā kaitējuma apjoma līmenī, kas bija konstatēti izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētajiem, kuri sadarbojās. Arī antidempinga procedūrā izmantoja šo pašu metodi. Šādi noteiktā antidempinga maksājuma likme bija pagaidu regulas 1. panta 2. punktā noteiktajā apjomā (“visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā likme EUR 182,4 par tonnu). ASV valdība uzskata, ka šī maksājuma likme, balstoties uz pieejamajiem faktiem, ir aprēķināta nepareizi. Pēc tās ieskata, lai atbilstīgi pamatregulas 18. pantā minētajam varētu izmantot pieejamos faktus, vispirms jānosaka, vai kāda ieinteresētā persona ir atteikusies sniegt “nepieciešamo informāciju” (4) vai arī to nav sniegusi. ASV valdība uzskata, ka tā vietā drīzāk būtu jāpiemēro vidējā svērtā likme, kas aprēķināta izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās.

| (8) | Atbildot uz šo, jānorāda, ka Komisija sākotnējā posmā sūdzībā minētajiem (vairāk nekā 150) uzņēmumiem nosūtīja atlases anketu, sūdzību un paziņojumu par procedūras sākšanu. Turklāt atlases veidlapas kopija bija pievienota arī verbālnotai, kas, sākot procedūru, tika nosūtīta ASV Misijai Eiropas Kopienās, kurai lūdza to nosūtīt ASV eksportētājiem/ražotājiem. Turklāt Nacionālā Biodīzeļdegvielas padome (NBP), kura procedūrā jau no paša sākuma ir bijusi ieinteresētā persona, ASV pārstāv lielu skaitu biodīzeļdegvielas nozares uzņēmumu. |
| --- | --- |

(8)

Atbildot uz šo, jānorāda, ka Komisija sākotnējā posmā sūdzībā minētajiem (vairāk nekā 150) uzņēmumiem nosūtīja atlases anketu, sūdzību un paziņojumu par procedūras sākšanu. Turklāt atlases veidlapas kopija bija pievienota arī verbālnotai, kas, sākot procedūru, tika nosūtīta ASV Misijai Eiropas Kopienās, kurai lūdza to nosūtīt ASV eksportētājiem/ražotājiem. Turklāt Nacionālā Biodīzeļdegvielas padome (NBP), kura procedūrā jau no paša sākuma ir bijusi ieinteresētā persona, ASV pārstāv lielu skaitu biodīzeļdegvielas nozares uzņēmumu.

| (9) | Paziņojumā par procedūras sākšanu, kā arī atlases veidlapai pievienotajā pavadvēstulē bija norādīts uz nesadarbošanās sekām. Atbilstoši pagaidu regulas 8. apsvērumā minētajam vairāk nekā 50 uzņēmumu pieteicās saistībā ar atlases veikšanu un 15 dienu laikā sniedza prasīto informāciju. Šo uzņēmumu saražotā produkcija veidoja vairāk nekā 80 % no ASV biodīzeļdegvielas importa kopapjoma Kopienā. |
| --- | --- |

(9)

Paziņojumā par procedūras sākšanu, kā arī atlases veidlapai pievienotajā pavadvēstulē bija norādīts uz nesadarbošanās sekām. Atbilstoši pagaidu regulas 8. apsvērumā minētajam vairāk nekā 50 uzņēmumu pieteicās saistībā ar atlases veikšanu un 15 dienu laikā sniedza prasīto informāciju. Šo uzņēmumu saražotā produkcija veidoja vairāk nekā 80 % no ASV biodīzeļdegvielas importa kopapjoma Kopienā.

| (10) | Pēc tam, kad bija ieviesti pagaidu pasākumi, ASV iestādēm lūdza sniegt papildu informāciju. Tām īpaši lūdza vērsties pie visiem pārējiem šīs regulas 1. pantā un pagaidu regulas pielikumā neminētajiem ASV biodīzeļdegvielas eksportētājiem/ražotājiem, par kuriem procedūras sākšanas laikā nebija zināms un kuri iepriekš nebija atteikušies sadarboties (5), lai tie pieteiktos. |
| --- | --- |

(10)

Pēc tam, kad bija ieviesti pagaidu pasākumi, ASV iestādēm lūdza sniegt papildu informāciju. Tām īpaši lūdza vērsties pie visiem pārējiem šīs regulas 1. pantā un pagaidu regulas pielikumā neminētajiem ASV biodīzeļdegvielas eksportētājiem/ražotājiem, par kuriem procedūras sākšanas laikā nebija zināms un kuri iepriekš nebija atteikušies sadarboties (5), lai tie pieteiktos.

| (11) | ASV iestādes sniedza sarakstu, kurā bija vairāk nekā 100 citu ASV esošo uzņēmumu (ražotāji/eksportētāji). Tika pārbaudīts, vai kāds no šiem uzņēmumiem procedūras sākumposmā nav bijis aicināts sadarboties. Izmeklēšanā atklājās, ka ievērojams skaits sarakstā minēto uzņēmumu atlases veikšanas laikā bijuši aicināti sadarboties, bet tajā laikā izvēlējās nesadarboties. Citiem vārdiem sakot, šie uzņēmumi izprata nesadarbošanās sekas saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. |
| --- | --- |

(11)

ASV iestādes sniedza sarakstu, kurā bija vairāk nekā 100 citu ASV esošo uzņēmumu (ražotāji/eksportētāji). Tika pārbaudīts, vai kāds no šiem uzņēmumiem procedūras sākumposmā nav bijis aicināts sadarboties. Izmeklēšanā atklājās, ka ievērojams skaits sarakstā minēto uzņēmumu atlases veikšanas laikā bijuši aicināti sadarboties, bet tajā laikā izvēlējās nesadarboties. Citiem vārdiem sakot, šie uzņēmumi izprata nesadarbošanās sekas saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.

| (12) | Tomēr tika norādīts, ka pieprasījums ASV iestādēm sniegt sīku informāciju par tiem (vairāk nekā 40) sarakstā minētajiem uzņēmumiem, kuri šīs procedūras sākšanas laikā nebija zināmi Komisijai, tika nosūtīts pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Tāpēc tika nolemts iekļaut minētos uzņēmumus šīs regulas pielikumā un tiem piemērot tādu pašu maksājuma likmi, kāda bija piemērojama uzņēmumiem, kuri īpaši sadarbojās, bet kuri netika iekļauti izlasē. Šiem uzņēmumiem darīja zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, kuri bija pamatā iecerei ieviest galīgos pasākumus, un šos uzņēmumus aicināja sniegt piezīmes par ierosinājumu tos norādīt šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(12)

Tomēr tika norādīts, ka pieprasījums ASV iestādēm sniegt sīku informāciju par tiem (vairāk nekā 40) sarakstā minētajiem uzņēmumiem, kuri šīs procedūras sākšanas laikā nebija zināmi Komisijai, tika nosūtīts pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Tāpēc tika nolemts iekļaut minētos uzņēmumus šīs regulas pielikumā un tiem piemērot tādu pašu maksājuma likmi, kāda bija piemērojama uzņēmumiem, kuri īpaši sadarbojās, bet kuri netika iekļauti izlasē. Šiem uzņēmumiem darīja zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, kuri bija pamatā iecerei ieviest galīgos pasākumus, un šos uzņēmumus aicināja sniegt piezīmes par ierosinājumu tos norādīt šīs regulas pielikumā.

| (13) | ASV valdība pēc galīgās informācijas izpaušanas atzinīgi novērtēja ierosinājumu piemērot citiem uzņēmumiem vidējo svērto maksājumu. Tomēr tā uzskatīja, ka trūkst skaidrojuma, kāpēc citiem uzņēmumiem ir piemērota “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteiktā maksājuma likme. Šajā ziņā jānorāda, ka skaidrojumi attiecībā uz uzņēmumiem, kuri atlases veikšanas laikā bija aicināti sadarboties, jau ir sniegti iepriekš. Attiecībā uz potenciālajiem ASV eksportētājiem/ražotājiem, kuriem netika atsevišķi paziņots par izmeklēšanu un kuri nav norādīti 11. apsvērumā minētajā sarakstā, vispirms jānorāda, ka, sākot procedūru, tika veikti plaši pasākumi, lai sazinātos ar tiem ASV uzņēmumiem, uz kuriem varētu attiekties šī procedūra (skatīt 8. un 10. apsvērumu). Turklāt pēc pagaidu pasākumu noteikšanas tika veikti papildu pasākumi, kā minēts 10. apsvērumā, lai apzinātu citus uzņēmumus, tādējādi vēl vairāk nekā 40 uzņēmumus iekļāva to uzņēmumu sarakstā, kuriem būtu piemērojams vidējais svērtais maksājums. Tiek uzskatīts, ka, pateicoties šim plašajam pasākumu kopumam, biodīzeļdegvielas uzņēmumiem ASV ir bijušas visas iespējas pieteikties. Šajā ziņā jānorāda, ka kopš procedūras sākšanas dienas attiecīgā nozares asociācija ir bijusi tajā iesaistīta. Tādējādi tiek uzskatīts, ka uzņēmumiem, kuri nepieteicās, ir jāpiemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteiktā maksājuma likme. |
| --- | --- |

(13)

ASV valdība pēc galīgās informācijas izpaušanas atzinīgi novērtēja ierosinājumu piemērot citiem uzņēmumiem vidējo svērto maksājumu. Tomēr tā uzskatīja, ka trūkst skaidrojuma, kāpēc citiem uzņēmumiem ir piemērota “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteiktā maksājuma likme. Šajā ziņā jānorāda, ka skaidrojumi attiecībā uz uzņēmumiem, kuri atlases veikšanas laikā bija aicināti sadarboties, jau ir sniegti iepriekš. Attiecībā uz potenciālajiem ASV eksportētājiem/ražotājiem, kuriem netika atsevišķi paziņots par izmeklēšanu un kuri nav norādīti 11. apsvērumā minētajā sarakstā, vispirms jānorāda, ka, sākot procedūru, tika veikti plaši pasākumi, lai sazinātos ar tiem ASV uzņēmumiem, uz kuriem varētu attiekties šī procedūra (skatīt 8. un 10. apsvērumu). Turklāt pēc pagaidu pasākumu noteikšanas tika veikti papildu pasākumi, kā minēts 10. apsvērumā, lai apzinātu citus uzņēmumus, tādējādi vēl vairāk nekā 40 uzņēmumus iekļāva to uzņēmumu sarakstā, kuriem būtu piemērojams vidējais svērtais maksājums. Tiek uzskatīts, ka, pateicoties šim plašajam pasākumu kopumam, biodīzeļdegvielas uzņēmumiem ASV ir bijušas visas iespējas pieteikties. Šajā ziņā jānorāda, ka kopš procedūras sākšanas dienas attiecīgā nozares asociācija ir bijusi tajā iesaistīta. Tādējādi tiek uzskatīts, ka uzņēmumiem, kuri nepieteicās, ir jāpiemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteiktā maksājuma likme.

| (14) | Viens uzņēmums, kurš atbildēja uz atlases veidlapas jautājumiem un pēc tam bija minēts pagaidu regulas pielikumā, pieprasīja pievienot savu mātesuzņēmumu pielikumā minētajam uzņēmumu sarakstam. Turklāt tas pieprasīja pielikumā mainīt abu šo uzņēmumu atrašanās vietu nosaukumu, lai to izdotajos faktūrrēķinos būtu pareizi norādīta adrese. |
| --- | --- |

(14)

Viens uzņēmums, kurš atbildēja uz atlases veidlapas jautājumiem un pēc tam bija minēts pagaidu regulas pielikumā, pieprasīja pievienot savu mātesuzņēmumu pielikumā minētajam uzņēmumu sarakstam. Turklāt tas pieprasīja pielikumā mainīt abu šo uzņēmumu atrašanās vietu nosaukumu, lai to izdotajos faktūrrēķinos būtu pareizi norādīta adrese.

| (15) | Pēc tam, kad šā uzņēmuma pieprasījums bija pārbaudīts, tika atzīts, ka šīs regulas pielikumā būtu jānorāda arī mātesuzņēmums, jo uzņēmuma atbildēs uz atlases veidlapas jautājumiem tas bija norādīts kā vienīgais saistītais uzņēmums, kurš bijis iesaistīts darījumos ar biodīzeļdegvielu. Tiek pārbaudīta arī abu uzņēmumu atrašanās vieta. |
| --- | --- |

(15)

Pēc tam, kad šā uzņēmuma pieprasījums bija pārbaudīts, tika atzīts, ka šīs regulas pielikumā būtu jānorāda arī mātesuzņēmums, jo uzņēmuma atbildēs uz atlases veidlapas jautājumiem tas bija norādīts kā vienīgais saistītais uzņēmums, kurš bijis iesaistīts darījumos ar biodīzeļdegvielu. Tiek pārbaudīta arī abu uzņēmumu atrašanās vieta.

| (16) | Jāatgādina, ka dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2007. gada 1. aprīļa līdz 2008. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Attiecībā uz tendencēm saistībā ar kaitējuma novērtēšanu Komisija analizēja datus par laikposmu no 2004. gada janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(16)

Jāatgādina, ka dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2007. gada 1. aprīļa līdz 2008. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Attiecībā uz tendencēm saistībā ar kaitējuma novērtēšanu Komisija analizēja datus par laikposmu no 2004. gada janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).

1.3.   Kopienas ražotāju un ASV ražotāju eksportētāju atlase

| (17) | Piezīmes par ASV ražotāju eksportētāju atlasi netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 5.—10. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti. |
| --- | --- |

(17)

Piezīmes par ASV ražotāju eksportētāju atlasi netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 5.—10. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti.

| (18) | Dažas personas izteica piezīmes par izlasē iekļauto Kopienas ražotāju reprezentativitāti. Šīs piezīmes ir aplūkotas 74.—78. apsvērumā. |
| --- | --- |

(18)

Dažas personas izteica piezīmes par izlasē iekļauto Kopienas ražotāju reprezentativitāti. Šīs piezīmes ir aplūkotas 74.—78. apsvērumā.

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

| (19) | Jāatgādina, ka paziņojumā par procedūras sākšanu ražojums, kas, iespējams, tika pārdots par dempinga cenām, bija definēts kā nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļas, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā (parasti pazīstams kā “biodīzeļdegviela”), tīrā veidā vai maisījumā. |
| --- | --- |

(19)

Jāatgādina, ka paziņojumā par procedūras sākšanu ražojums, kas, iespējams, tika pārdots par dempinga cenām, bija definēts kā nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļas, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā (parasti pazīstams kā “biodīzeļdegviela”), tīrā veidā vai maisījumā.

| (20) | Sūdzībā bija prima facie pierādījumi tam, ka biodīzeļdegviela un visi maisījumi, kuros biodīzeļdegviela sajaukta ar minerālo dīzeļdegvielu, ko ražo ASV un par dempinga cenām eksportē uz Kopienu, bija ietekmējuši Kopienas biodīzeļdegvielas ražotāju ekonomisko stāvokli. Saskaņā ar attiecīgo ASV biodīzeļdegvielas ražotāju un iekšzemes tirgus pazīmēm bija paredzēts, ka attiecīgā ražojuma definīcija attieksies uz biodīzeļdegvielu arī tad, ja tā būs izmantota biodīzeļdegvielas maisījumos. Tomēr tika uzskatīts, ka attiecīgā ražojuma definīcija, kas minēta paziņojumā par procedūras sākšanu un 19. apsvērumā iepriekš, varētu radīt bažas par to, uz kuriem ražotājiem un uz kādiem ražojuma veidiem bija un uz kuriem nebija paredzēts attiecināt izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(20)

Sūdzībā bija prima facie pierādījumi tam, ka biodīzeļdegviela un visi maisījumi, kuros biodīzeļdegviela sajaukta ar minerālo dīzeļdegvielu, ko ražo ASV un par dempinga cenām eksportē uz Kopienu, bija ietekmējuši Kopienas biodīzeļdegvielas ražotāju ekonomisko stāvokli. Saskaņā ar attiecīgo ASV biodīzeļdegvielas ražotāju un iekšzemes tirgus pazīmēm bija paredzēts, ka attiecīgā ražojuma definīcija attieksies uz biodīzeļdegvielu arī tad, ja tā būs izmantota biodīzeļdegvielas maisījumos. Tomēr tika uzskatīts, ka attiecīgā ražojuma definīcija, kas minēta paziņojumā par procedūras sākšanu un 19. apsvērumā iepriekš, varētu radīt bažas par to, uz kuriem ražotājiem un uz kādiem ražojuma veidiem bija un uz kuriem nebija paredzēts attiecināt izmeklēšanu.

| (21) | Līdzīgi, dempinga un kaitējuma izmeklēšanai, īpaši lai noteiktu dempinga starpības un kaitējuma novēršanas līmeņus, bija skaidri jānorāda ražojuma veidi, uz kuriem attiecās izmeklēšana. |
| --- | --- |

(21)

Līdzīgi, dempinga un kaitējuma izmeklēšanai, īpaši lai noteiktu dempinga starpības un kaitējuma novēršanas līmeņus, bija skaidri jānorāda ražojuma veidi, uz kuriem attiecās izmeklēšana.

| (22) | Saskaņā ar ASV tirgus īpatnībām attiecīgo ražojumu provizoriski definēja kā nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesterus un/vai parafīna gāzeļļu, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, un ko parasti dēvē par “biodīzeļdegvielu”, tīrā veidā vai maisījumos, ar robežvērtību virs B20. Tādējādi attiecīgais ražojums attiecās uz tīru biodīzeļdegvielu (B100) un visiem maisījumiem, kuros bija vairāk nekā 20 % biodīzeļdegvielas (“attiecīgais ražojums”). Šo robežvērtību uzskatīja par atbilstošu, lai dažādos maisījumu veidus, kas paredzēti turpmākai maisīšanai, nodalītu no maisījumu veidiem, kas paredzēti tiešam patēriņam ASV tirgū. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar ASV tirgus īpatnībām attiecīgo ražojumu provizoriski definēja kā nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesterus un/vai parafīna gāzeļļu, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, un ko parasti dēvē par “biodīzeļdegvielu”, tīrā veidā vai maisījumos, ar robežvērtību virs B20. Tādējādi attiecīgais ražojums attiecās uz tīru biodīzeļdegvielu (B100) un visiem maisījumiem, kuros bija vairāk nekā 20 % biodīzeļdegvielas (“attiecīgais ražojums”). Šo robežvērtību uzskatīja par atbilstošu, lai dažādos maisījumu veidus, kas paredzēti turpmākai maisīšanai, nodalītu no maisījumu veidiem, kas paredzēti tiešam patēriņam ASV tirgū.

| (23) | Izmeklēšanā konstatēja, ka visiem biodīzeļdegvielas veidiem un maisījumos esošajai biodīzeļdegvielai, uz kuriem attiecās šī izmeklēšana, neatkarīgi no ražošanai izmantoto izejvielu vai ražošanas procesa iespējamām atšķirībām ir tādas pašas vai ļoti līdzīgas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās īpašības, un tos izmanto vieniem un tiem pašiem mērķiem. Attiecīgā ražojuma iespējamās atšķirības nemaina tā pamatdefinīciju, īpašības vai to, kā dažādas personas to uztver. |
| --- | --- |

(23)

Izmeklēšanā konstatēja, ka visiem biodīzeļdegvielas veidiem un maisījumos esošajai biodīzeļdegvielai, uz kuriem attiecās šī izmeklēšana, neatkarīgi no ražošanai izmantoto izejvielu vai ražošanas procesa iespējamām atšķirībām ir tādas pašas vai ļoti līdzīgas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās īpašības, un tos izmanto vieniem un tiem pašiem mērķiem. Attiecīgā ražojuma iespējamās atšķirības nemaina tā pamatdefinīciju, īpašības vai to, kā dažādas personas to uztver.

| (24) | No ieinteresētajām personām tika saņemti iebildumi pret attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma definīciju, kuros tās apstrīdēja gan attiecīgā ražojuma, gan līdzīgā ražojuma definīciju, izvirzot vienus un tos pašus argumentus, bet nenodalot attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma jēdzienu saistībā ar procedūru. |
| --- | --- |

(24)

No ieinteresētajām personām tika saņemti iebildumi pret attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma definīciju, kuros tās apstrīdēja gan attiecīgā ražojuma, gan līdzīgā ražojuma definīciju, izvirzot vienus un tos pašus argumentus, bet nenodalot attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma jēdzienu saistībā ar procedūru.

| (25) | Jāatgādina, ka attiecīgā ražojuma jēdzienu regulē pamatregulas 1. panta 1.–3. punkts, savukārt termins “līdzīgais ražojums” ir skaidrots pamatregulas 1. panta 4. punktā. Tādējādi šie apgalvojumi tiks atsevišķi aplūkoti turpmāk. |
| --- | --- |

(25)

Jāatgādina, ka attiecīgā ražojuma jēdzienu regulē pamatregulas 1. panta 1.–3. punkts, savukārt termins “līdzīgais ražojums” ir skaidrots pamatregulas 1. panta 4. punktā. Tādējādi šie apgalvojumi tiks atsevišķi aplūkoti turpmāk.

| (26) | Viena no personām vaicāja, cik lielā mērā maisījumi ar mazu biodīzeļdegvielas daļu (piemēram, B21) joprojām būtu uzskatāmi par biodīzeļdegvielu, kas līdzvērtīga tīrai dīzeļdegvielai (B100) vai līdzīgiem maisījumiem, kuru sastāvā galvenokārt ir biodīzeļdegviela ar mazāku minerālās dīzeļdegvielas daļu (piemēram, B99). Tā apgalvoja, ka izmeklēšana būtībā attiecās uz B100 un B99 dīzeļdegvielu un ka visi dempinga un kaitējuma aprēķini tika veikti, izmantojot šos divus ražojuma veidus. Pēc šīs personas ieskata, nosakot robežvērtību tikko virs B20, proti, zema līmeņa maisījums, ko tieši pārdod patērētājiem ASV, attiecīgais ražojums tiek definēts mākslīgi. |
| --- | --- |

(26)

Viena no personām vaicāja, cik lielā mērā maisījumi ar mazu biodīzeļdegvielas daļu (piemēram, B21) joprojām būtu uzskatāmi par biodīzeļdegvielu, kas līdzvērtīga tīrai dīzeļdegvielai (B100) vai līdzīgiem maisījumiem, kuru sastāvā galvenokārt ir biodīzeļdegviela ar mazāku minerālās dīzeļdegvielas daļu (piemēram, B99). Tā apgalvoja, ka izmeklēšana būtībā attiecās uz B100 un B99 dīzeļdegvielu un ka visi dempinga un kaitējuma aprēķini tika veikti, izmantojot šos divus ražojuma veidus. Pēc šīs personas ieskata, nosakot robežvērtību tikko virs B20, proti, zema līmeņa maisījums, ko tieši pārdod patērētājiem ASV, attiecīgais ražojums tiek definēts mākslīgi.

| (27) | Minētā persona apstrīdēja arī to, vai maisījums, kurā ir 20 % biodīzeļdegvielas, joprojām klasificējams par biodīzeļdegvielu, nevis par minerālo dīzeļdegvielu, kas nav ietverta attiecīgā ražojuma definīcijā. Šī persona izprata ES viedokli par to, ka muitas harmonizētajā sistēmā (HS) ir jāizveido jauna pozīcija (6) biodīzeļdegvielai. Komisija savā nostājā paplašināja šajā procedūrā apskatāmā ražojuma definīciju un papildināja ražojuma veidus, kurus skar pasākumu noteikšana. |
| --- | --- |

(27)

Minētā persona apstrīdēja arī to, vai maisījums, kurā ir 20 % biodīzeļdegvielas, joprojām klasificējams par biodīzeļdegvielu, nevis par minerālo dīzeļdegvielu, kas nav ietverta attiecīgā ražojuma definīcijā. Šī persona izprata ES viedokli par to, ka muitas harmonizētajā sistēmā (HS) ir jāizveido jauna pozīcija (6) biodīzeļdegvielai. Komisija savā nostājā paplašināja šajā procedūrā apskatāmā ražojuma definīciju un papildināja ražojuma veidus, kurus skar pasākumu noteikšana.

| (28) | Turklāt šī persona uzskatīja, ka izmeklēšanās laikā nebija konkrētas robežvērtības, ar kādu kombinētās nomenklatūras (KN) 3824 90 91. kodā būtu klasificējama biodīzeļdegviela, Eiropas Savienība (ES) konkrēto kodu attiecībā uz biodīzeļdegvielu ieviesa no 2008. gada 1. janvāra. Šī persona apšaubīja to, vai saskaņā ar kombinētas nomenklatūras (7) vispārīgo interpretēšanas noteikumu 3.b) punktu maisījums, kurā ir mazāk par 50 % biodīzeļdegvielas, joprojām būtu uzskatāms par biodīzeļdegvielu. Turklāt tās norādīja, ka Komisijas anketā kā piemēri bija minēti maisījumi ar augstu biodīzeļdegvielas saturu, tādējādi attiecīgais ražojums ir tikai biodīzeļdegviela un tās maisījumi ar ļoti augstu biodīzeļdegvielas saturu. |
| --- | --- |

(28)

Turklāt šī persona uzskatīja, ka izmeklēšanās laikā nebija konkrētas robežvērtības, ar kādu kombinētās nomenklatūras (KN) 3824 90 91. kodā būtu klasificējama biodīzeļdegviela, Eiropas Savienība (ES) konkrēto kodu attiecībā uz biodīzeļdegvielu ieviesa no 2008. gada 1. janvāra. Šī persona apšaubīja to, vai saskaņā ar kombinētas nomenklatūras (7) vispārīgo interpretēšanas noteikumu 3.b) punktu maisījums, kurā ir mazāk par 50 % biodīzeļdegvielas, joprojām būtu uzskatāms par biodīzeļdegvielu. Turklāt tās norādīja, ka Komisijas anketā kā piemēri bija minēti maisījumi ar augstu biodīzeļdegvielas saturu, tādējādi attiecīgais ražojums ir tikai biodīzeļdegviela un tās maisījumi ar ļoti augstu biodīzeļdegvielas saturu.

| (29) | Šī persona arī apgalvoja, ka ES nevar mainīt attiecīgā ražojuma definīciju, vienlaikus saglabājot atšķirīgu līdzīgo ražojumu. Tās atsaucās uz pagaidu informācijas izpaušanu izlasē iekļautajiem ASV biodīzeļdegvielas ražotājiem, kas liecina, ka izlasē iekļautie ASV ražotāji bija pārdevuši maisījumus, kas izgatavoti vienīgi no dažādiem biodīzeļdegvielas veidiem. Tādēļ attiecīgajam ražojumam jāietver tikai tie ražojumi, kuros ir 100 % biodīzeļdegvielas (B100) pat tad, ja tā ražota no dažādām izejvielām, vai maisījumi, kuros ir 99 % biodīzeļdegvielas (B99). |
| --- | --- |

(29)

Šī persona arī apgalvoja, ka ES nevar mainīt attiecīgā ražojuma definīciju, vienlaikus saglabājot atšķirīgu līdzīgo ražojumu. Tās atsaucās uz pagaidu informācijas izpaušanu izlasē iekļautajiem ASV biodīzeļdegvielas ražotājiem, kas liecina, ka izlasē iekļautie ASV ražotāji bija pārdevuši maisījumus, kas izgatavoti vienīgi no dažādiem biodīzeļdegvielas veidiem. Tādēļ attiecīgajam ražojumam jāietver tikai tie ražojumi, kuros ir 100 % biodīzeļdegvielas (B100) pat tad, ja tā ražota no dažādām izejvielām, vai maisījumi, kuros ir 99 % biodīzeļdegvielas (B99).

| (30) | Šī persona atsaucās uz nesen pieņemto Tiesas spriedumu (8) par amonija nitrāta importu un secināja, ka minētā sprieduma pamatojums attiecas arī uz pašreizējo procedūru un ka uz biodīzeļdegvielu, kas neietilpst maisījumos ar ļoti augstu biodīzeļdegvielas saturu, nevar attiecināt izmeklēšanu un pasākumus, jo tā nav līdzīgais ražojums, par kuru bija noteikti konstatējumi par dempingu un kaitējumu, proti, ražojumi, kuros ir tikai biodīzeļdegviela (B100) vai kuros ir 99 % biodīzeļdegvielas (B99). |
| --- | --- |

(30)

Šī persona atsaucās uz nesen pieņemto Tiesas spriedumu (8) par amonija nitrāta importu un secināja, ka minētā sprieduma pamatojums attiecas arī uz pašreizējo procedūru un ka uz biodīzeļdegvielu, kas neietilpst maisījumos ar ļoti augstu biodīzeļdegvielas saturu, nevar attiecināt izmeklēšanu un pasākumus, jo tā nav līdzīgais ražojums, par kuru bija noteikti konstatējumi par dempingu un kaitējumu, proti, ražojumi, kuros ir tikai biodīzeļdegviela (B100) vai kuros ir 99 % biodīzeļdegvielas (B99).

| (31) | Personas nesniedza pierādījumus vai juridisku atsauci uz to, ka attiecīgais ražojums šajā izmeklēšanā būtu definēts nepareizi. Pamatregulas 1. panta 1.–3. punktā ir sniegtas norādes par to, kā definējams attiecīgais ražojums. Pamatregulas 1. panta 1. punktā noteikts, ka “Antidempinga nodevu var piemērot visām precēm par dempinga cenām, kuru brīva apgrozība Kopienā rada zaudējumus [Antidempinga maksājumu drīkst piemērot visiem ražojumiem par dempinga cenām, kuru laišana brīvā apgrozībā Kopienā rada kaitējumu]”. |
| --- | --- |

(31)

Personas nesniedza pierādījumus vai juridisku atsauci uz to, ka attiecīgais ražojums šajā izmeklēšanā būtu definēts nepareizi. Pamatregulas 1. panta 1.–3. punktā ir sniegtas norādes par to, kā definējams attiecīgais ražojums. Pamatregulas 1. panta 1. punktā noteikts, ka “Antidempinga nodevu var piemērot visām precēm par dempinga cenām, kuru brīva apgrozība Kopienā rada zaudējumus [Antidempinga maksājumu drīkst piemērot visiem ražojumiem par dempinga cenām, kuru laišana brīvā apgrozībā Kopienā rada kaitējumu]”.

| (32) | Atbilstīgi 20. apsvērumā minētajam sūdzībā bija prima facie pierādījumi tam, ka biodīzeļdegviela un visi maisījumi, kuros tā sajaukta ar minerālo dīzeļdegvielu, ko ražo ASV un par dempinga cenām eksportē uz Kopienu, bija ietekmējuši Kopienas biodīzeļdegvielas ražotāju ekonomisko stāvokli. Dempinga starpību un kaitējuma apjomu noteica atsevišķi katram izlasē iekļautajam ražotājam, izmantojot ražojuma veidus, ko tie pārdeva Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(32)

Atbilstīgi 20. apsvērumā minētajam sūdzībā bija prima facie pierādījumi tam, ka biodīzeļdegviela un visi maisījumi, kuros tā sajaukta ar minerālo dīzeļdegvielu, ko ražo ASV un par dempinga cenām eksportē uz Kopienu, bija ietekmējuši Kopienas biodīzeļdegvielas ražotāju ekonomisko stāvokli. Dempinga starpību un kaitējuma apjomu noteica atsevišķi katram izlasē iekļautajam ražotājam, izmantojot ražojuma veidus, ko tie pārdeva Kopienas tirgū.

| (33) | Personas nesniedza pierādījumus tam, ka pagaidu regulā noteiktā robežvērtība, lai attiecīgo ražojumu nodalītu no ražojuma, kuru šī procedūra neskāra, būtu noteikta mākslīgi. Atbilstīgi pagaidu regulas 24. un 26. apsvērumā minētajam izmeklēšanā konstatēja, ka B20 un, iespējams, arī zemāka līmeņa maisījumi faktiski tika tieši pārdoti patērētājiem ASV. Izmeklēšanā arī atklāja, ka maisījumu tirgus atšķīrās no patēriņa preču tirgus, jo tajos bija dažādi patērētāji. Vienā tirgū biodīzeļdegviela un tās maisījumi ir paredzēti turpmākai sajaukšanai, ko veic tirgotāji un maisītāji, bet otrā tirgū maisījumi ir paredzēti izplatīšanas tīklam un tādējādi – patērētājiem. Definējot attiecīgā ražojuma robežvērtību virs B20, varēja skaidri noteikt atšķirību un izvairīties no neskaidrībām attiecībā uz ražojumiem, tirgiem un dažādajām personām ASV. |
| --- | --- |

(33)

Personas nesniedza pierādījumus tam, ka pagaidu regulā noteiktā robežvērtība, lai attiecīgo ražojumu nodalītu no ražojuma, kuru šī procedūra neskāra, būtu noteikta mākslīgi. Atbilstīgi pagaidu regulas 24. un 26. apsvērumā minētajam izmeklēšanā konstatēja, ka B20 un, iespējams, arī zemāka līmeņa maisījumi faktiski tika tieši pārdoti patērētājiem ASV. Izmeklēšanā arī atklāja, ka maisījumu tirgus atšķīrās no patēriņa preču tirgus, jo tajos bija dažādi patērētāji. Vienā tirgū biodīzeļdegviela un tās maisījumi ir paredzēti turpmākai sajaukšanai, ko veic tirgotāji un maisītāji, bet otrā tirgū maisījumi ir paredzēti izplatīšanas tīklam un tādējādi – patērētājiem. Definējot attiecīgā ražojuma robežvērtību virs B20, varēja skaidri noteikt atšķirību un izvairīties no neskaidrībām attiecībā uz ražojumiem, tirgiem un dažādajām personām ASV.

| (34) | Visās antidempinga izmeklēšanās atsevišķi uzņēmumi, uz kuriem attiecas izmeklēšana, parasti ražo un pārdod tikai dažus ražojuma veidus, kas ietverti attiecīgā ražojuma definīcijā. Daži uzņēmumi var ražot ļoti ierobežotu ražojuma veidu sortimentu, savukārt citi uzņēmumi var izgatavot plašāku ražojumu klāstu. Tas tomēr neietekmē attiecīgā ražojuma definīciju. Tāpēc apgalvojums par to, ka attiecīgajam ražojumam jāietver tikai tādi ražojuma veidi, kurus ASV ražotāji eksportēja un kurus izmantoja dempinga un kaitējuma aprēķināšanai, tiek uzskatīts par nepamatotu. |
| --- | --- |

(34)

Visās antidempinga izmeklēšanās atsevišķi uzņēmumi, uz kuriem attiecas izmeklēšana, parasti ražo un pārdod tikai dažus ražojuma veidus, kas ietverti attiecīgā ražojuma definīcijā. Daži uzņēmumi var ražot ļoti ierobežotu ražojuma veidu sortimentu, savukārt citi uzņēmumi var izgatavot plašāku ražojumu klāstu. Tas tomēr neietekmē attiecīgā ražojuma definīciju. Tāpēc apgalvojums par to, ka attiecīgajam ražojumam jāietver tikai tādi ražojuma veidi, kurus ASV ražotāji eksportēja un kurus izmantoja dempinga un kaitējuma aprēķināšanai, tiek uzskatīts par nepamatotu.

| (35) | Atbilstoši pagaidu regulā un 19. apsvērumā minētajam izmeklēšana galvenokārt attiecās tikai uz tādu biodīzeļdegvielu, kura bija tīrā veidā vai maisījumu sastāvā. Antidempinga pasākumus piemēros attiecīgajiem maisījumiem, kuri tiek eksportēti uz Kopienas tirgu. Tādējādi tiek uzskatīts, ka jautājumam par to, vai maisījums, kurā ir 20 % biodīzeļdegvielas, joprojām būtu uzskatāms par biodīzeļdegvielu, nevis par minerālo dīzeļdegvielu, kas nav ietverta attiecīgā ražojuma definīcijā, nav būtiskas nozīmes. |
| --- | --- |

(35)

Atbilstoši pagaidu regulā un 19. apsvērumā minētajam izmeklēšana galvenokārt attiecās tikai uz tādu biodīzeļdegvielu, kura bija tīrā veidā vai maisījumu sastāvā. Antidempinga pasākumus piemēros attiecīgajiem maisījumiem, kuri tiek eksportēti uz Kopienas tirgu. Tādējādi tiek uzskatīts, ka jautājumam par to, vai maisījums, kurā ir 20 % biodīzeļdegvielas, joprojām būtu uzskatāms par biodīzeļdegvielu, nevis par minerālo dīzeļdegvielu, kas nav ietverta attiecīgā ražojuma definīcijā, nav būtiskas nozīmes.

| (36) | Jānorāda, ka konstatējumus par katra pārbaudītā uzņēmuma dempingu un radīto kaitējumu izdarīja, izmantojot vienīgi attiecīgā ražojuma veidus, kurus izmeklēšanas periodā bija ražojis un pārdevis attiecīgais uzņēmums. Apgalvojums par to, ka tāda attiecīgā ražojuma definīcija, kurā ietverti maisījumi ar robežvērtību virs B20, nepienācīgi skartu ASV ražotājus, nav pamatots un neļauj secināt, ka par attiecīgo ražojumu jāuzskata tikai tādi ražojumi, kuros ir 100 % biodīzeļdegvielas (B100) pat tad, ja tā ražota no dažādām izejvielām, vai maisījums, kurā ir 99 % biodīzeļdegvielas (B99). Attiecīgā ražojuma definīcijā iekļaujot maisījumus ar robežvērtību virs B20, tas nekādā veidā neietekmēja konstatējumus attiecībā uz pārbaudītajiem uzņēmumiem, kuri neizgatavo šo ražojuma veidu. |
| --- | --- |

(36)

Jānorāda, ka konstatējumus par katra pārbaudītā uzņēmuma dempingu un radīto kaitējumu izdarīja, izmantojot vienīgi attiecīgā ražojuma veidus, kurus izmeklēšanas periodā bija ražojis un pārdevis attiecīgais uzņēmums. Apgalvojums par to, ka tāda attiecīgā ražojuma definīcija, kurā ietverti maisījumi ar robežvērtību virs B20, nepienācīgi skartu ASV ražotājus, nav pamatots un neļauj secināt, ka par attiecīgo ražojumu jāuzskata tikai tādi ražojumi, kuros ir 100 % biodīzeļdegvielas (B100) pat tad, ja tā ražota no dažādām izejvielām, vai maisījums, kurā ir 99 % biodīzeļdegvielas (B99). Attiecīgā ražojuma definīcijā iekļaujot maisījumus ar robežvērtību virs B20, tas nekādā veidā neietekmēja konstatējumus attiecībā uz pārbaudītajiem uzņēmumiem, kuri neizgatavo šo ražojuma veidu.

| (37) | Turklāt nepamatots ir personas apgalvojums, saskaņā ar kuru Tiesas spriedumā (9) noteiktais pamatojums attiecas arī uz pašreizējo procedūru, un tas, ka uz biodīzeļdegvielu, ja vien tā neietilpst maisījumos ar ļoti augstu biodīzeļdegvielas saturu, nevar attiecināt izmeklēšanu. Katra pārbaudītā uzņēmuma radītais kaitējums un dempinga starpības būs vienādas gan attiecīgajam ražojumam, gan līdzīgajam ražojumam, par kuriem tika izdarīti konstatējumi attiecībā uz dempingu un kaitējumu, proti, tādiem attiecīgo ražojumu veidiem, kuros ir biodīzeļdegviela un kurus minētais uzņēmums pārdeva iekšzemes tirgū un eksportēja uz Kopienu. Turklāt komersanta spriedums attiecās arī uz esošo antidempinga pasākumu pārskatīšanu, kuras rezultātā tos attiecināja uz citiem ražojumiem, nevis uz attiecīgo ražojumu, un šī izmeklēšana nav tas gadījums. |
| --- | --- |

(37)

Turklāt nepamatots ir personas apgalvojums, saskaņā ar kuru Tiesas spriedumā (9) noteiktais pamatojums attiecas arī uz pašreizējo procedūru, un tas, ka uz biodīzeļdegvielu, ja vien tā neietilpst maisījumos ar ļoti augstu biodīzeļdegvielas saturu, nevar attiecināt izmeklēšanu. Katra pārbaudītā uzņēmuma radītais kaitējums un dempinga starpības būs vienādas gan attiecīgajam ražojumam, gan līdzīgajam ražojumam, par kuriem tika izdarīti konstatējumi attiecībā uz dempingu un kaitējumu, proti, tādiem attiecīgo ražojumu veidiem, kuros ir biodīzeļdegviela un kurus minētais uzņēmums pārdeva iekšzemes tirgū un eksportēja uz Kopienu. Turklāt komersanta spriedums attiecās arī uz esošo antidempinga pasākumu pārskatīšanu, kuras rezultātā tos attiecināja uz citiem ražojumiem, nevis uz attiecīgo ražojumu, un šī izmeklēšana nav tas gadījums.

| (38) | Lai gan tiek uzskatīts, ka anketā sniegtie piemēri bija paredzēti tam, lai savāktu datus izmeklēšanai, tos nevar izmantot pieņēmumiem, kas ļautu izmeklēšanā izdarīt secinājumus, tāpēc jānorāda, ka Komisija nevar zināt iepriekš, proti, pirms izmeklēšanas uz vietas, kuri ražojumu veidi anketas sastādīšanas laikā tiks ražoti un pārdoti iekšzemes tirgū un kurus ražojumu veidus attiecīgie uzņēmumi eksportēs. Ražojums, uz kuru attiecas antidempinga izmeklēšanas, var aptvert dažādus ražojuma veidus, un tas, ka uz dažiem no šiem ražojuma veidiem neattiecas dempings, nav iemesls, lai tos izslēgtu no attiecīgā ražojuma definīcijas. |
| --- | --- |

(38)

Lai gan tiek uzskatīts, ka anketā sniegtie piemēri bija paredzēti tam, lai savāktu datus izmeklēšanai, tos nevar izmantot pieņēmumiem, kas ļautu izmeklēšanā izdarīt secinājumus, tāpēc jānorāda, ka Komisija nevar zināt iepriekš, proti, pirms izmeklēšanas uz vietas, kuri ražojumu veidi anketas sastādīšanas laikā tiks ražoti un pārdoti iekšzemes tirgū un kurus ražojumu veidus attiecīgie uzņēmumi eksportēs. Ražojums, uz kuru attiecas antidempinga izmeklēšanas, var aptvert dažādus ražojuma veidus, un tas, ka uz dažiem no šiem ražojuma veidiem neattiecas dempings, nav iemesls, lai tos izslēgtu no attiecīgā ražojuma definīcijas.

| (39) | Pamatojoties uz iepriekšminētajiem faktiem un apsvērumiem, tiek apstiprināts, ka visiem biodīzeļdegvielas veidiem un maisījumos esošajai biodīzeļdegvielai, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, neatkarīgi no ražošanai izmantoto izejvielu vai ražošanas procesa iespējamām atšķirībām ir tādas pašas vai ļoti līdzīgas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās īpašības, un tos izmanto vieniem un tiem pašiem mērķiem. Attiecīgā ražojuma iespējamās atšķirības nemaina tā pamatdefinīciju, īpašības vai to, kā dažādas personas to uztver. |
| --- | --- |

(39)

Pamatojoties uz iepriekšminētajiem faktiem un apsvērumiem, tiek apstiprināts, ka visiem biodīzeļdegvielas veidiem un maisījumos esošajai biodīzeļdegvielai, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, neatkarīgi no ražošanai izmantoto izejvielu vai ražošanas procesa iespējamām atšķirībām ir tādas pašas vai ļoti līdzīgas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās īpašības, un tos izmanto vieniem un tiem pašiem mērķiem. Attiecīgā ražojuma iespējamās atšķirības nemaina tā pamatdefinīciju, īpašības vai to, kā dažādas personas to uztver.

2.2.   Līdzīgais ražojums

| (40) | Provizoriski tika konstatēts, ka ražojumiem, kurus ražo un pārdod ASV iekšzemes tirgū un uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, ir līdzīgas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās īpašības, un tos izmanto tiem pašiem mērķiem kā ražojumus, kurus no šīs valsts eksportē uz Kopienas tirgu. Līdzīgi, ražojumiem, kurus Kopienas ražošanas nozare izgatavo un pārdod Kopienas tirgū, ir līdzīgas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un izmantošanas veidi, salīdzinot ar ražojumiem, kurus no attiecīgās valsts eksportē uz Kopienu. |
| --- | --- |

(40)

Provizoriski tika konstatēts, ka ražojumiem, kurus ražo un pārdod ASV iekšzemes tirgū un uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, ir līdzīgas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās īpašības, un tos izmanto tiem pašiem mērķiem kā ražojumus, kurus no šīs valsts eksportē uz Kopienas tirgu. Līdzīgi, ražojumiem, kurus Kopienas ražošanas nozare izgatavo un pārdod Kopienas tirgū, ir līdzīgas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un izmantošanas veidi, salīdzinot ar ražojumiem, kurus no attiecīgās valsts eksportē uz Kopienu.

| (41) | Tāpēc netika konstatētas atšķirības starp dažādajiem attiecīgā ražojuma veidiem un līdzīgajiem Kopienas tirgū pārdotajiem Kopienas ražojumiem, kas ļautu secināt, ka ražojumi, kurus ražo un pārdod Kopienas tirgū, nav līdzīgi ražojumi ar vienādām vai ļoti līdzīgām fiziskajām, ķīmiskajām un tehniskajām īpašībām, salīdzinot ar tā attiecīgā ražojuma veidiem, kuru ražo ASV un eksportē uz Kopienu. Tāpēc provizoriski secināja, ka visi biodīzeļdegvielas veidi, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, ir uzskatāmi par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(41)

Tāpēc netika konstatētas atšķirības starp dažādajiem attiecīgā ražojuma veidiem un līdzīgajiem Kopienas tirgū pārdotajiem Kopienas ražojumiem, kas ļautu secināt, ka ražojumi, kurus ražo un pārdod Kopienas tirgū, nav līdzīgi ražojumi ar vienādām vai ļoti līdzīgām fiziskajām, ķīmiskajām un tehniskajām īpašībām, salīdzinot ar tā attiecīgā ražojuma veidiem, kuru ražo ASV un eksportē uz Kopienu. Tāpēc provizoriski secināja, ka visi biodīzeļdegvielas veidi, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, ir uzskatāmi par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

| (42) | Viena no personām apgalvoja, ka sarežģītā līdzīgā ražojuma definīcija ir saistīta ar attiecīgā ražojuma identifikāciju, kas jānosaka kā ražojuma fiziskās īpašības un galalietojums. Tā būtībā norādīja, ka patēriņam ES tiek izmantots nevis B20, bet B5, kas ir maisījums ar zemāku biodīzeļdegvielas saturu. Tādējādi līdzīgais ražojums bija definēts nepareizi. Šī persona arī apgalvoja, ka nevar mainīt attiecīgā ražojuma definīciju, vienlaikus saglabājot atšķirīgu līdzīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(42)

Viena no personām apgalvoja, ka sarežģītā līdzīgā ražojuma definīcija ir saistīta ar attiecīgā ražojuma identifikāciju, kas jānosaka kā ražojuma fiziskās īpašības un galalietojums. Tā būtībā norādīja, ka patēriņam ES tiek izmantots nevis B20, bet B5, kas ir maisījums ar zemāku biodīzeļdegvielas saturu. Tādējādi līdzīgais ražojums bija definēts nepareizi. Šī persona arī apgalvoja, ka nevar mainīt attiecīgā ražojuma definīciju, vienlaikus saglabājot atšķirīgu līdzīgo ražojumu.

| (43) | Pagaidu regulas 29.–35. apsvērumā ir skaidri norādīts, ka līdzīgā ražojuma definīcija ir saistīta ar attiecīgā ražojuma identifikāciju, ko galvenokārt noteica kā ražojuma fiziskās īpašības. Turklāt, ņemot vērā faktisko galalietojumu, tika uzskatīts, ka līdzīgā ražojuma definīcijā ir jāsaglabā robežvērtība B20. Šajā gadījumā, lai atbilstu attiecīgā ražojuma definīcijai, ir samazināts to ražojuma veidu skaits, kuri atbilst līdzīgā ražojuma definīcijai. |
| --- | --- |

(43)

Pagaidu regulas 29.–35. apsvērumā ir skaidri norādīts, ka līdzīgā ražojuma definīcija ir saistīta ar attiecīgā ražojuma identifikāciju, ko galvenokārt noteica kā ražojuma fiziskās īpašības. Turklāt, ņemot vērā faktisko galalietojumu, tika uzskatīts, ka līdzīgā ražojuma definīcijā ir jāsaglabā robežvērtība B20. Šajā gadījumā, lai atbilstu attiecīgā ražojuma definīcijai, ir samazināts to ražojuma veidu skaits, kuri atbilst līdzīgā ražojuma definīcijai.

| (44) | Jānoraida personu apgalvojumi par to, ka līdzīgā ražojuma definīcija ir bijusi nepareiza un ka tādējādi var apstiprināt līdzīgā ražojuma pagaidu definīciju. |
| --- | --- |

(44)

Jānoraida personu apgalvojumi par to, ka līdzīgā ražojuma definīcija ir bijusi nepareiza un ka tādējādi var apstiprināt līdzīgā ražojuma pagaidu definīciju.

3.   DEMPINGS

3.1.   Ievadpiezīme

| (45) | Pēc tam, kad bija darīti zināmi pagaidu konstatējumi, vairāki ražotāji eksportētāji un NBP apgalvoja, ka dempinga aprēķini bija jākoriģē, lai novērstu ietekmi, ko rada subsidēšana. Pēc viņu teiktā, tā kā netika ņemta vērā ietekme, ko rada iekšzemes un eksporta pārdevumiem piešķirtā subsīdija, tika nepareizi novērtēti ieņēmumi, kas skāra gan līdzīgā ražojuma normālo vērtību, gan attiecīgā ražojuma eksporta cenas noteikšanu. Tādējādi tika ietekmēta normālā vērtība, jo parastās tirdzniecības norises pārbaude tika veikta, izmantojot pārdošanas cenas, bet neņemot vērā ieņēmumus, kas gūti, pārdodot ražojumu, uz kuru attiecās subsīdija, vienlaikus šā paša iemesla dēļ tika nepareizi noteikta arī eksporta cena. Šīs personas arī apgalvoja, ka, nekoriģējot subsīdiju, tika nepareizi piemērots pamatregulas 2. panta 4. un 10. punkts, jo šī darbība veicināja salikto normālo vērtību izmantošanu, savukārt, ņemot vērā subsīdijas, attiecīgā ražojuma ražošana un pārdošana faktiski bija rentabla. Jāatgādina, ka saskaņā ar izmeklēšanā gūtajiem konstatējumiem ASV iestādes bija piešķīrušas tā saucamo maisījuma gatavotāja nodokļa atlaidi USD 1 apjomā par katru galonu tīras biodīzeļdegvielas, kas atrodama biodīzeļdegvielas un minerālās dīzeļdegvielas maisījumā. |
| --- | --- |

(45)

Pēc tam, kad bija darīti zināmi pagaidu konstatējumi, vairāki ražotāji eksportētāji un NBP apgalvoja, ka dempinga aprēķini bija jākoriģē, lai novērstu ietekmi, ko rada subsidēšana. Pēc viņu teiktā, tā kā netika ņemta vērā ietekme, ko rada iekšzemes un eksporta pārdevumiem piešķirtā subsīdija, tika nepareizi novērtēti ieņēmumi, kas skāra gan līdzīgā ražojuma normālo vērtību, gan attiecīgā ražojuma eksporta cenas noteikšanu. Tādējādi tika ietekmēta normālā vērtība, jo parastās tirdzniecības norises pārbaude tika veikta, izmantojot pārdošanas cenas, bet neņemot vērā ieņēmumus, kas gūti, pārdodot ražojumu, uz kuru attiecās subsīdija, vienlaikus šā paša iemesla dēļ tika nepareizi noteikta arī eksporta cena. Šīs personas arī apgalvoja, ka, nekoriģējot subsīdiju, tika nepareizi piemērots pamatregulas 2. panta 4. un 10. punkts, jo šī darbība veicināja salikto normālo vērtību izmantošanu, savukārt, ņemot vērā subsīdijas, attiecīgā ražojuma ražošana un pārdošana faktiski bija rentabla. Jāatgādina, ka saskaņā ar izmeklēšanā gūtajiem konstatējumiem ASV iestādes bija piešķīrušas tā saucamo maisījuma gatavotāja nodokļa atlaidi USD 1 apjomā par katru galonu tīras biodīzeļdegvielas, kas atrodama biodīzeļdegvielas un minerālās dīzeļdegvielas maisījumā.

| (46) | NBP attiecīgi apgalvoja, ka, lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu un funkcionālu simetriju atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punktam, maisījuma gatavotāja nodokļa atlaide jāpieskaita ne vien normālajai vērtībai, bet arī eksporta cenai. |
| --- | --- |

(46)

NBP attiecīgi apgalvoja, ka, lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu un funkcionālu simetriju atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punktam, maisījuma gatavotāja nodokļa atlaide jāpieskaita ne vien normālajai vērtībai, bet arī eksporta cenai.

| (47) | Saskaņā ar pagaidu regulas 38. apsvērumā sniegto skaidrojumu apstākļi, kādos subsīdijas dēļ varētu veikt korekciju, kā apgalvoja NBP, lai nebūtu divkāršas atlīdzības, ja vienlaikus ar antisubsidēšanas izmeklēšanu notiek arī antidempinga izmeklēšana par vienu un to pašu ražojumu, kā skaidri noteikts antisubsidēšanas pamatregulas 24. panta 1. pantā, kurā noteikts, ka ražojumam nepiemēro abus maksājumus – gan antidempinga, gan kompensācijas maksājumu, lai risinātu vienu un to pašu situāciju, kas radusies dempinga vai eksporta subsidēšanas rezultātā. Šajā lietā šādu apstākļu nav. Maisījuma gatavotāja nodokļa atlaide ir subsīdija, kas vienādi pieejama gan par iekšzemes, gan par eksporta pārdevumiem un par vienu un to pašu daudzumu, tāpēc tā nav eksporta subsidēšana 24. panta 1. punkta nozīmē. NBP to neapstrīdēja. Tāpēc apgalvojumu par to, ka maisījuma gatavotāja nodokļa atlaide dempinga aprēķinos būtu “jākoriģē”, uzskatīja par nepamatotu, un tas tika noraidīts. |
| --- | --- |

(47)

Saskaņā ar pagaidu regulas 38. apsvērumā sniegto skaidrojumu apstākļi, kādos subsīdijas dēļ varētu veikt korekciju, kā apgalvoja NBP, lai nebūtu divkāršas atlīdzības, ja vienlaikus ar antisubsidēšanas izmeklēšanu notiek arī antidempinga izmeklēšana par vienu un to pašu ražojumu, kā skaidri noteikts antisubsidēšanas pamatregulas 24. panta 1. pantā, kurā noteikts, ka ražojumam nepiemēro abus maksājumus – gan antidempinga, gan kompensācijas maksājumu, lai risinātu vienu un to pašu situāciju, kas radusies dempinga vai eksporta subsidēšanas rezultātā. Šajā lietā šādu apstākļu nav. Maisījuma gatavotāja nodokļa atlaide ir subsīdija, kas vienādi pieejama gan par iekšzemes, gan par eksporta pārdevumiem un par vienu un to pašu daudzumu, tāpēc tā nav eksporta subsidēšana 24. panta 1. punkta nozīmē. NBP to neapstrīdēja. Tāpēc apgalvojumu par to, ka maisījuma gatavotāja nodokļa atlaide dempinga aprēķinos būtu “jākoriģē”, uzskatīja par nepamatotu, un tas tika noraidīts.

| (48) | Netika saņemtas citas piezīmes, kas šajā ziņā mainītu pagaidu konstatējumus, tāpēc pagaidu regulas 36.–38. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(48)

Netika saņemtas citas piezīmes, kas šajā ziņā mainītu pagaidu konstatējumus, tāpēc pagaidu regulas 36.–38. apsvērums tiek apstiprināts.

3.2.   Normālā vērtība

| (49) | Pēc tam, kad bija darīti zināmi pagaidu konstatējumi, viens ražotājs eksportētājs norādīja uz pārrakstīšanās kļūdu, kas bija pieļauta konkrēta ražojuma veida normālās vērtības aprēķinā, izmantojot iekšzemes pārdošanas cenu. Šī pārrakstīšanās kļūda tika labota. |
| --- | --- |

(49)

Pēc tam, kad bija darīti zināmi pagaidu konstatējumi, viens ražotājs eksportētājs norādīja uz pārrakstīšanās kļūdu, kas bija pieļauta konkrēta ražojuma veida normālās vērtības aprēķinā, izmantojot iekšzemes pārdošanas cenu. Šī pārrakstīšanās kļūda tika labota.

| (50) | Kāds cits ražotājs eksportētājs, kuram nebija reprezentatīvu iekšzemes pārdevumu, apstrīdēja to, ka, aprēķinot normālo vērtību, tika izmantota vidējā svērtā peļņas norma, kas bija noteikta citiem ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecās izmeklēšana, attiecībā uz viņu līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu iekšzemes tirgū. Tas apgalvoja, ka būtu bijis ieteicams izmantot neintegrēto ražotāju vidējo peļņas normu, nevis abu to integrēto ražotāju vidējo peļņas normu, kuriem IP bija rentabli pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū. Uzņēmums apgalvoja, ka tas bija iegādājies izejvielas atklātā tirgū, tāpēc tas nav salīdzināms ar abiem pilnībā integrētajiem ražotājiem, kuri pēc tā ieskata neatradās tādos tirgos apstākļos kā visi pārējie izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji. |
| --- | --- |

(50)

Kāds cits ražotājs eksportētājs, kuram nebija reprezentatīvu iekšzemes pārdevumu, apstrīdēja to, ka, aprēķinot normālo vērtību, tika izmantota vidējā svērtā peļņas norma, kas bija noteikta citiem ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecās izmeklēšana, attiecībā uz viņu līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu iekšzemes tirgū. Tas apgalvoja, ka būtu bijis ieteicams izmantot neintegrēto ražotāju vidējo peļņas normu, nevis abu to integrēto ražotāju vidējo peļņas normu, kuriem IP bija rentabli pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū. Uzņēmums apgalvoja, ka tas bija iegādājies izejvielas atklātā tirgū, tāpēc tas nav salīdzināms ar abiem pilnībā integrētajiem ražotājiem, kuri pēc tā ieskata neatradās tādos tirgos apstākļos kā visi pārējie izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji.

| (51) | Iepriekš minēto apgalvojumu uzskatīja par pamatotu, jo šo abu integrēto ražotāju stāvoklis nav tieši salīdzināms ar pārējo izlasē iekļauto ražotāju stāvokli tajā ziņā, ka tie ir pilnībā integrēti un tiem ir pieejamas savas izejvielas. Tomēr priekšlikums izmantot neintegrēto ražotāju vidējo peļņas normu bija jānoraida, jo nevienam no šiem ražotājiem IP nebija rentablu pārdevumu iekšzemes tirgū. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu uzskatīja par pamatotu peļņu, ko no rentabliem iekšzemes pārdevumiem bija guvuši visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, aprēķināt, izmantojot iekšzemes pārdevumus. Pēc tam šo peļņu izmantoja minētā ražotāja eksportētāja normālās vērtības iegūšanai. |
| --- | --- |

(51)

Iepriekš minēto apgalvojumu uzskatīja par pamatotu, jo šo abu integrēto ražotāju stāvoklis nav tieši salīdzināms ar pārējo izlasē iekļauto ražotāju stāvokli tajā ziņā, ka tie ir pilnībā integrēti un tiem ir pieejamas savas izejvielas. Tomēr priekšlikums izmantot neintegrēto ražotāju vidējo peļņas normu bija jānoraida, jo nevienam no šiem ražotājiem IP nebija rentablu pārdevumu iekšzemes tirgū. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu uzskatīja par pamatotu peļņu, ko no rentabliem iekšzemes pārdevumiem bija guvuši visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, aprēķināt, izmantojot iekšzemes pārdevumus. Pēc tam šo peļņu izmantoja minētā ražotāja eksportētāja normālās vērtības iegūšanai.

| (52) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ražotāju eksportētāju grupa apgalvoja, ka nesamērīga bija peļņas norma, ko izmantoja to ražojuma veidu normālās vērtības aprēķināšanai, kuri IP netika pārdoti iekšzemes tirgū. Tā iebilda, ka normālā vērtība saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu būtu bijusi jānosaka, izmantojot tādus ražojuma veidus, kuriem normālā vērtība netika aprēķināta, veicot ar fiziskām atšķirībām saistītu korekciju. Turklāt tā apgalvoja, ka korekcijas, kas veiktas saistībā ar kaitējuma apjoma aprēķināšanu, būtu bijis jāpiemēro arī normālās vērtības aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(52)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ražotāju eksportētāju grupa apgalvoja, ka nesamērīga bija peļņas norma, ko izmantoja to ražojuma veidu normālās vērtības aprēķināšanai, kuri IP netika pārdoti iekšzemes tirgū. Tā iebilda, ka normālā vērtība saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu būtu bijusi jānosaka, izmantojot tādus ražojuma veidus, kuriem normālā vērtība netika aprēķināta, veicot ar fiziskām atšķirībām saistītu korekciju. Turklāt tā apgalvoja, ka korekcijas, kas veiktas saistībā ar kaitējuma apjoma aprēķināšanu, būtu bijis jāpiemēro arī normālās vērtības aprēķināšanai.

| (53) | Šajā ziņā tiek norādīts, ka pamatregulas 2. panta 10. punktā minētās korekcijas tika veiktas ar mērķi iegūt godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, nevis noteikt normālo vērtību. Kaitējuma aprēķinos veiktās korekcijas mērķis bija salīdzināt ASV biodīzeļdegvielas importu ar biodīzeļdegvielu, ko Kopienas ražošanas nozare ražo un pārdod Kopienas tirgū. Atbilstoši pagaidu regulas 46. apsvērumā izklāstītajam saliktās normālās vērtības iegūšanai izmantotā peļņa ir noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu. Tāpēc šis apgalvojums netika uzskatīts par pamatotu un bija jānoraida. |
| --- | --- |

(53)

Šajā ziņā tiek norādīts, ka pamatregulas 2. panta 10. punktā minētās korekcijas tika veiktas ar mērķi iegūt godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, nevis noteikt normālo vērtību. Kaitējuma aprēķinos veiktās korekcijas mērķis bija salīdzināt ASV biodīzeļdegvielas importu ar biodīzeļdegvielu, ko Kopienas ražošanas nozare ražo un pārdod Kopienas tirgū. Atbilstoši pagaidu regulas 46. apsvērumā izklāstītajam saliktās normālās vērtības iegūšanai izmantotā peļņa ir noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu. Tāpēc šis apgalvojums netika uzskatīts par pamatotu un bija jānoraida.

| (54) | Netika saņemtas citas piezīmes par normālo vērtību, kas mainītu pagaidu konstatējumus, tāpēc pagaidu regulas 39.–48. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(54)

Netika saņemtas citas piezīmes par normālo vērtību, kas mainītu pagaidu konstatējumus, tāpēc pagaidu regulas 39.–48. apsvērums tiek apstiprināts.

3.3.   Eksporta cena

| (55) | Viens ražotājs eksportētājs apstrīdēja peļņas starpību, kas bija noteikta tā saistītajam importētājam Kopienā, apgalvojot, ka dažas izmaksas, piemēram okeāna frakts un apdrošināšanas izmaksas nebija iekļautas pārdoto preču izmaksās. |
| --- | --- |

(55)

Viens ražotājs eksportētājs apstrīdēja peļņas starpību, kas bija noteikta tā saistītajam importētājam Kopienā, apgalvojot, ka dažas izmaksas, piemēram okeāna frakts un apdrošināšanas izmaksas nebija iekļautas pārdoto preču izmaksās.

| (56) | Tika konstatēts, ka šis apgalvojums ir pamatots, un saistītā importētāja pārdoto preču izmaksas tika pārskatītas, izmantojot FOB iepirkuma cenu, kurai pieskaitīja visas attiecīgā ražojuma iegūšanas izmaksas, proti, samaksāto komisijas maksu, transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas izmaksas un samaksātos muitas nodokļus. |
| --- | --- |

(56)

Tika konstatēts, ka šis apgalvojums ir pamatots, un saistītā importētāja pārdoto preču izmaksas tika pārskatītas, izmantojot FOB iepirkuma cenu, kurai pieskaitīja visas attiecīgā ražojuma iegūšanas izmaksas, proti, samaksāto komisijas maksu, transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas izmaksas un samaksātos muitas nodokļus.

| (57) | Minētais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka dažu veikto riska ierobežošanas darbību rezultāti, kas skāra šo saistīto importētāju, bija nepamatoti attiecināti uz attiecīgā ražojuma darbības rezultātu, lai gan tās bija neapšaubāmi saistītas ar kāda cita ražojuma iegādi un pārdošanu. |
| --- | --- |

(57)

Minētais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka dažu veikto riska ierobežošanas darbību rezultāti, kas skāra šo saistīto importētāju, bija nepamatoti attiecināti uz attiecīgā ražojuma darbības rezultātu, lai gan tās bija neapšaubāmi saistītas ar kāda cita ražojuma iegādi un pārdošanu.

| (58) | Uzņēmums sniedza pierādījumus, kas apliecināja, ka veikto riska ierobežošanas darbību rezultāti attiecās vienīgi uz atsevišķiem pārdošanas līgumiem saistībā ar ražojumu, kurš nebija attiecīgais ražojums, tādējādi tie neietekmēja ar attiecīgo ražojumu saistītos TVA izdevumus. |
| --- | --- |

(58)

Uzņēmums sniedza pierādījumus, kas apliecināja, ka veikto riska ierobežošanas darbību rezultāti attiecās vienīgi uz atsevišķiem pārdošanas līgumiem saistībā ar ražojumu, kurš nebija attiecīgais ražojums, tādējādi tie neietekmēja ar attiecīgo ražojumu saistītos TVA izdevumus.

| (59) | Ņemot vērā iepriekš minēto un konstatējumus par to, ka šīs darbības nebija saistītas ar attiecīgo ražojumu, tika nolemts šos rezultātus neizmantot saistītā importētāja TVA izdevumu noteikšanā. |
| --- | --- |

(59)

Ņemot vērā iepriekš minēto un konstatējumus par to, ka šīs darbības nebija saistītas ar attiecīgo ražojumu, tika nolemts šos rezultātus neizmantot saistītā importētāja TVA izdevumu noteikšanā.

| (60) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ražotāju eksportētāju grupa apstrīdēja tās biodīzeļdegvielas daļas svītrošanu no aprēķiniem, kas bija eksportēta uz Kopienu un kas vēlāk tika sajaukta ar citu biodīzeļdegvielu, kas nebija eksportēta no ASV un kas tika tālākpārdota Kopienā kā šo abu biodīzeļdegvielu maisījums. Tā apgalvoja, ka ne pamatregulā, ne PTO Antidempinga nolīgumā nav noteikumu, kas pieļautu šādu svītrošanu. Šajā ziņā ASV valdība paziņoja, ka Komisija nav pietiekami dokumentējusi un pamatojusi starp pagaidu un galīgo noteikšanu radušās pārmaiņas. |
| --- | --- |

(60)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ražotāju eksportētāju grupa apstrīdēja tās biodīzeļdegvielas daļas svītrošanu no aprēķiniem, kas bija eksportēta uz Kopienu un kas vēlāk tika sajaukta ar citu biodīzeļdegvielu, kas nebija eksportēta no ASV un kas tika tālākpārdota Kopienā kā šo abu biodīzeļdegvielu maisījums. Tā apgalvoja, ka ne pamatregulā, ne PTO Antidempinga nolīgumā nav noteikumu, kas pieļautu šādu svītrošanu. Šajā ziņā ASV valdība paziņoja, ka Komisija nav pietiekami dokumentējusi un pamatojusi starp pagaidu un galīgo noteikšanu radušās pārmaiņas.

| (61) | Ievērojot saņemtās piezīmes un attiecīgās ražotāju eksportētāju grupas ierosināto alternatīvo metodi, ar ko tālākpārdotiem maisījumiem Kopienā noteikt ticamu eksporta cenu, Komisija vēlreiz pārbaudīja eksporta cenas noteikšanas veidu. Šīs grupas ierosināto metodi nevarēja izmantot, jo ar to nebija iespējams atsevišķi noteikt attiecīgo eksporta cenu importētiem tāda maisījuma biodīzeļdegvielas komponentiem, ko pēc tam tālāk pārdeva Kopienas tirgū. Tomēr saskaņā ar kaitējuma aprēķinos izmantoto metodiku Kopienas tirgū pārdotā maisījuma tālākpārdošanas cena bija rapša sēklu izejvielas ekvivalentam, un uz šā pamata ražotāja eksporta cenu noteica, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu atņemot visas izmaksas, kas bija radušās no importēšanas dienas līdz tālākpārdošanas dienai. |
| --- | --- |

(61)

Ievērojot saņemtās piezīmes un attiecīgās ražotāju eksportētāju grupas ierosināto alternatīvo metodi, ar ko tālākpārdotiem maisījumiem Kopienā noteikt ticamu eksporta cenu, Komisija vēlreiz pārbaudīja eksporta cenas noteikšanas veidu. Šīs grupas ierosināto metodi nevarēja izmantot, jo ar to nebija iespējams atsevišķi noteikt attiecīgo eksporta cenu importētiem tāda maisījuma biodīzeļdegvielas komponentiem, ko pēc tam tālāk pārdeva Kopienas tirgū. Tomēr saskaņā ar kaitējuma aprēķinos izmantoto metodiku Kopienas tirgū pārdotā maisījuma tālākpārdošanas cena bija rapša sēklu izejvielas ekvivalentam, un uz šā pamata ražotāja eksporta cenu noteica, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu atņemot visas izmaksas, kas bija radušās no importēšanas dienas līdz tālākpārdošanas dienai.

| (62) | Netika saņemtas citas ar eksporta cenu saistītas piezīmes, kas mainītu pagaidu konstatējumus, tāpēc pagaidu regulas 49. un 50. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(62)

Netika saņemtas citas ar eksporta cenu saistītas piezīmes, kas mainītu pagaidu konstatējumus, tāpēc pagaidu regulas 49. un 50. apsvērums tiek apstiprināts.

3.4.   Salīdzinājums

| (63) | Divi ražotāji eksportētāji saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu apstrīdēja korekcijas saistībā ar frakts, pārkraušanas un uzglabāšanas izmaksām, kas radās posmā no ražotnes līdz iekraušanas vietai, no kurienes attiecīgais ražojums tika nosūtīts pārdošanai. Turklāt viens no ražotājiem eksportētājiem apgalvoja, ka iekraušanas vietā ražojums zaudē savas individuālās īpašības, jo tas tiek sajaukts ar citu izejvielu, tāpēc iepriekš minētie izdevumi nav jāuzskata par tieši saistītiem ar pārdošanu. |
| --- | --- |

(63)

Divi ražotāji eksportētāji saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu apstrīdēja korekcijas saistībā ar frakts, pārkraušanas un uzglabāšanas izmaksām, kas radās posmā no ražotnes līdz iekraušanas vietai, no kurienes attiecīgais ražojums tika nosūtīts pārdošanai. Turklāt viens no ražotājiem eksportētājiem apgalvoja, ka iekraušanas vietā ražojums zaudē savas individuālās īpašības, jo tas tiek sajaukts ar citu izejvielu, tāpēc iepriekš minētie izdevumi nav jāuzskata par tieši saistītiem ar pārdošanu.

| (64) | Jānorāda, ka aprēķinot dempinga starpības, ņēma vērā tikai to tīrā veidā vai maisījumā esošo biodīzeļdegvielu, ko bija saražojuši ražotāji eksportētāji, uz kuriem attiecās izmeklēšana. Tāpēc fakts, ka dažas pēc B100 pamatražojuma izgatavošanas radušās izmaksas netika ņemtas vērā, nav uzskatāms par pamatotu. Tādējādi, lai visas tīrā veidā vai maisījumā esošas pašu saražotās biodīzeļdegvielas eksporta cenu nesaistītiem ražotājiem pielīdzinātu ražošanas cenu līmenim, šīs izmaksas ir jāatskaita. Tas, ka biodīzeļdegviela tiek pārvadāta no rūpnīcas uz iekraušanas vietu ārpus rūpnīcas, nebūt nenozīmē to, ka uz galīgā maisījuma pašu saražoto daļu neattiecas transportēšanas, pārkraušanas un uzglabāšanas izmaksas. |
| --- | --- |

(64)

Jānorāda, ka aprēķinot dempinga starpības, ņēma vērā tikai to tīrā veidā vai maisījumā esošo biodīzeļdegvielu, ko bija saražojuši ražotāji eksportētāji, uz kuriem attiecās izmeklēšana. Tāpēc fakts, ka dažas pēc B100 pamatražojuma izgatavošanas radušās izmaksas netika ņemtas vērā, nav uzskatāms par pamatotu. Tādējādi, lai visas tīrā veidā vai maisījumā esošas pašu saražotās biodīzeļdegvielas eksporta cenu nesaistītiem ražotājiem pielīdzinātu ražošanas cenu līmenim, šīs izmaksas ir jāatskaita. Tas, ka biodīzeļdegviela tiek pārvadāta no rūpnīcas uz iekraušanas vietu ārpus rūpnīcas, nebūt nenozīmē to, ka uz galīgā maisījuma pašu saražoto daļu neattiecas transportēšanas, pārkraušanas un uzglabāšanas izmaksas.

| (65) | Netika saņemtas citas ar salīdzinājumu saistītas piezīmes, kas mainītu pagaidu konstatējumus, tāpēc pagaidu regulas 51.–53. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(65)

Netika saņemtas citas ar salīdzinājumu saistītas piezīmes, kas mainītu pagaidu konstatējumus, tāpēc pagaidu regulas 51.–53. apsvērums tiek apstiprināts.

3.5.   Dempinga starpības

| (66) | Galīgās dempinga starpības, kas izteiktas kā procentuālā daļa no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:






  Uzņēmums | Galīgā dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company (ADM) | 10,1 % |
| Cargill Inc. | de minimis |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 88,4 % |
| Imperium Renewables Inc. | 29,5 % |
| Peter Cremer North America LP | 39,2 % |
| World Energy Alternatives LLC | 52,3 % |
| Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās | 33,5 % |

(66)

Galīgās dempinga starpības, kas izteiktas kā procentuālā daļa no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:

Uzņēmums

Galīgā dempinga starpība

Archer Daniels Midland Company (ADM)

10,1 %

Cargill Inc.

de minimis

Green Earth Fuels of Houston LLC

88,4 %

Imperium Renewables Inc.

29,5 %

Peter Cremer North America LP

39,2 %

World Energy Alternatives LLC

52,3 %

Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās

33,5 %

| (67) | Ņemot vērā izlasē iekļauto uzņēmumu dempinga starpību izmaiņas, izlasē neiekļauto ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, vidējā svērtā dempinga starpība tika pārrēķināta saskaņā ar pagaidu regulas 56. apsvērumā izklāstīto metodiku. Atbilstoši iepriekš minētajam tā tika noteikta 33,5 % apjomā no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu samaksas. |
| --- | --- |

(67)

Ņemot vērā izlasē iekļauto uzņēmumu dempinga starpību izmaiņas, izlasē neiekļauto ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, vidējā svērtā dempinga starpība tika pārrēķināta saskaņā ar pagaidu regulas 56. apsvērumā izklāstīto metodiku. Atbilstoši iepriekš minētajam tā tika noteikta 33,5 % apjomā no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu samaksas.

| (68) | Valsts mēroga dempinga starpības noteikšanas pamatojums bija izklāstīts pagaidu regulas 57. apsvērumā. Uz šā pamata galīgā valsts mēroga dempinga starpība tika noteikta 39,2 % apjomā. |
| --- | --- |

(68)

Valsts mēroga dempinga starpības noteikšanas pamatojums bija izklāstīts pagaidu regulas 57. apsvērumā. Uz šā pamata galīgā valsts mēroga dempinga starpība tika noteikta 39,2 % apjomā.

4.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARE

4.1.   Kopienas produkcija un stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē

| (69) | Viena no ieinteresētajām personām apstrīdēja to, ka kopējās Kopienas produkcijas novērtēšanā nav ņemta vērā to ražotāju grupa, kas saistīti ar pagaidu regulas 60. apsvērumā minēto ASV ražotāju eksportētāju, par pamatu izmantojot pamatregulas 4. panta 1. punktu. Tā apgalvoja, ka pareizajam saucējam, kas jāizmanto, lai noteiktu atbalstu sūdzībai, jābūt aptuveni 5 400 tūkstošiem tonnu, un to nevajadzētu samazināt līdz 4 200–4 600 tūkstošiem tonnu, kā tas tika izdarīts pagaidu posmā. |
| --- | --- |

(69)

Viena no ieinteresētajām personām apstrīdēja to, ka kopējās Kopienas produkcijas novērtēšanā nav ņemta vērā to ražotāju grupa, kas saistīti ar pagaidu regulas 60. apsvērumā minēto ASV ražotāju eksportētāju, par pamatu izmantojot pamatregulas 4. panta 1. punktu. Tā apgalvoja, ka pareizajam saucējam, kas jāizmanto, lai noteiktu atbalstu sūdzībai, jābūt aptuveni 5 400 tūkstošiem tonnu, un to nevajadzētu samazināt līdz 4 200–4 600 tūkstošiem tonnu, kā tas tika izdarīts pagaidu posmā.

| (70) | Pamatregulas 4. panta 1. punkts un 5. panta 4. punkts ir attiecīgie pamatregulas noteikumi, lai novērtētu stāvokli Kopienas ražošanas nozarē vai izmeklēšanai sniegto atbalstu. Jānorāda, ka Antidempinga nolīguma attiecīgie noteikumi par iekšzemes ražošanas nozares definīciju ir iekļauti ES tiesību aktos, proti, pamatregulas 4. panta 1. punktā. No tiem skaidri izriet, ka iekšzemes produkcijas definīcija, lai noteiktu stāvokli Kopienas ražošanas nozarē, jāformulē saistībā ar tiem pašiem noteikumiem, kuri attiecas uz iekšzemes ražošanas nozares definīciju. Jebkurā gadījumā šis apgalvojums nav tāds, lai grozītu secinājumu, ka lielākā daļa Kopienas ražošanas nozares atbalstīja izmeklēšanu. Pat ja saucējs tiktu saglabāts 5 400 tūkstošu tonnu līmenī, izmeklēšanai sniegtais atbalsts būtu lielāks par 50 %, proti, ievērojami pārsniedzot pamatregulas noteikumos paredzēto. |
| --- | --- |

(70)

Pamatregulas 4. panta 1. punkts un 5. panta 4. punkts ir attiecīgie pamatregulas noteikumi, lai novērtētu stāvokli Kopienas ražošanas nozarē vai izmeklēšanai sniegto atbalstu. Jānorāda, ka Antidempinga nolīguma attiecīgie noteikumi par iekšzemes ražošanas nozares definīciju ir iekļauti ES tiesību aktos, proti, pamatregulas 4. panta 1. punktā. No tiem skaidri izriet, ka iekšzemes produkcijas definīcija, lai noteiktu stāvokli Kopienas ražošanas nozarē, jāformulē saistībā ar tiem pašiem noteikumiem, kuri attiecas uz iekšzemes ražošanas nozares definīciju. Jebkurā gadījumā šis apgalvojums nav tāds, lai grozītu secinājumu, ka lielākā daļa Kopienas ražošanas nozares atbalstīja izmeklēšanu. Pat ja saucējs tiktu saglabāts 5 400 tūkstošu tonnu līmenī, izmeklēšanai sniegtais atbalsts būtu lielāks par 50 %, proti, ievērojami pārsniedzot pamatregulas noteikumos paredzēto.

| (71) | Minētā ieinteresētā persona apgalvoja, ka, ņemot vērā attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma definīciju, kuri ir biodīzeļdegviela tīrā veidā vai maisījumos, kuru sastāvā ir vairāk nekā 20 % biodīzeļdegvielas (B20), Kopienas ražošanas nozarei un Kopienas produkcijai jāaptver visi Kopienas uzņēmumi, kuri ražo biodīzeļdegvielu un maisījumus ar robežvērtību virs B20. Tā apgalvoja, ka nav pierādījumu tam, ka sūdzības iesniedzējs vai Komisija būtu iekļāvuši šos uzņēmumus kopējā produkcijā vai būtu noteikuši, ka šie ražotāji ir atbalstījuši sūdzību. |
| --- | --- |

(71)

Minētā ieinteresētā persona apgalvoja, ka, ņemot vērā attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma definīciju, kuri ir biodīzeļdegviela tīrā veidā vai maisījumos, kuru sastāvā ir vairāk nekā 20 % biodīzeļdegvielas (B20), Kopienas ražošanas nozarei un Kopienas produkcijai jāaptver visi Kopienas uzņēmumi, kuri ražo biodīzeļdegvielu un maisījumus ar robežvērtību virs B20. Tā apgalvoja, ka nav pierādījumu tam, ka sūdzības iesniedzējs vai Komisija būtu iekļāvuši šos uzņēmumus kopējā produkcijā vai būtu noteikuši, ka šie ražotāji ir atbalstījuši sūdzību.

| (72) | Šajā ziņā jānorāda, ka pagaidu regulas 60. apsvērumā minētajā, kopējā Kopienas saražotajā produkcijā patiešām ir ņemts vērā biodīzeļdegvielas ražošanas apjoms maisījumos ar robežvērtību virs B20. Turklāt jāpaskaidro, ka saskaņā ar pieejamo informāciju tādu maisījumu ražošana Kopienā, kuros ir 21 % (B21) līdz 99 % (B99) biodīzeļdegvielas, IP ir bijusi ļoti ierobežota. No šā sortimenta maisījumiem tika ražoti vienīgi maisījumi ar robežvērtību B30, un tajos biodīzeļdegvielas saturs nepārsniedza 60 000 tonnas. Turklāt Komisija pēc pagaidu pasākumu noteikšanas sazinājās ar zināmajiem B30 maisījumu ražotājiem, un divu ražotāju sniegtās atbildes liecināja, ka tie atbalsta sūdzību. |
| --- | --- |

(72)

Šajā ziņā jānorāda, ka pagaidu regulas 60. apsvērumā minētajā, kopējā Kopienas saražotajā produkcijā patiešām ir ņemts vērā biodīzeļdegvielas ražošanas apjoms maisījumos ar robežvērtību virs B20. Turklāt jāpaskaidro, ka saskaņā ar pieejamo informāciju tādu maisījumu ražošana Kopienā, kuros ir 21 % (B21) līdz 99 % (B99) biodīzeļdegvielas, IP ir bijusi ļoti ierobežota. No šā sortimenta maisījumiem tika ražoti vienīgi maisījumi ar robežvērtību B30, un tajos biodīzeļdegvielas saturs nepārsniedza 60 000 tonnas. Turklāt Komisija pēc pagaidu pasākumu noteikšanas sazinājās ar zināmajiem B30 maisījumu ražotājiem, un divu ražotāju sniegtās atbildes liecināja, ka tie atbalsta sūdzību.

| (73) | Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 59.–61. apsvērums par Kopienas produkcijas definīciju, Kopienas ražošanas nozari un stāvokli tajā. |
| --- | --- |

(73)

Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 59.–61. apsvērums par Kopienas produkcijas definīciju, Kopienas ražošanas nozari un stāvokli tajā.

4.2.   Atlase

| (74) | Viena persona apgalvoja, ka viena izlasē iekļautā Kopienas ražotāja, kurš nesadarbojās izmeklēšanā, rezultāti bija ļoti labi, un tie būtu jāņem vērā, novērtējot Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tika apgalvots, ka šim ražotājam IP netika radīts kaitējums un ka saskaņā ar pamatregulas 18. pantu jāizmanto pieejamie fakti. Saistībā ar šo minētā persona ierosināja Kopienai nodarītā kaitējuma pārbaudei izmantot publiski pieejamos šā ražotāja finanšu datus par 2007. un 2008. gadu. |
| --- | --- |

(74)

Viena persona apgalvoja, ka viena izlasē iekļautā Kopienas ražotāja, kurš nesadarbojās izmeklēšanā, rezultāti bija ļoti labi, un tie būtu jāņem vērā, novērtējot Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tika apgalvots, ka šim ražotājam IP netika radīts kaitējums un ka saskaņā ar pamatregulas 18. pantu jāizmanto pieejamie fakti. Saistībā ar šo minētā persona ierosināja Kopienai nodarītā kaitējuma pārbaudei izmantot publiski pieejamos šā ražotāja finanšu datus par 2007. un 2008. gadu.

| (75) | Saskaņā ar vispārpieņemto praksi antidempinga izmeklēšanās Komisija, novērtējot kaitējumu, svītro tos ražotājus, kuri nesadarbojās, un neizmanto pieejamos faktus atbilstīgi pamatregulas 18. pantam. Dati par kaitējumu attiecas uz pagarinātu četru gadu periodu, un, balstoties uz publiski pieejamiem avotiem, nav iespējams iegūt visu vajadzīgo informāciju, lai par visu periodu noteiktu visus kaitējuma rādītājus. Šajā konkrētajā gadījumā minētais Kopienas ražotājs netika iekļauts izmeklēšanā, jo tas nebija iesniedzis pilnīgu un nozīmīgu informāciju par 2004.–2006. gadu, bet par 2007. gadu un IP tas sniedza nepilnīgu informāciju. Izmantojot publiski pieejamo informāciju par šā biodīzeļdegvielas ražotāja darbībām 2007. un 2008. gadā, nebūtu iespējams iegūt datus par visiem kaitējuma faktoriem un par visiem attiecīgā laikposma gadiem. Tas būtu sagrozījis tendences, kas saistītas ar kaitējuma novērtēšanu. |
| --- | --- |

(75)

Saskaņā ar vispārpieņemto praksi antidempinga izmeklēšanās Komisija, novērtējot kaitējumu, svītro tos ražotājus, kuri nesadarbojās, un neizmanto pieejamos faktus atbilstīgi pamatregulas 18. pantam. Dati par kaitējumu attiecas uz pagarinātu četru gadu periodu, un, balstoties uz publiski pieejamiem avotiem, nav iespējams iegūt visu vajadzīgo informāciju, lai par visu periodu noteiktu visus kaitējuma rādītājus. Šajā konkrētajā gadījumā minētais Kopienas ražotājs netika iekļauts izmeklēšanā, jo tas nebija iesniedzis pilnīgu un nozīmīgu informāciju par 2004.–2006. gadu, bet par 2007. gadu un IP tas sniedza nepilnīgu informāciju. Izmantojot publiski pieejamo informāciju par šā biodīzeļdegvielas ražotāja darbībām 2007. un 2008. gadā, nebūtu iespējams iegūt datus par visiem kaitējuma faktoriem un par visiem attiecīgā laikposma gadiem. Tas būtu sagrozījis tendences, kas saistītas ar kaitējuma novērtēšanu.

| (76) | Turklāt minēto ražotāju saglabājot izlasē, nebūtu iespējams novērtēt cenu samazinājumu visiem pārdevumiem, ko veica izlasē iekļautie ražotāji, jo minētais uzņēmums nesniedza sarakstu, kurā norādīta sīka informācija par pārdevumiem atbilstīgi ražojuma veidiem IP. Visbeidzot jānorāda, ka pretēji ieinteresētās personas apgalvojumam minētā ražotāja finanšu rezultāti rentabilitātes ziņā, kā izriet no tā publiski pieejamajiem datiem, bija zemāki par vidējo rentabilitāti, kas noteikta izlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem, kuri sadarbojās, kā redzams pagaidu regulas 7. tabulā. Pamatojoties uz iepriekš minēto, šīs personas pieprasījums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(76)

Turklāt minēto ražotāju saglabājot izlasē, nebūtu iespējams novērtēt cenu samazinājumu visiem pārdevumiem, ko veica izlasē iekļautie ražotāji, jo minētais uzņēmums nesniedza sarakstu, kurā norādīta sīka informācija par pārdevumiem atbilstīgi ražojuma veidiem IP. Visbeidzot jānorāda, ka pretēji ieinteresētās personas apgalvojumam minētā ražotāja finanšu rezultāti rentabilitātes ziņā, kā izriet no tā publiski pieejamajiem datiem, bija zemāki par vidējo rentabilitāti, kas noteikta izlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem, kuri sadarbojās, kā redzams pagaidu regulas 7. tabulā. Pamatojoties uz iepriekš minēto, šīs personas pieprasījums bija jānoraida.

| (77) | Minētā persona apgalvoja, ka Kopienas ražotāju izlase nepietiekami raksturoja Kopienas ražošanas nozari, jo tajā bija vienīgi tīras biodīzeļdegvielas (B100) ražotāji, bet nebija iekļauti tādu maisījumu ražotāji, kas ražoja biodīzeļdegvielu ar robežvērtību no B20 līdz B99, kā arī B100 maisījumu ražotāji. |
| --- | --- |

(77)

Minētā persona apgalvoja, ka Kopienas ražotāju izlase nepietiekami raksturoja Kopienas ražošanas nozari, jo tajā bija vienīgi tīras biodīzeļdegvielas (B100) ražotāji, bet nebija iekļauti tādu maisījumu ražotāji, kas ražoja biodīzeļdegvielu ar robežvērtību no B20 līdz B99, kā arī B100 maisījumu ražotāji.

| (78) | Šajā ziņā jāatgādina, ka atbilstīgi 72. apsvērumā minētajam Kopienas biodīzeļdegvielas maisījumu ar robežvērtību no B20 līdz B99 saražotā produkcija IP bija ļoti neliela. Ņemot vērā šo ierobežoto daudzumu, kas izmeklēšanas periodā ir mazāk nekā 2 % no līdzīgā ražojuma kopējās saražotās produkcijas Kopienā, var secināt, ka izlases izveide, kurā galvenokārt izmantoja lielākos ražošanas un pārdošanas apjomus Kopienā, bija reprezentatīva. B100 maisījumu ražotājus nevarēja uzskatīt par līdzīgā ražojuma izgatavotājiem, jo tie vienkārši veic esošā līdzīgā ražojuma samaisīšanu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(78)

Šajā ziņā jāatgādina, ka atbilstīgi 72. apsvērumā minētajam Kopienas biodīzeļdegvielas maisījumu ar robežvērtību no B20 līdz B99 saražotā produkcija IP bija ļoti neliela. Ņemot vērā šo ierobežoto daudzumu, kas izmeklēšanas periodā ir mazāk nekā 2 % no līdzīgā ražojuma kopējās saražotās produkcijas Kopienā, var secināt, ka izlases izveide, kurā galvenokārt izmantoja lielākos ražošanas un pārdošanas apjomus Kopienā, bija reprezentatīva. B100 maisījumu ražotājus nevarēja uzskatīt par līdzīgā ražojuma izgatavotājiem, jo tie vienkārši veic esošā līdzīgā ražojuma samaisīšanu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (79) | Citu piezīmju nav, tāpēc pagaidu regulas 62.–64. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(79)

Citu piezīmju nav, tāpēc pagaidu regulas 62.–64. apsvērums tiek apstiprināts.

5.   KAITĒJUMS

| (80) | Atbilstoši 16. apsvērumā minētajam kaitējuma novērtēšanas tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2004. gada janvāra līdz IP beigām. Tomēr izmeklēšanā atklāja, ka Kopienas ražošanas nozare faktiski bija sākusi darbību 2004. gadā. Tādējādi tika atzīts, ka lietderīgāk ir analizēt iespējamo kaitējumu un Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, ievērojot tendences laikposmā no 2005. gada līdz IP (“analizētais periods”). Neviena no ieinteresētajām personām neizteica piezīmes par šo pieeju, tāpēc pagaidu regulas 65. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(80)

Atbilstoši 16. apsvērumā minētajam kaitējuma novērtēšanas tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2004. gada janvāra līdz IP beigām. Tomēr izmeklēšanā atklāja, ka Kopienas ražošanas nozare faktiski bija sākusi darbību 2004. gadā. Tādējādi tika atzīts, ka lietderīgāk ir analizēt iespējamo kaitējumu un Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, ievērojot tendences laikposmā no 2005. gada līdz IP (“analizētais periods”). Neviena no ieinteresētajām personām neizteica piezīmes par šo pieeju, tāpēc pagaidu regulas 65. apsvērums tiek apstiprināts.

5.1.   Patēriņš Kopienā

1.   tabula

| Patēriņš Kopienā | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnas | 1 936 034 | 3 204 504 | 4 968 838 | 6 644 042 | 6 608 659 |
| Indekss 2005. = 100 | 60 | 100 | 155 | 207 | 206 |

Patēriņš Kopienā

2004

2005

2006

2007

IP

Tonnas

1 936 034

3 204 504

4 968 838

6 644 042

6 608 659

Indekss 2005. = 100

60

100

155

207

206

| (81) | Piezīmju, ar ko varētu pamatot pārmaiņas attiecībā uz tabulā atspoguļoto patēriņu Kopienā, nav, tāpēc pagaidu regulas 66.–71. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(81)

Piezīmju, ar ko varētu pamatot pārmaiņas attiecībā uz tabulā atspoguļoto patēriņu Kopienā, nav, tāpēc pagaidu regulas 66.–71. apsvērums tiek apstiprināts.

5.2.   No attiecīgās valsts veiktā importa apjoms un tirgus daļa

| (82) | ASV ražotāju eksportētāju kopējais importa apjoms Kopienas tirgū attiecīgajā periodā ir norādīts tabulā turpmāk.

  2.   tabula











  Viss imports no ASV | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnas | 2 634 | 11 504 | 50 838 | 730 922 | 1 137 152 |
| Indekss 2005. = 100 | 23 | 100 | 442 | 6 354 | 9 885 |
| Tirgus daļa | 0,1 % | 0,4 % | 1,0 % | 11,0 % | 17,2 % |
| Indekss 2005. = 100 | 25 | 100 | 250 | 2 750 | 4 300 |
| Avots: ASV eksporta statistikas dati. |

(82)

ASV ražotāju eksportētāju kopējais importa apjoms Kopienas tirgū attiecīgajā periodā ir norādīts tabulā turpmāk.

2.   tabula

Viss imports no ASV

2004

2005

2006

2007

IP

Tonnas

2 634

11 504

50 838

730 922

1 137 152

Indekss 2005. = 100

23

100

442

6 354

9 885

Tirgus daļa

0,1 %

0,4 %

1,0 %

11,0 %

17,2 %

Indekss 2005. = 100

25

100

250

2 750

4 300

Avots: ASV eksporta statistikas dati.

| (83) | Galīgo konstatējumu mērķiem tika konstatēts, ka viens ASV ražotājs eksportētājs nepārdod savus ražojumus par dempinga cenām Kopienas tirgū, tādējādi bija jāpārvērtē importa par dempinga cenām apjoms un cena. Šajā gadījumā, veicot atlasi, lai noteiktu dempingu, Komisija parasti pārbauda, vai var iegūt pozitīvus pierādījumus tam, ka visi izlasē neiekļautie uzņēmumi izmeklēšanas periodā patiešām ir pārdevuši savus ražojumus Kopienas tirgū par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(83)

Galīgo konstatējumu mērķiem tika konstatēts, ka viens ASV ražotājs eksportētājs nepārdod savus ražojumus par dempinga cenām Kopienas tirgū, tādējādi bija jāpārvērtē importa par dempinga cenām apjoms un cena. Šajā gadījumā, veicot atlasi, lai noteiktu dempingu, Komisija parasti pārbauda, vai var iegūt pozitīvus pierādījumus tam, ka visi izlasē neiekļautie uzņēmumi izmeklēšanas periodā patiešām ir pārdevuši savus ražojumus Kopienas tirgū par dempinga cenām.

| (84) | Šajā nolūkā, pamatojoties uz ASV eksporta statistikas datiem, izlasē iekļauto ASV ražotāju eksportētāju atbildēm uz anketas jautājumiem un aptaujas veidlapām, ko iesniedza visi ASV uzņēmumi, kas sadarbojās, pārbaudīja eksporta cenas, ko pieprasīja izlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, un eksporta cenas, ko pieprasīja eksportētāji, kas nesadarbojās. Tika uzskatīts, ka dempinga neietekmēto attiecīgā ražojuma eksporta cenu līmeni var noteikt, vidējo dempinga starpību, kas konstatēta izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, pieskaitot vidējām eksporta cenām, kas noteiktas tiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, par kuriem konstatēts, ka tie veic dempingu. |
| --- | --- |

(84)

Šajā nolūkā, pamatojoties uz ASV eksporta statistikas datiem, izlasē iekļauto ASV ražotāju eksportētāju atbildēm uz anketas jautājumiem un aptaujas veidlapām, ko iesniedza visi ASV uzņēmumi, kas sadarbojās, pārbaudīja eksporta cenas, ko pieprasīja izlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, un eksporta cenas, ko pieprasīja eksportētāji, kas nesadarbojās. Tika uzskatīts, ka dempinga neietekmēto attiecīgā ražojuma eksporta cenu līmeni var noteikt, vidējo dempinga starpību, kas konstatēta izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, pieskaitot vidējām eksporta cenām, kas noteiktas tiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, par kuriem konstatēts, ka tie veic dempingu.

| (85) | Eksporta cenu izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem noteica, izmantojot ASV eksporta statistikas datus, no kuriem bija atņemti eksporta dati par izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. Tad šādi iegūto cenu salīdzināja ar eksporta cenu, ko nebija skāris dempings. |
| --- | --- |

(85)

Eksporta cenu izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem noteica, izmantojot ASV eksporta statistikas datus, no kuriem bija atņemti eksporta dati par izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. Tad šādi iegūto cenu salīdzināja ar eksporta cenu, ko nebija skāris dempings.

| (86) | Šis cenu salīdzinājums parādīja, ka gan i) izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, gan ii) ražotājiem eksportētājiem, kas izmeklēšanā nesadarbojās, vidējās eksporta cenas visos gadījumos bija zemākas par izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem noteiktajām vidējām cenām, kuras nebija skāris dempings. Tā bija pietiekama norāde tam, ka visu izlasē neiekļauto uzņēmumu gan to, kuri sadarbojās, gan to, kuri nesadarbojās, importu varētu uzskatīt par importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(86)

Šis cenu salīdzinājums parādīja, ka gan i) izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, gan ii) ražotājiem eksportētājiem, kas izmeklēšanā nesadarbojās, vidējās eksporta cenas visos gadījumos bija zemākas par izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem noteiktajām vidējām cenām, kuras nebija skāris dempings. Tā bija pietiekama norāde tam, ka visu izlasē neiekļauto uzņēmumu gan to, kuri sadarbojās, gan to, kuri nesadarbojās, importu varētu uzskatīt par importu par dempinga cenām.

| (87) | Informācija, kas bija pieejama par izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, un dati, kas bija iesniegti par šo uzņēmumu eksporta cenu, neliecināja, ka to cenas būtu virs cenas, kuru nebija skāris dempings un kas bija noteikta atbilstoši 84. apsvērumā izklāstītajam. |
| --- | --- |

(87)

Informācija, kas bija pieejama par izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, un dati, kas bija iesniegti par šo uzņēmumu eksporta cenu, neliecināja, ka to cenas būtu virs cenas, kuru nebija skāris dempings un kas bija noteikta atbilstoši 84. apsvērumā izklāstītajam.

| (88) | Saskaņā ar 83. apsvērumā minēto galīgajā posmā tika konstatēts, ka uz vienu izlasē iekļauto ASV ražotāju eksportētāju, kurš pārdeva savus ražojumus Kopienas tirgū, neattiecās dempings. Tāpēc tā eksporta apjomus svītroja no analīzes, kurā pētīja importa par dempinga cenām attīstību Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(88)

Saskaņā ar 83. apsvērumā minēto galīgajā posmā tika konstatēts, ka uz vienu izlasē iekļauto ASV ražotāju eksportētāju, kurš pārdeva savus ražojumus Kopienas tirgū, neattiecās dempings. Tāpēc tā eksporta apjomus svītroja no analīzes, kurā pētīja importa par dempinga cenām attīstību Kopienas tirgū.

| (89) | Tomēr, lai izvairītos no iespējas atklāt jutīgus saimnieciskās darbības datus, kas attiecas uz minēto ražotāju, konfidencialitātes saglabāšanas nolūkos tika uzskatīts par lietderīgu neuzrādīt publiski pieejamus datus, piemēram, ASV eksporta statistikas datus, izņemot datus par eksportētāju, par kuru tika konstatēts, ka tas neveic dempingu Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(89)

Tomēr, lai izvairītos no iespējas atklāt jutīgus saimnieciskās darbības datus, kas attiecas uz minēto ražotāju, konfidencialitātes saglabāšanas nolūkos tika uzskatīts par lietderīgu neuzrādīt publiski pieejamus datus, piemēram, ASV eksporta statistikas datus, izņemot datus par eksportētāju, par kuru tika konstatēts, ka tas neveic dempingu Kopienas tirgū.

| (90) | Tāpēc tabulā ir norādīts viss ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas imports, par kuru tika konstatēts vai uzskatāms, ka tas attiecīgajā periodā tika pārdots par dempinga cenām indeksētā veidā Kopienas tirgū.

  3.   tabula











  Imports par dempinga cenām no ASV | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksētie apjomi 2005. g. = 100 | — | 100 | 411 | 5 825 | 9 261 |
| Indeksētā tirgus daļa 2005. g. = 100 | — | 100 | 265 | 2 810 | 4 490 |
| Avots: ASV eksporta statistikas dati un to ASV uzņēmumu atbildes uz anketas jautājumiem, kuri neveic dempingu. |

(90)

Tāpēc tabulā ir norādīts viss ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas imports, par kuru tika konstatēts vai uzskatāms, ka tas attiecīgajā periodā tika pārdots par dempinga cenām indeksētā veidā Kopienas tirgū.

3.   tabula

Imports par dempinga cenām no ASV

2004

2005

2006

2007

IP

Indeksētie apjomi 2005. g. = 100

—

100

411

5 825

9 261

Indeksētā tirgus daļa 2005. g. = 100

—

100

265

2 810

4 490

Avots: ASV eksporta statistikas dati un to ASV uzņēmumu atbildes uz anketas jautājumiem, kuri neveic dempingu.

| (91) | Jaunie rādītāji liecina, ka importa apjomi no ASV ievērojami pieauga no vairāk nekā 10 000 tonnu 2005. gadā līdz vairāk nekā 1 000 000 tonnu IP. Imports par dempinga cenām no ASV Kopienas tirgū analizētajā periodā nepārtraukti pieauga – no 0,3 % 2005. gadā līdz 15 % IP. Tāpēc tiek apgalvots, ka imports par dempinga cenām ir būtiski palielinājies gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē, salīdzinot ar patēriņu Kopienā minētajā periodā. |
| --- | --- |

(91)

Jaunie rādītāji liecina, ka importa apjomi no ASV ievērojami pieauga no vairāk nekā 10 000 tonnu 2005. gadā līdz vairāk nekā 1 000 000 tonnu IP. Imports par dempinga cenām no ASV Kopienas tirgū analizētajā periodā nepārtraukti pieauga – no 0,3 % 2005. gadā līdz 15 % IP. Tāpēc tiek apgalvots, ka imports par dempinga cenām ir būtiski palielinājies gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē, salīdzinot ar patēriņu Kopienā minētajā periodā.

| (92) | Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka kaitējuma un cēloņsakarību analīze antidempinga procedūrā jāveic, izmantojot citus datus, nevis tos, kas iegūti paralēlajā antisubsidēšanas procedūrā. Tā iebilda, ka subsīdiju konstatējumu pamatā ir i) pašu saražotā, ii) ražotā un maisītā un iii) iepirktā un maisītā biodīzeļdegviela, kas eksportēta uz Kopienu, turpretī konstatējumi par dempingu, īpaši saistībā ar eksporta pārdevumiem uz Kopienu, izdarīti, pamatojoties vienīgi uz biodīzeļdegvielas apjomu, ko saražojuši izlasē iekļautie ražotāji. |
| --- | --- |

(92)

Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka kaitējuma un cēloņsakarību analīze antidempinga procedūrā jāveic, izmantojot citus datus, nevis tos, kas iegūti paralēlajā antisubsidēšanas procedūrā. Tā iebilda, ka subsīdiju konstatējumu pamatā ir i) pašu saražotā, ii) ražotā un maisītā un iii) iepirktā un maisītā biodīzeļdegviela, kas eksportēta uz Kopienu, turpretī konstatējumi par dempingu, īpaši saistībā ar eksporta pārdevumiem uz Kopienu, izdarīti, pamatojoties vienīgi uz biodīzeļdegvielas apjomu, ko saražojuši izlasē iekļautie ražotāji.

| (93) | Šis apgalvojums šķietami liecina par to, ka antidempinga procedūrā izmantotie dati vienmēr būtu ierobežotāki par antisubsidēšanas procedūrā izmantotajiem datiem. Tomēr pagaidu posmā tika konstatēts, ka viss izlasē iekļauto ASV ražotāju produkcijas eksports uz Kopienas tirgu tika veikts par dempinga cenām. Līdzīgs fakts tika konstatēts antisubsidēšanas izmeklēšanā. Tādējādi abās izmeklēšanās tika uzskatīts, ka viss eksports no ASV tiek veikts par dempinga cenām un tiek subsidēts, tāpēc tas viss tika iekļauts kaitējuma un cēloņsakarību analīzē. |
| --- | --- |

(93)

Šis apgalvojums šķietami liecina par to, ka antidempinga procedūrā izmantotie dati vienmēr būtu ierobežotāki par antisubsidēšanas procedūrā izmantotajiem datiem. Tomēr pagaidu posmā tika konstatēts, ka viss izlasē iekļauto ASV ražotāju produkcijas eksports uz Kopienas tirgu tika veikts par dempinga cenām. Līdzīgs fakts tika konstatēts antisubsidēšanas izmeklēšanā. Tādējādi abās izmeklēšanās tika uzskatīts, ka viss eksports no ASV tiek veikts par dempinga cenām un tiek subsidēts, tāpēc tas viss tika iekļauts kaitējuma un cēloņsakarību analīzē.

| (94) | Tomēr, kā paskaidrots 83. apsvērumā, galīgajā posmā tika konstatēts, ka viens izlasē iekļautais ASV uzņēmums neveica dempingu, un tas radīja atšķirību starp apjomu, kas importēts par dempinga cenām, un subsidētā importa apjomu, kas procedūrās jāaplūko kaitējuma un cēloņsakarību analīzē. Kopējais ASV importa apjoms par dempinga cenām tika koriģēts, ievērojot konstatējumu, ka viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs veica importu, ko neskāra dempings. |
| --- | --- |

(94)

Tomēr, kā paskaidrots 83. apsvērumā, galīgajā posmā tika konstatēts, ka viens izlasē iekļautais ASV uzņēmums neveica dempingu, un tas radīja atšķirību starp apjomu, kas importēts par dempinga cenām, un subsidētā importa apjomu, kas procedūrās jāaplūko kaitējuma un cēloņsakarību analīzē. Kopējais ASV importa apjoms par dempinga cenām tika koriģēts, ievērojot konstatējumu, ka viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs veica importu, ko neskāra dempings.

| (95) | Ņemot vērā iepriekš minēto, šis apgalvojums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(95)

Ņemot vērā iepriekš minēto, šis apgalvojums bija jānoraida.

| (96) | Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka ASV eksporta statistikā HTS 3824 90. kods, ko pagaidu regulā izmantoja, lai noteiktu no attiecīgās valsts veikto importu, attiecas ne vien uz biodīzeļdegvielu, bet arī uz citiem produktiem, piemēram, uz “dzīvnieku vai augu taukvielām un to maisījumiem”. Tāpēc no ASV veiktā importa apjoma analīze bija nepilnīga. Tā vietā minētā ieinteresētā persona ierosināja izmantot tendences, kas konstatētas attiecībā uz izmeklēšanā aplūkotajiem ASV ražotājiem. |
| --- | --- |

(96)

Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka ASV eksporta statistikā HTS 3824 90. kods, ko pagaidu regulā izmantoja, lai noteiktu no attiecīgās valsts veikto importu, attiecas ne vien uz biodīzeļdegvielu, bet arī uz citiem produktiem, piemēram, uz “dzīvnieku vai augu taukvielām un to maisījumiem”. Tāpēc no ASV veiktā importa apjoma analīze bija nepilnīga. Tā vietā minētā ieinteresētā persona ierosināja izmantot tendences, kas konstatētas attiecībā uz izmeklēšanā aplūkotajiem ASV ražotājiem.

| (97) | Šajā ziņā vispirms jānorāda, ka ASV izcelsmes importa apjomu aprēķināšanai tika izmantots ASV HTS3824 90 4000. kods, nevis sešciparu HTS pozīcija, ko bija minējusi šī persona. |
| --- | --- |

(97)

Šajā ziņā vispirms jānorāda, ka ASV izcelsmes importa apjomu aprēķināšanai tika izmantots ASV HTS3824 90 4000. kods, nevis sešciparu HTS pozīcija, ko bija minējusi šī persona.

| (98) | Turklāt jāatgādina, ka pagaidu regulas 68. apsvērumā norādīts uz Eurostat datiem, kurus nevarēja izmantot, novērtējot biodīzeļdegvielas importu no ASV, jo līdz 2007. gada beigām attiecīgā ražojuma klasificēšanai muitas nomenklatūrā nebija pieejams atsevišķs KN kods. Biodīzeļdegvielu varēja klasificēt ar vairākiem KN kodiem, kuros turklāt bija iekļauti importa dati par citiem ražojumiem. Iemesls ASV eksporta statistikas datu izmantošanai bija attiecīgā ražojuma šķietamā saistība ar eksportu atbilstoši vienam tarifa kodam, un citu saistīto ražojumu apjoms tajā pašā pozīcijā būtu mazāk nozīmīgs, ciktāl tas skar eksportu uz Kopienu. |
| --- | --- |

(98)

Turklāt jāatgādina, ka pagaidu regulas 68. apsvērumā norādīts uz Eurostat datiem, kurus nevarēja izmantot, novērtējot biodīzeļdegvielas importu no ASV, jo līdz 2007. gada beigām attiecīgā ražojuma klasificēšanai muitas nomenklatūrā nebija pieejams atsevišķs KN kods. Biodīzeļdegvielu varēja klasificēt ar vairākiem KN kodiem, kuros turklāt bija iekļauti importa dati par citiem ražojumiem. Iemesls ASV eksporta statistikas datu izmantošanai bija attiecīgā ražojuma šķietamā saistība ar eksportu atbilstoši vienam tarifa kodam, un citu saistīto ražojumu apjoms tajā pašā pozīcijā būtu mazāk nozīmīgs, ciktāl tas skar eksportu uz Kopienu.

| (99) | Ņemot vērā Eurostat datu izmantošanā noteiktos ierobežojumus, ASV eksporta statistikas datu vietā varētu izmantot sūdzībā norādītos importa datus. Šos datus sūdzības iesniedzēji ieguva no konfidenciāliem tirgus izpētes avotiem, tāpēc šādas informācijas izmantošana būtu ierobežota. Tomēr, lai gūtu pilnīgu priekšstatu, dati par importa apjomiem indeksētā veidā atspoguļotu šādu ainu.

  4.   tabula











  Imports no ASV | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss 2005. = 100 | 0 | 100 | 1 359 | 15 059 | 15 394 |

(99)

Ņemot vērā Eurostat datu izmantošanā noteiktos ierobežojumus, ASV eksporta statistikas datu vietā varētu izmantot sūdzībā norādītos importa datus. Šos datus sūdzības iesniedzēji ieguva no konfidenciāliem tirgus izpētes avotiem, tāpēc šādas informācijas izmantošana būtu ierobežota. Tomēr, lai gūtu pilnīgu priekšstatu, dati par importa apjomiem indeksētā veidā atspoguļotu šādu ainu.

4.   tabula

Imports no ASV

2004

2005

2006

2007

IP

Indekss 2005. = 100

0

100

1 359

15 059

15 394

| (100) | Salīdzinot 2. un 4. tabulu, redzams, ka Komisijas veiktais attiecīgā ražojuma importa apjomu novērtējums analizētajā periodā bija konservatīvāks nekā novērtējums, kas būtu iegūts, izmantojot citus datus. Turklāt šis 4. tabulas vispārējais pārskats par importa apjomiem ir iegūts no konfidenciāliem datiem, kas nav izpaužami, turpretī ASV statistikas dati ir publiski pieejami. |
| --- | --- |

(100)

Salīdzinot 2. un 4. tabulu, redzams, ka Komisijas veiktais attiecīgā ražojuma importa apjomu novērtējums analizētajā periodā bija konservatīvāks nekā novērtējums, kas būtu iegūts, izmantojot citus datus. Turklāt šis 4. tabulas vispārējais pārskats par importa apjomiem ir iegūts no konfidenciāliem datiem, kas nav izpaužami, turpretī ASV statistikas dati ir publiski pieejami.

| (101) | Izmantojot ieinteresētās personas ierosināto metodi un pamatojoties uz pārbaudīto ražotāju eksportētāju sniegto informāciju, tiktu iegūts šāds pārskats par eksporta apjomu attīstību.

  5.   tabula











  Imports no ASV | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss 2005. = 100 | 16 | 100 | 461 | 6 180 | 9 005 |

(101)

Izmantojot ieinteresētās personas ierosināto metodi un pamatojoties uz pārbaudīto ražotāju eksportētāju sniegto informāciju, tiktu iegūts šāds pārskats par eksporta apjomu attīstību.

5.   tabula

Imports no ASV

2004

2005

2006

2007

IP

Indekss 2005. = 100

16

100

461

6 180

9 005

| (102) | No 5. tabulas salīdzinājuma ar 2. tabulu būtu redzams, ka tendences, kas iegūtas, izmantojot Komisijas metodi un šīs personas ierosināto metodi, ir ļoti līdzīgas. |
| --- | --- |

(102)

No 5. tabulas salīdzinājuma ar 2. tabulu būtu redzams, ka tendences, kas iegūtas, izmantojot Komisijas metodi un šīs personas ierosināto metodi, ir ļoti līdzīgas.

| (103) | Minētā ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka 2. tabulā norādītais importa apjoms nevarēja būt precīzi saistīts ar attiecīgā ražojuma importa apjomu, jo attiecīgais ražojums ir biodīzeļdegviela un tās maisījumi ar biodīzeļdegvielas saturu virs 20 %. |
| --- | --- |

(103)

Minētā ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka 2. tabulā norādītais importa apjoms nevarēja būt precīzi saistīts ar attiecīgā ražojuma importa apjomu, jo attiecīgais ražojums ir biodīzeļdegviela un tās maisījumi ar biodīzeļdegvielas saturu virs 20 %.

| (104) | Saistībā ar šo jānorāda, ka izmeklēšanā nav konstatēts tāda attiecīgā ražojuma imports IP, kurā biodīzeļdegvielas saturs bija virs B20, bet zemāks par B99. Citiem vārdiem sakot, izmeklēšanā nav konstatēts attiecīgā ražojuma imports, jo tā zemā biodīzeļdegvielas satura dēļ tas būtu klasificēts ar citu ASV HTS kodu. |
| --- | --- |

(104)

Saistībā ar šo jānorāda, ka izmeklēšanā nav konstatēts tāda attiecīgā ražojuma imports IP, kurā biodīzeļdegvielas saturs bija virs B20, bet zemāks par B99. Citiem vārdiem sakot, izmeklēšanā nav konstatēts attiecīgā ražojuma imports, jo tā zemā biodīzeļdegvielas satura dēļ tas būtu klasificēts ar citu ASV HTS kodu.

| (105) | Ievērojot iepriekš minēto, tiek secināts, ka pagaidu regulas 2. tabulā norādītais importa apjoms liecina par ticamu, objektīvu un piesardzīgu novērtējumu saistībā ar attiecīgā ražojuma importu Kopienā. |
| --- | --- |

(105)

Ievērojot iepriekš minēto, tiek secināts, ka pagaidu regulas 2. tabulā norādītais importa apjoms liecina par ticamu, objektīvu un piesardzīgu novērtējumu saistībā ar attiecīgā ražojuma importu Kopienā.

| (106) | Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka no ASV izcelsmes attiecīgā ražojuma importa jānodala splash and dash daudzumi, kas eksportēti no ASV, jo šos daudzumus nevar uzskatīt par ASV izcelsmes importu. |
| --- | --- |

(106)

Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka no ASV izcelsmes attiecīgā ražojuma importa jānodala splash and dash daudzumi, kas eksportēti no ASV, jo šos daudzumus nevar uzskatīt par ASV izcelsmes importu.

| (107) | Turklāt minētā persona un ASV valdība apgalvoja, ka pretēji pagaidu regulas 77. un 80. apsvērumā minētajam ne viss no ASV veiktais eksports ir uzskatāms par ASV izcelsmes eksportu. ASV nav tāda dienesta, kas novērtē vai nosaka konkrēta eksportam paredzētā ražojuma izcelsmes valsti, un nevar pieņemt, ka visai biodīzeļdegvielai, ko izved no ASV teritorijas, ir ASV izcelsme. |
| --- | --- |

(107)

Turklāt minētā persona un ASV valdība apgalvoja, ka pretēji pagaidu regulas 77. un 80. apsvērumā minētajam ne viss no ASV veiktais eksports ir uzskatāms par ASV izcelsmes eksportu. ASV nav tāda dienesta, kas novērtē vai nosaka konkrēta eksportam paredzētā ražojuma izcelsmes valsti, un nevar pieņemt, ka visai biodīzeļdegvielai, ko izved no ASV teritorijas, ir ASV izcelsme.

| (108) | Minētā persona arī paziņoja, ka ASV Skaitīšanas biroja (US Census Bureau) izdotie izcelsmes noteikumi par eksportēto preču izcelsmes noteikšanu biodīzeļdegvielas ražošanas nozarē ir maz zināmi, tāpēc biodīzeļdegvielas eksportētāji, aizpildot nosūtītāja eksporta deklarāciju (SED), parasti norāda, ka eksportētajām precēm ir iekšzemes izcelsme. |
| --- | --- |

(108)

Minētā persona arī paziņoja, ka ASV Skaitīšanas biroja (US Census Bureau) izdotie izcelsmes noteikumi par eksportēto preču izcelsmes noteikšanu biodīzeļdegvielas ražošanas nozarē ir maz zināmi, tāpēc biodīzeļdegvielas eksportētāji, aizpildot nosūtītāja eksporta deklarāciju (SED), parasti norāda, ka eksportētajām precēm ir iekšzemes izcelsme.

| (109) | Tā vairākkārt norādīja uz pagaidu posmā pausto apgalvojumu, ka apjomi, kas saskaņā ar splash and dash modeli ir importēti Kopienā, veidotu vairāk nekā 40 % no attiecīgā ražojuma, kas eksportēts no ASV. Pamatojot savu apgalvojumu, tā izmantoja HTS 3824 90 4020 un 3824 90 4000. kodā norādītos ASV importa un eksporta datus un faktiski apgalvoja, ka visa ASV importētā biodīzeļdegviela saskaņā ar splash and dash modeli tika reeksportēta uz Kopienu. |
| --- | --- |

(109)

Tā vairākkārt norādīja uz pagaidu posmā pausto apgalvojumu, ka apjomi, kas saskaņā ar splash and dash modeli ir importēti Kopienā, veidotu vairāk nekā 40 % no attiecīgā ražojuma, kas eksportēts no ASV. Pamatojot savu apgalvojumu, tā izmantoja HTS 3824 90 4020 un 3824 90 4000. kodā norādītos ASV importa un eksporta datus un faktiski apgalvoja, ka visa ASV importētā biodīzeļdegviela saskaņā ar splash and dash modeli tika reeksportēta uz Kopienu.

| (110) | Ievērojot iepriekš minēto, tiek norādīts, ka var piekrist ASV dienestu pieprasītajam skaidrojumam par to, ka ASV nav tāda dienesta, kas veic konkrēta eksportam paredzētā ražojuma novērtēšanu vai nosaka tā izcelsmi. |
| --- | --- |

(110)

Ievērojot iepriekš minēto, tiek norādīts, ka var piekrist ASV dienestu pieprasītajam skaidrojumam par to, ka ASV nav tāda dienesta, kas veic konkrēta eksportam paredzētā ražojuma novērtēšanu vai nosaka tā izcelsmi.

| (111) | Apgalvojums, ka splash and dash modelim pakļautie ražojumi veido vismaz 40 % no apjoma, kas no ASV eksportēts uz Kopienu, bija pamatots ar pieņēmumu, ka visa ASV importētā biodīzeļdegviela galu galā saskaņā ar splash and dash modeli tiktu reeksportēta uz Kopienu, un ASV tā vispār netiktu patērēta vai pirms eksportēšanas vēl iekļauta maisījumos. |
| --- | --- |

(111)

Apgalvojums, ka splash and dash modelim pakļautie ražojumi veido vismaz 40 % no apjoma, kas no ASV eksportēts uz Kopienu, bija pamatots ar pieņēmumu, ka visa ASV importētā biodīzeļdegviela galu galā saskaņā ar splash and dash modeli tiktu reeksportēta uz Kopienu, un ASV tā vispār netiktu patērēta vai pirms eksportēšanas vēl iekļauta maisījumos.

| (112) | Tomēr šīs personas sniegtie dati liecināja par to, ka 2004.–2006. gadā importa rādītāji ievērojami pārsniedz eksporta rādītājus, kas rosinātu domāt, ka ASV iekšzemes tirgū ir pieprasījums pēc biodīzeļdegvielas no citām valstīm. Turklāt šis pieņēmums ir diezgan vienkāršots, jo tajā nav ņemti vērā uz Kopienu eksportētie biodīzeļdegvielas daudzumi, kas ir tādas biodīzeļdegvielas maisījumu sastāvā, kuros i) maisījumu īpašības atšķiras no izejvielu īpašībām, kas maisītajam ražojumam piešķirtu ASV izcelsmes statusu, vai ii) maisījumi, kuros lielākā daļa ir ASV izcelsmes biodīzeļdegviela, tādējādi piešķir ASV izcelsmes statusu visam maisītajam ražojumam. Saistībā ar šo jāatgādina, ka atbilstīgi pagaidu regulas 78. apsvērumā minētajam ASV uzņēmumi, uz kuriem attiecās izmeklēšana, paziņoja, ka uz Kopienu eksportētajos vai iekšzemes tirgū pārdotajos daudzumos ir neiespējami nodalīt pašu saražotos, ASV izcelsmes vai importētos daudzumus. Turklāt jānorāda, ka attiecīgie ASV uzņēmumi, šķiet, ir pareizi deklarējuši ražojuma izcelsmi, jo visos gadījumos ASV tika veikta tādas biodīzeļdegvielas turpmāka maisīšana, kuras izcelsme nav ASV. Izmeklēšanā aplūkotie ražotāji eksportētāji vairumā gadījumu ir ļoti lieli uzņēmumi vai uzņēmumu grupas, kurām ir saistītie uzņēmumi Kopienā, tādējādi nevar piekrist apgalvojumam, ka tie nav zinājuši par ASV un Kopienā spēkā esošajiem noteikumiem attiecībā uz izcelsmes statusa noteikšanu. |
| --- | --- |

(112)

Tomēr šīs personas sniegtie dati liecināja par to, ka 2004.–2006. gadā importa rādītāji ievērojami pārsniedz eksporta rādītājus, kas rosinātu domāt, ka ASV iekšzemes tirgū ir pieprasījums pēc biodīzeļdegvielas no citām valstīm. Turklāt šis pieņēmums ir diezgan vienkāršots, jo tajā nav ņemti vērā uz Kopienu eksportētie biodīzeļdegvielas daudzumi, kas ir tādas biodīzeļdegvielas maisījumu sastāvā, kuros i) maisījumu īpašības atšķiras no izejvielu īpašībām, kas maisītajam ražojumam piešķirtu ASV izcelsmes statusu, vai ii) maisījumi, kuros lielākā daļa ir ASV izcelsmes biodīzeļdegviela, tādējādi piešķir ASV izcelsmes statusu visam maisītajam ražojumam. Saistībā ar šo jāatgādina, ka atbilstīgi pagaidu regulas 78. apsvērumā minētajam ASV uzņēmumi, uz kuriem attiecās izmeklēšana, paziņoja, ka uz Kopienu eksportētajos vai iekšzemes tirgū pārdotajos daudzumos ir neiespējami nodalīt pašu saražotos, ASV izcelsmes vai importētos daudzumus. Turklāt jānorāda, ka attiecīgie ASV uzņēmumi, šķiet, ir pareizi deklarējuši ražojuma izcelsmi, jo visos gadījumos ASV tika veikta tādas biodīzeļdegvielas turpmāka maisīšana, kuras izcelsme nav ASV. Izmeklēšanā aplūkotie ražotāji eksportētāji vairumā gadījumu ir ļoti lieli uzņēmumi vai uzņēmumu grupas, kurām ir saistītie uzņēmumi Kopienā, tādējādi nevar piekrist apgalvojumam, ka tie nav zinājuši par ASV un Kopienā spēkā esošajiem noteikumiem attiecībā uz izcelsmes statusa noteikšanu.

| (113) | Ievērojot visu iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav pamata precīzi noteikt importu, kas attiecīgajā periodā veikts Kopienā saskaņā ar splash and dash modeli. Turklāt tiek atzīts, ka nav pamata šādu eksportu, ja tāds ir veikts, uzskatīt par importu, kura izcelsme nav ASV. |
| --- | --- |

(113)

Ievērojot visu iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav pamata precīzi noteikt importu, kas attiecīgajā periodā veikts Kopienā saskaņā ar splash and dash modeli. Turklāt tiek atzīts, ka nav pamata šādu eksportu, ja tāds ir veikts, uzskatīt par importu, kura izcelsme nav ASV.

5.3.   Cenas importam, ko skāris dempings, un cenu samazinājums

5.3.1.   Vienības pārdošanas cena

| (114) | Visu to ASV izcelsmes preču vienības pārdošanas cenas, kuras attiecīgajā periodā importētas Kopienas tirgū, kā noskaidrots pagaidu regulas 81. un 82. apsvērumā, ir norādītas tabulā turpmāk.

  6.   tabula











  Viss imports no ASV | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cenas EUR par tonnu | 463 | 575 | 600 | 596 | 616 |
| Indekss 2005. = 100 | 81 | 100 | 104 | 104 | 107 |
| Avots: ASV eksporta statistikas dati un izlasē iekļauto ASV eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(114)

Visu to ASV izcelsmes preču vienības pārdošanas cenas, kuras attiecīgajā periodā importētas Kopienas tirgū, kā noskaidrots pagaidu regulas 81. un 82. apsvērumā, ir norādītas tabulā turpmāk.

6.   tabula

Viss imports no ASV

2004

2005

2006

2007

IP

Cenas EUR par tonnu

463

575

600

596

616

Indekss 2005. = 100

81

100

104

104

107

Avots: ASV eksporta statistikas dati un izlasē iekļauto ASV eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (115) | Ievērojot galīgos konstatējumus par dempingu un konstatējumu, ka viens uzņēmums pārdeva savus ražojumus Kopienas tirgū par cenām, ko neskāra dempings, importa par dempinga cenām vienības pārdošanas cenas Kopienas tirgū aprēķināja atsevišķi, un tās ir atspoguļotas tabulā turpmāk.

  7.   tabula











  Imports par dempinga cenām no ASV | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cenas EUR par tonnu | 463 | 575 | 608 | 603 | 615 |
| Indekss 2005. = 100 | 81 | 100 | 106 | 105 | 107 |
| Avots: ASV eksporta statistikas dati un to izlasē iekļauto ASV eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem, kuri neveic dempingu. |

(115)

Ievērojot galīgos konstatējumus par dempingu un konstatējumu, ka viens uzņēmums pārdeva savus ražojumus Kopienas tirgū par cenām, ko neskāra dempings, importa par dempinga cenām vienības pārdošanas cenas Kopienas tirgū aprēķināja atsevišķi, un tās ir atspoguļotas tabulā turpmāk.

7.   tabula

Imports par dempinga cenām no ASV

2004

2005

2006

2007

IP

Cenas EUR par tonnu

463

575

608

603

615

Indekss 2005. = 100

81

100

106

105

107

Avots: ASV eksporta statistikas dati un to izlasē iekļauto ASV eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem, kuri neveic dempingu.

| (116) | No ASV veiktā importa vidējās cenas attiecīgajā periodā svārstījās un kopumā laikposmā no 2005. gada līdz IP palielinājās par 6 %. |
| --- | --- |

(116)

No ASV veiktā importa vidējās cenas attiecīgajā periodā svārstījās un kopumā laikposmā no 2005. gada līdz IP palielinājās par 6 %.

5.3.2.   Cenu samazinājums

| (117) | Lai izanalizētu cenu samazinājumu, vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautie Kopienas ražotāji noteica nesaistītiem klientiem Kopienas tirgū un kas koriģētas atbilstoši ražotāja cenām, tika salīdzinātas ar attiecīgajām vidējām svērtajām cenām no ASV veiktam importam, uz kuru attiecās dempings, kas noteiktas pēc CIF izlasē iekļautajiem ASV ražotājiem eksportētājiem, par kuriem konstatēja, ka tie veic dempingu Kopienas tirgū. Vajadzības gadījumā tika koriģēti muitas nodokļi, pēcimportēšanas izmaksas un biodīzeļdegvielas ražošanā izmantoto izejvielu atšķirības atbilstoši pagaidu regulas 84. apsvērumā izklāstītajam. |
| --- | --- |

(117)

Lai izanalizētu cenu samazinājumu, vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautie Kopienas ražotāji noteica nesaistītiem klientiem Kopienas tirgū un kas koriģētas atbilstoši ražotāja cenām, tika salīdzinātas ar attiecīgajām vidējām svērtajām cenām no ASV veiktam importam, uz kuru attiecās dempings, kas noteiktas pēc CIF izlasē iekļautajiem ASV ražotājiem eksportētājiem, par kuriem konstatēja, ka tie veic dempingu Kopienas tirgū. Vajadzības gadījumā tika koriģēti muitas nodokļi, pēcimportēšanas izmaksas un biodīzeļdegvielas ražošanā izmantoto izejvielu atšķirības atbilstoši pagaidu regulas 84. apsvērumā izklāstītajam.

| (118) | Daži ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka izejvielu atšķirību korekcija bijusi nepietiekami novērtēta, jo tā pareizi neatspoguļoja šo atšķirību tirgus vērtību. Turklāt tie apgalvoja, ka atšķirības būtu jāiegūst, izmantojot dažādiem biodīzeļdegvielas veidiem noteiktās cenas Kopienas tirgū, un to pamatoja ar atsauci uz tirgus analītiķa publicētām cenu kotācijām ar Antverpenē veiktu muitošanu. |
| --- | --- |

(118)

Daži ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka izejvielu atšķirību korekcija bijusi nepietiekami novērtēta, jo tā pareizi neatspoguļoja šo atšķirību tirgus vērtību. Turklāt tie apgalvoja, ka atšķirības būtu jāiegūst, izmantojot dažādiem biodīzeļdegvielas veidiem noteiktās cenas Kopienas tirgū, un to pamatoja ar atsauci uz tirgus analītiķa publicētām cenu kotācijām ar Antverpenē veiktu muitošanu.

| (119) | Šajā ziņā tiek norādīts, ka korekciju veica, izmantojot no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem saņemtos vispārējos, pārbaudītos datus par to darbībām ASV, tāpēc tās pamatā bija izmeklēšanā gūtie konstatējumi, kas ir visdrošākais informācijas avots. Turklāt cenu kotācija Kopienas līmenī šīs korekcijas veikšanai nebūtu piemērota, jo šos cenu līmeņus būtu ietekmējis cenu līmenis ASV izcelsmes importam, kuru skāris dempings. Uz šā pamata šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(119)

Šajā ziņā tiek norādīts, ka korekciju veica, izmantojot no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem saņemtos vispārējos, pārbaudītos datus par to darbībām ASV, tāpēc tās pamatā bija izmeklēšanā gūtie konstatējumi, kas ir visdrošākais informācijas avots. Turklāt cenu kotācija Kopienas līmenī šīs korekcijas veikšanai nebūtu piemērota, jo šos cenu līmeņus būtu ietekmējis cenu līmenis ASV izcelsmes importam, kuru skāris dempings. Uz šā pamata šis apgalvojums tika noraidīts.

| (120) | Minētie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka izejvielu atšķirību korekcija būtu jāpiemēro vienīgi izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju pārdevumiem, nevis izlasē iekļauto Kopienas ražotāju pārdevumiem, jo Kopienas ražotāju pārdevumus veido Kopienas standartiem atbilstīgi maisījumi. |
| --- | --- |

(120)

Minētie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka izejvielu atšķirību korekcija būtu jāpiemēro vienīgi izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju pārdevumiem, nevis izlasē iekļauto Kopienas ražotāju pārdevumiem, jo Kopienas ražotāju pārdevumus veido Kopienas standartiem atbilstīgi maisījumi.

| (121) | Tika konstatēts, ka šis apgalvojums ir neatbilstošs, jo korekcijas mērķis bija novērst izejvielu atšķirības, nevis to dažādo standartu atšķirības, ko piemēro Kopienas līmenī. Tāpēc šis pieprasījums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(121)

Tika konstatēts, ka šis apgalvojums ir neatbilstošs, jo korekcijas mērķis bija novērst izejvielu atšķirības, nevis to dažādo standartu atšķirības, ko piemēro Kopienas līmenī. Tāpēc šis pieprasījums tika noraidīts.

| (122) | Sūdzības iesniedzējs apstrīdēja šīs korekcijas lietderību, apgalvojot, ka gan Kopienas ražotāji, gan ASV eksportētāji izmanto dažādas izejvielas un izgatavo dažādus maisījumus, kuri tiek pārdoti abu pušu tirgos, tāpēc, izvēloties izejvielas, tām ir vienādas darbības iespējas. |
| --- | --- |

(122)

Sūdzības iesniedzējs apstrīdēja šīs korekcijas lietderību, apgalvojot, ka gan Kopienas ražotāji, gan ASV eksportētāji izmanto dažādas izejvielas un izgatavo dažādus maisījumus, kuri tiek pārdoti abu pušu tirgos, tāpēc, izvēloties izejvielas, tām ir vienādas darbības iespējas.

| (123) | Šajā ziņā tiek norādīts, ka gan Kopienas ražotāji, gan ASV ražotāji eksportētāji patiesi izmanto dažādus maisījumus, kas izgatavoti no dažādām izejvielām, tāpēc izejvielu sadalījums maisījumos dažādiem ražotājiem var ievērojami atšķirties, un tas var atšķirties pat starp viena un tā paša ražotāja pircējiem. Izmeklēšanā atklājās, ka tikai ļoti nedaudzos gadījumos maisījumi, kurus pārdeva izlasē iekļautie Kopienas ražotāji, bija identiski maisījumiem, kurus izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji bija pārdevuši Kopienas tirgū. Tāpēc, lai cenu samazinājuma aprēķinos tiktu ņemti vērā dažādie biodīzeļdegvielas veidi, tika uzskatīts par nepieciešamu koriģēt izejvielu atšķirības. Tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(123)

Šajā ziņā tiek norādīts, ka gan Kopienas ražotāji, gan ASV ražotāji eksportētāji patiesi izmanto dažādus maisījumus, kas izgatavoti no dažādām izejvielām, tāpēc izejvielu sadalījums maisījumos dažādiem ražotājiem var ievērojami atšķirties, un tas var atšķirties pat starp viena un tā paša ražotāja pircējiem. Izmeklēšanā atklājās, ka tikai ļoti nedaudzos gadījumos maisījumi, kurus pārdeva izlasē iekļautie Kopienas ražotāji, bija identiski maisījumiem, kurus izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji bija pārdevuši Kopienas tirgū. Tāpēc, lai cenu samazinājuma aprēķinos tiktu ņemti vērā dažādie biodīzeļdegvielas veidi, tika uzskatīts par nepieciešamu koriģēt izejvielu atšķirības. Tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida.

| (124) | Daži ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka, aprēķinot kaitējuma apjomu, tika izmantotas CIF cenas līdz Kopienas robežai, nevis tālākpārdošanas cenas, veicot pārdevumus pirmajam nesaistītajam pircējam. Tie apgalvoja, ka šie aprēķini jālabo, lai ņemtu vērā pirmajam nesaistītajam pircējam veikto pārdevumu vērtību un daudzumus. |
| --- | --- |

(124)

Daži ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka, aprēķinot kaitējuma apjomu, tika izmantotas CIF cenas līdz Kopienas robežai, nevis tālākpārdošanas cenas, veicot pārdevumus pirmajam nesaistītajam pircējam. Tie apgalvoja, ka šie aprēķini jālabo, lai ņemtu vērā pirmajam nesaistītajam pircējam veikto pārdevumu vērtību un daudzumus.

| (125) | Tika konstatēts, ka šis apgalvojums attiecas uz diviem ražotājiem eksportētājiem, un kaitējuma aprēķini tika attiecīgi koriģēti. |
| --- | --- |

(125)

Tika konstatēts, ka šis apgalvojums attiecas uz diviem ražotājiem eksportētājiem, un kaitējuma aprēķini tika attiecīgi koriģēti.

| (126) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika konstatēts, ka IP vidējā cenu samazinājuma starpība, kas izteikta procentos no Kopienas ražošanas nozares vidējām svērtajām ražotāja cenām, svārstījās no 18,9 % līdz 31,9 %, nevis kā pagaidu posmā – no 18,9 % līdz 33,0 %. |
| --- | --- |

(126)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika konstatēts, ka IP vidējā cenu samazinājuma starpība, kas izteikta procentos no Kopienas ražošanas nozares vidējām svērtajām ražotāja cenām, svārstījās no 18,9 % līdz 31,9 %, nevis kā pagaidu posmā – no 18,9 % līdz 33,0 %.

5.4.   Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

| (127) | Atbilstoši pagaidu regulas 107.–110. apsvērumā minētajam tika konstatēts, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(127)

Atbilstoši pagaidu regulas 107.–110. apsvērumā minētajam tika konstatēts, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

| (128) | Pagaidu analīze liecināja par to, ka attiecīgajā periodā uzlabojās Kopienas ražošanas nozares rezultāti attiecībā uz dažiem apjoma rādītājiem, taču krietni pasliktinājās vairums rādītāju, kas raksturoja finansiālo stāvokli Kopienas ražošanas nozarē. Lai gan Kopienas ražošanas nozare spēja piesaistīt kapitālu ieguldījumiem, to ienesīgums IP krasi samazinājās, un attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās rentabilitāte. |
| --- | --- |

(128)

Pagaidu analīze liecināja par to, ka attiecīgajā periodā uzlabojās Kopienas ražošanas nozares rezultāti attiecībā uz dažiem apjoma rādītājiem, taču krietni pasliktinājās vairums rādītāju, kas raksturoja finansiālo stāvokli Kopienas ražošanas nozarē. Lai gan Kopienas ražošanas nozare spēja piesaistīt kapitālu ieguldījumiem, to ienesīgums IP krasi samazinājās, un attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās rentabilitāte.

| (129) | Viena no ieinteresētajā personām apgalvoja, ka pagaidu regulas 93. apsvērumā veiktā analīze par Kopienas ražošanas nozares izaugsmi nav pareiza. Tā īpaši apgalvoja, ka saskaņā ar pagaidu regulā pausto bija paredzēts, ka ievērojams biodīzeļdegvielas pieprasījuma palielinājums Kopienas tirgū salīdzinoši palielinātu Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas, turpretim nav tiešas atbilstības starp pieprasījuma palielināšanos un tirgus daļu. |
| --- | --- |

(129)

Viena no ieinteresētajā personām apgalvoja, ka pagaidu regulas 93. apsvērumā veiktā analīze par Kopienas ražošanas nozares izaugsmi nav pareiza. Tā īpaši apgalvoja, ka saskaņā ar pagaidu regulā pausto bija paredzēts, ka ievērojams biodīzeļdegvielas pieprasījuma palielinājums Kopienas tirgū salīdzinoši palielinātu Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas, turpretim nav tiešas atbilstības starp pieprasījuma palielināšanos un tirgus daļu.

| (130) | Minēta persona turklāt apgalvoja, ka nevar uzskatīt par nopietni skartiem tādus pagaidu regulas 93. apsvērumā minētos kaitējumu raksturojošos faktorus kā ražošana, ražošanas jaudas izmantojums, produktivitāte, pārdošanas apjomi, ieguldījumu politika un ieguldījumu ienesīgums. |
| --- | --- |

(130)

Minēta persona turklāt apgalvoja, ka nevar uzskatīt par nopietni skartiem tādus pagaidu regulas 93. apsvērumā minētos kaitējumu raksturojošos faktorus kā ražošana, ražošanas jaudas izmantojums, produktivitāte, pārdošanas apjomi, ieguldījumu politika un ieguldījumu ienesīgums.

| (131) | Arguments par neatbilstību starp pieprasījumu un tirgus daļu tiek pieņemts. Tomēr jāatceras, ka laikposmā no 2006. gada līdz IP izlasē iekļauto Kopienas ražotāju tirgus daļa palielinājās 1,2 reizes, bet importa par dempinga cenām tirgus daļa šai pašā laikā pieauga aptuveni 17 reizes. Šo salīdzinoši lielo ASV importa tirgus daļas pieaugumu radīja tas, ka ASV importam bija daudz zemākas pārdošanas cenas, kā redzams 7. tabulā un 126. apsvērumā iepriekš. |
| --- | --- |

(131)

Arguments par neatbilstību starp pieprasījumu un tirgus daļu tiek pieņemts. Tomēr jāatceras, ka laikposmā no 2006. gada līdz IP izlasē iekļauto Kopienas ražotāju tirgus daļa palielinājās 1,2 reizes, bet importa par dempinga cenām tirgus daļa šai pašā laikā pieauga aptuveni 17 reizes. Šo salīdzinoši lielo ASV importa tirgus daļas pieaugumu radīja tas, ka ASV importam bija daudz zemākas pārdošanas cenas, kā redzams 7. tabulā un 126. apsvērumā iepriekš.

| (132) | Attiecībā uz apgalvojumu par visu kaitējuma faktoru vispārējo novērtējumu tiek atzīts, ka tikai daži no šiem faktoriem pasliktinājās attiecīgajā periodā. Tomēr tiek norādīts, ka patiesi nopietni bija skarti faktori, kas raksturo Kopienas ražošanas nozares finansiālo stāvokli, proti, rentabilitāte, ieguldījumu ienesīgums un mazākā mērā – produktivitāte. Tas izskaidrojams ar to, ka Kopienas ražošanas nozarei bija jāpielāgojas cenu samazinājumam, ko izraisīja ASV importa par dempinga cenām radītā konkurence, un tā izvēlējās saglabāt savu klātbūtni tirgū uz rentabilitātes rēķina, nevis saglabāt rentabilitāti, bet zaudēt tirgus daļas. |
| --- | --- |

(132)

Attiecībā uz apgalvojumu par visu kaitējuma faktoru vispārējo novērtējumu tiek atzīts, ka tikai daži no šiem faktoriem pasliktinājās attiecīgajā periodā. Tomēr tiek norādīts, ka patiesi nopietni bija skarti faktori, kas raksturo Kopienas ražošanas nozares finansiālo stāvokli, proti, rentabilitāte, ieguldījumu ienesīgums un mazākā mērā – produktivitāte. Tas izskaidrojams ar to, ka Kopienas ražošanas nozarei bija jāpielāgojas cenu samazinājumam, ko izraisīja ASV importa par dempinga cenām radītā konkurence, un tā izvēlējās saglabāt savu klātbūtni tirgū uz rentabilitātes rēķina, nevis saglabāt rentabilitāti, bet zaudēt tirgus daļas.

| (133) | Dažas ieinteresētās personas un ASV valdība apgalvoja, ka izlasē iekļauto ES ražotāju rentabilitātes un ieguldījumu ienesīguma līmenis absolūtā izteiksmē 2007. gadā un IP vēl aizvien ir labs, neraugoties uz lielo samazinājumu, salīdzinot ar iepriekšējiem gadiem. Tās norādīja, ka laikposmā no 2004. līdz 2006. gadam sasniegtais rentabilitātes līmenis un ieguldījumu ienesīguma līmenis nebija ilgtspējīgi un ka ES biodīzeļdegvielas ražošanas nozarē kā visās jaunās rūpniecības nozarēs attiecīgajā periodā bija piedzīvots gan uzplaukums, gan lejupslīde. |
| --- | --- |

(133)

Dažas ieinteresētās personas un ASV valdība apgalvoja, ka izlasē iekļauto ES ražotāju rentabilitātes un ieguldījumu ienesīguma līmenis absolūtā izteiksmē 2007. gadā un IP vēl aizvien ir labs, neraugoties uz lielo samazinājumu, salīdzinot ar iepriekšējiem gadiem. Tās norādīja, ka laikposmā no 2004. līdz 2006. gadam sasniegtais rentabilitātes līmenis un ieguldījumu ienesīguma līmenis nebija ilgtspējīgi un ka ES biodīzeļdegvielas ražošanas nozarē kā visās jaunās rūpniecības nozarēs attiecīgajā periodā bija piedzīvots gan uzplaukums, gan lejupslīde.

| (134) | Šajā ziņā jāatgādina, ka daži izlasē iekļautie ASV uzņēmumi līdzīgos tirgus attīstības apstākļos attiecīgajā periodā bija sasnieguši daudz augstāku rentabilitāti, kas pārsniedza 30 %. Turklāt jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozarē novērotais rentabilitātes un ieguldījumu ienesīguma samazinājums bija ļoti straujš un notika laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam, kas precīzi sakrita ar ASV biodīzeļdegvielas importa parādīšanos. |
| --- | --- |

(134)

Šajā ziņā jāatgādina, ka daži izlasē iekļautie ASV uzņēmumi līdzīgos tirgus attīstības apstākļos attiecīgajā periodā bija sasnieguši daudz augstāku rentabilitāti, kas pārsniedza 30 %. Turklāt jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozarē novērotais rentabilitātes un ieguldījumu ienesīguma samazinājums bija ļoti straujš un notika laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam, kas precīzi sakrita ar ASV biodīzeļdegvielas importa parādīšanos.

| (135) | Vairāki Kopienas ražotāji apgalvoja, ka, novērtējot kaitējumu, īpaši ņemot vērā vairākus jaunu projektu sašaurināšanas, slēgšanas vai atlikšanas gadījumus, kas attiecīgajā periodā bija novēroti šajos uzņēmumos, pilnībā jāņem vērā izlasē neiekļauto Kopienas uzņēmumu stāvoklis. |
| --- | --- |

(135)

Vairāki Kopienas ražotāji apgalvoja, ka, novērtējot kaitējumu, īpaši ņemot vērā vairākus jaunu projektu sašaurināšanas, slēgšanas vai atlikšanas gadījumus, kas attiecīgajā periodā bija novēroti šajos uzņēmumos, pilnībā jāņem vērā izlasē neiekļauto Kopienas uzņēmumu stāvoklis.

| (136) | No vienas puses, viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka pagaidu regulā ietvertā atsauce uz izlasē neiekļautajiem Kopienas ražotājiem ir neatbilstīga, jo izlasē neiekļauto ražotāju sniegtos nepārbaudītos datus nevar izmantot kaitējuma pierādīšanai. Turklāt šī persona pieprasa izmantot publiskus datus, demonstrējot to, ka šie izlasē neiekļautie ražotāji ir strādājuši ar peļņu. |
| --- | --- |

(136)

No vienas puses, viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka pagaidu regulā ietvertā atsauce uz izlasē neiekļautajiem Kopienas ražotājiem ir neatbilstīga, jo izlasē neiekļauto ražotāju sniegtos nepārbaudītos datus nevar izmantot kaitējuma pierādīšanai. Turklāt šī persona pieprasa izmantot publiskus datus, demonstrējot to, ka šie izlasē neiekļautie ražotāji ir strādājuši ar peļņu.

| (137) | Saistībā ar šiem diviem apgalvojumiem jāatgādina, ka pagaidu regulas 103.–106. apsvērumā ir atsauce uz to, ka izlasē neiekļauto Kopienas ražotāju stāvokli var izmantot kā papildu norādi uz kaitējumu, neskarot kaitējuma rādītāju un kaitējuma apjoma aprēķinus, kuros faktiski tika izmantota pārbaudīta informācija. Tāpēc šīs personas apgalvojums tika noraidīts. No otras puses, nebija pārbaudītu statistikas datu vai atsevišķas informācijas par visu izlasē neiekļauto ES ražotāju stāvokli, tāpēc ir neiespējami precīzi noteikt visus Kopienas ražotājus, kā to bija ierosinājuši Kopienas ražotāji. Tādēļ arī šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(137)

Saistībā ar šiem diviem apgalvojumiem jāatgādina, ka pagaidu regulas 103.–106. apsvērumā ir atsauce uz to, ka izlasē neiekļauto Kopienas ražotāju stāvokli var izmantot kā papildu norādi uz kaitējumu, neskarot kaitējuma rādītāju un kaitējuma apjoma aprēķinus, kuros faktiski tika izmantota pārbaudīta informācija. Tāpēc šīs personas apgalvojums tika noraidīts. No otras puses, nebija pārbaudītu statistikas datu vai atsevišķas informācijas par visu izlasē neiekļauto ES ražotāju stāvokli, tāpēc ir neiespējami precīzi noteikt visus Kopienas ražotājus, kā to bija ierosinājuši Kopienas ražotāji. Tādēļ arī šis apgalvojums tika noraidīts.

| (138) | Nav citu piezīmju par pagaidu konstatējumiem saistībā ar Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, tāpēc pagaidu regulas 86.–92. apsvērums un 94.–106. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(138)

Nav citu piezīmju par pagaidu konstatējumiem saistībā ar Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, tāpēc pagaidu regulas 86.–92. apsvērums un 94.–106. apsvērums tiek apstiprināts.

| (139) | Turklāt tiek apstiprināts arī pagaidu regulas 107.–110. apsvērumā izklāstītais secinājums par to, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(139)

Turklāt tiek apstiprināts arī pagaidu regulas 107.–110. apsvērumā izklāstītais secinājums par to, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums.

6.   CĒLOŅSAKARĪBA

6.1.   Ietekme, ko rada imports par dempinga cenām

| (140) | Jāatgādina, ka importa apjomi par dempinga cenām no ASV analizētajā periodā ievērojami palielinājās. Turklāt skaidri redzams, ka laiks, kad parādījās imports par dempinga cenām, sakrita ar laiku, kad pasliktinājās ekonomiskais stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē. Minētā ražošanas nozare nevarēja noteikt cenas atbilstoši tirgus apstākļiem un izmaksu palielinājumam, jo izmeklēšanas periodā tās cenas tika samazinātas importa par dempinga cenām dēļ. |
| --- | --- |

(140)

Jāatgādina, ka importa apjomi par dempinga cenām no ASV analizētajā periodā ievērojami palielinājās. Turklāt skaidri redzams, ka laiks, kad parādījās imports par dempinga cenām, sakrita ar laiku, kad pasliktinājās ekonomiskais stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē. Minētā ražošanas nozare nevarēja noteikt cenas atbilstoši tirgus apstākļiem un izmaksu palielinājumam, jo izmeklēšanas periodā tās cenas tika samazinātas importa par dempinga cenām dēļ.

| (141) | Tāpēc tiek apstiprināts, ka tas, ka izmeklēšanas periodā parādījās imports par zemām dempinga cenām no ASV, būtiski negatīvi ietekmēja ekonomisko stāvokli Kopienas ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(141)

Tāpēc tiek apstiprināts, ka tas, ka izmeklēšanas periodā parādījās imports par zemām dempinga cenām no ASV, būtiski negatīvi ietekmēja ekonomisko stāvokli Kopienas ražošanas nozarē.

6.2.   Citu faktoru ietekme

6.2.1.   Imports no citām trešajām valstīm

| (142) | Citu piezīmju, ar kurām varētu pamatot grozījumus pagaidu konstatējumos, nav, tāpēc tiek apstiprināts, ka imports no citām trešajām valstīm ir tikai pavisam nedaudz ietekmējis Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(142)

Citu piezīmju, ar kurām varētu pamatot grozījumus pagaidu konstatējumos, nav, tāpēc tiek apstiprināts, ka imports no citām trešajām valstīm ir tikai pavisam nedaudz ietekmējis Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu.

6.2.2.   Pieprasījuma attīstība

| (143) | Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka pieprasījuma samazinājums laikposmā no 2007. gada līdz IP, pat ja tas būtu neliels (0,5 %), tomēr radītu kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, un norādīja, ka varbūtējs 10 % pieprasījuma palielinājums radītu papildu pārdošanas apjomu 205 733 tonnas, ja Kopienas ražošanas nozare saglabātu to pašu 29,8 % tirgus daļu, kas bija reģistrēta IP. |
| --- | --- |

(143)

Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka pieprasījuma samazinājums laikposmā no 2007. gada līdz IP, pat ja tas būtu neliels (0,5 %), tomēr radītu kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, un norādīja, ka varbūtējs 10 % pieprasījuma palielinājums radītu papildu pārdošanas apjomu 205 733 tonnas, ja Kopienas ražošanas nozare saglabātu to pašu 29,8 % tirgus daļu, kas bija reģistrēta IP.

| (144) | Šajā ziņā jānorāda, ka minētās personas apgalvojumu pamatā bija vispārīgi un nepamatoti pieņēmumi. Turklāt, fakts, ka Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa laikposmā no 2007. gada līdz IP pieauga par 2,8 procentpunktiem, patiešām pamatotu pagaidu regulas 121. apsvērumā izdarīto secinājumu, ka šis nelielais pieprasījuma samazinājums laikposmā no 2007. gada līdz IP nav saistāms ar Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu. Citu piezīmju par pieprasījuma attīstību Kopienas tirgū nebija, tāpēc pagaidu regulas 121. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(144)

Šajā ziņā jānorāda, ka minētās personas apgalvojumu pamatā bija vispārīgi un nepamatoti pieņēmumi. Turklāt, fakts, ka Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa laikposmā no 2007. gada līdz IP pieauga par 2,8 procentpunktiem, patiešām pamatotu pagaidu regulas 121. apsvērumā izdarīto secinājumu, ka šis nelielais pieprasījuma samazinājums laikposmā no 2007. gada līdz IP nav saistāms ar Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu. Citu piezīmju par pieprasījuma attīstību Kopienas tirgū nebija, tāpēc pagaidu regulas 121. apsvērums tiek apstiprināts.

6.2.3.   Publiskās politikas jomā pieņemtie lēmumi

| (145) | Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka enerģētikas nodokļa atkārtota ieviešana Vācijā negatīvi ietekmētu to Kopienas ražotāju ekonomisko stāvokli, kuri apgādā minēto tirgu, jo šo pasākumu dēļ būtiski saruktu pieprasījums pēc B100 biodīzeļdegvielas, kas bija vismaz 1,5 miljoni tonnu. Atbildot uz pagaidu regulas 123. apsvērumā izklāstītajiem izmeklēšanas konstatējumiem, tika arī apgalvots, ka pat tad, ja tiktu ieviests noteikums par biodīzeļdegvielas kvotu 4,4 % apjomā dīzeļdegvielai, kas transporta mērķiem bija laista Vācijas tirgū (B5), tādējādi kompensējot iespējamo B100 pārdošanas apjomu zaudējumu, B100 biodīzeļdegvielas cenas atšķirtos no B5 maisījumu ražošanai paredzētās biodīzeļdegvielas cenām. Tika apgalvots, ka B100 ražošanā kā izejvielu izmantoja vienīgi dārgākās rapša sēklas, turpretī B5 biodīzeļdegvielu ražoja no dažādām izejvielām, kas tādējādi negatīvi ietekmēja Kopienas ražotāju vidējo cenu. |
| --- | --- |

(145)

Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka enerģētikas nodokļa atkārtota ieviešana Vācijā negatīvi ietekmētu to Kopienas ražotāju ekonomisko stāvokli, kuri apgādā minēto tirgu, jo šo pasākumu dēļ būtiski saruktu pieprasījums pēc B100 biodīzeļdegvielas, kas bija vismaz 1,5 miljoni tonnu. Atbildot uz pagaidu regulas 123. apsvērumā izklāstītajiem izmeklēšanas konstatējumiem, tika arī apgalvots, ka pat tad, ja tiktu ieviests noteikums par biodīzeļdegvielas kvotu 4,4 % apjomā dīzeļdegvielai, kas transporta mērķiem bija laista Vācijas tirgū (B5), tādējādi kompensējot iespējamo B100 pārdošanas apjomu zaudējumu, B100 biodīzeļdegvielas cenas atšķirtos no B5 maisījumu ražošanai paredzētās biodīzeļdegvielas cenām. Tika apgalvots, ka B100 ražošanā kā izejvielu izmantoja vienīgi dārgākās rapša sēklas, turpretī B5 biodīzeļdegvielu ražoja no dažādām izejvielām, kas tādējādi negatīvi ietekmēja Kopienas ražotāju vidējo cenu.

| (146) | Šajā ziņā jāatgādina, ka pretēji minētās personas apgalvojumiem izmeklēšanā ir atklāts, ka to izlasē iekļauto Kopienas ražotāju pārdošanas apjomi, kuri apgādāja Vācijas tirgu, laikposmā no 2006. gada līdz IP pieauga par 68 %, kas patiesi apstiprina pagaidu konstatējumu, ka visus zaudējumus saistībā ar B100 pārdevumiem kompensēja ar obligāto noteikumu par biodīzeļdegvielas maisījumu. Turklāt jānorāda, ka, no 2006. gada 1. augusta ieviešot nodokli EUR 0,09 par 1 litru biodīzeļdegvielas, tas nesagrāva tirgu, kā to apgalvoja minētā persona, taču B100 pārdevumi IP pēdējā ceturksnī patiešām ievērojami samazinājās, kad no 2008. gada 1. janvāra šis nodoklis tika paaugstināts līdz EUR 0,15 par litru. Tika konstatēts, ka šīs personas apgalvojumi par ietekmi uz cenām nebija pamatoti, jo biodīzeļdegvielai, ko izmantoja abu veidu ražojumu izgatavošanai, bija jāatbilst vienām un tām pašām normām, proti, vienu un to pašu izejvielu maisījumu varēja izmantot abu biodīzeļdegvielas veidu izgatavošanai, tāpēc cenu atšķirība starp šiem abiem biodīzeļdegvielas veidiem nav pierādīta. Pamatojoties uz iepriekš minēto, šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(146)

Šajā ziņā jāatgādina, ka pretēji minētās personas apgalvojumiem izmeklēšanā ir atklāts, ka to izlasē iekļauto Kopienas ražotāju pārdošanas apjomi, kuri apgādāja Vācijas tirgu, laikposmā no 2006. gada līdz IP pieauga par 68 %, kas patiesi apstiprina pagaidu konstatējumu, ka visus zaudējumus saistībā ar B100 pārdevumiem kompensēja ar obligāto noteikumu par biodīzeļdegvielas maisījumu. Turklāt jānorāda, ka, no 2006. gada 1. augusta ieviešot nodokli EUR 0,09 par 1 litru biodīzeļdegvielas, tas nesagrāva tirgu, kā to apgalvoja minētā persona, taču B100 pārdevumi IP pēdējā ceturksnī patiešām ievērojami samazinājās, kad no 2008. gada 1. janvāra šis nodoklis tika paaugstināts līdz EUR 0,15 par litru. Tika konstatēts, ka šīs personas apgalvojumi par ietekmi uz cenām nebija pamatoti, jo biodīzeļdegvielai, ko izmantoja abu veidu ražojumu izgatavošanai, bija jāatbilst vienām un tām pašām normām, proti, vienu un to pašu izejvielu maisījumu varēja izmantot abu biodīzeļdegvielas veidu izgatavošanai, tāpēc cenu atšķirība starp šiem abiem biodīzeļdegvielas veidiem nav pierādīta. Pamatojoties uz iepriekš minēto, šis apgalvojums tika noraidīts.

| (147) | Nav saņemtas piezīmes par publiskās politikas jomā pieņemtajiem lēmumiem, tāpēc pagaidu regulas 124. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(147)

Nav saņemtas piezīmes par publiskās politikas jomā pieņemtajiem lēmumiem, tāpēc pagaidu regulas 124. apsvērums tiek apstiprināts.

6.2.4.   Neizmantotā Kopienas ražotāju ražošanas jauda

| (148) | Atzīstot, ka izlasē iekļauto Kopienas ražotāju jaudas izmantojuma apjoms saglabājas diezgan augsts, viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka izlasē iekļauto Kopienas ražotāju saražotā pārprodukcija joprojām varētu izraisīt kaitējumu, jo palielinātos nemainīgās izmaksas, kas negatīvi ietekmētu rentabilitāti. Tā arī apgalvoja, ka minēto ražotāju neto aktīvu vērtības pieaugums izraisītu nemainīgo izmaksu palielinājumu, jo lielākas būtu finanšu izmaksas un amortizācija. |
| --- | --- |

(148)

Atzīstot, ka izlasē iekļauto Kopienas ražotāju jaudas izmantojuma apjoms saglabājas diezgan augsts, viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka izlasē iekļauto Kopienas ražotāju saražotā pārprodukcija joprojām varētu izraisīt kaitējumu, jo palielinātos nemainīgās izmaksas, kas negatīvi ietekmētu rentabilitāti. Tā arī apgalvoja, ka minēto ražotāju neto aktīvu vērtības pieaugums izraisītu nemainīgo izmaksu palielinājumu, jo lielākas būtu finanšu izmaksas un amortizācija.

| (149) | Šajā ziņā jāatgādina, ka, detalizēti izanalizējot mainīgo un nemainīgo izmaksu daļu Kopienas ražošanas nozares izmaksu struktūrā, tika noteikts, ka nemainīgās izmaksas veido tikai 6 % no kopējām izmaksām (pagaidu regulas 126. apsvērums). Turklāt šajā analīzē bija redzams, ka analizētajā periodā šā procentuālā rādītāja svārstības analizētajā periodā bija nebūtiskas. Attiecībā uz apgalvojumu par neto aktīvu vērtības pieauguma ietekmi uz rentabilitāti jānorāda, ka izmaksu palielinājums absolūtā izteiksmē nebūt ne vienmēr izraisa vienības ražošanas izmaksu pieaugumu, jo šis pieaugums ir atkarīgs no ražošanas apjoma, kas, kā norādīts pagaidu regulas 4. tabulā, analizētajā periodā nepārtraukti palielinājās. Tāpēc lielākas nemainīgās izmaksas absolūtā izteiksmē tika izskaidrotas ar ražošanas apjoma pieaugumu, kā rezultātā tika iegūta iepriekšminētā nemainīgo izmaksu daļa kopējās izmaksās. Uz šā pamata šīs ieinteresētās personas apgalvojumi bija jānoraida. |
| --- | --- |

(149)

Šajā ziņā jāatgādina, ka, detalizēti izanalizējot mainīgo un nemainīgo izmaksu daļu Kopienas ražošanas nozares izmaksu struktūrā, tika noteikts, ka nemainīgās izmaksas veido tikai 6 % no kopējām izmaksām (pagaidu regulas 126. apsvērums). Turklāt šajā analīzē bija redzams, ka analizētajā periodā šā procentuālā rādītāja svārstības analizētajā periodā bija nebūtiskas. Attiecībā uz apgalvojumu par neto aktīvu vērtības pieauguma ietekmi uz rentabilitāti jānorāda, ka izmaksu palielinājums absolūtā izteiksmē nebūt ne vienmēr izraisa vienības ražošanas izmaksu pieaugumu, jo šis pieaugums ir atkarīgs no ražošanas apjoma, kas, kā norādīts pagaidu regulas 4. tabulā, analizētajā periodā nepārtraukti palielinājās. Tāpēc lielākas nemainīgās izmaksas absolūtā izteiksmē tika izskaidrotas ar ražošanas apjoma pieaugumu, kā rezultātā tika iegūta iepriekšminētā nemainīgo izmaksu daļa kopējās izmaksās. Uz šā pamata šīs ieinteresētās personas apgalvojumi bija jānoraida.

| (150) | Minētā persona apgalvoja, ka Kopienas ražotāju kopējā spēja saražot vairāk nekā nepieciešams tieši ietekmē cenas, jo ražotāji savā starpā nopietni cīnītos par to, lai iegūtu līgumus līdz robežizmaksām, tāpēc ražotājiem ar lielāku jaudas izmantojumu jābūt visenerģiskākajiem pārdošanā, lai samazinātu konkurentu cenas. Pamatojot šo apgalvojumu, minētā persona iesniedza viena izlasē iekļautā uzņēmuma paziņojumu par tā 2007. gada finanšu pārskatu. |
| --- | --- |

(150)

Minētā persona apgalvoja, ka Kopienas ražotāju kopējā spēja saražot vairāk nekā nepieciešams tieši ietekmē cenas, jo ražotāji savā starpā nopietni cīnītos par to, lai iegūtu līgumus līdz robežizmaksām, tāpēc ražotājiem ar lielāku jaudas izmantojumu jābūt visenerģiskākajiem pārdošanā, lai samazinātu konkurentu cenas. Pamatojot šo apgalvojumu, minētā persona iesniedza viena izlasē iekļautā uzņēmuma paziņojumu par tā 2007. gada finanšu pārskatu.

| (151) | Tomēr šīs personas apgalvojumi netika pamatoti ar pierādījumiem, jo šajā paziņojumā nebija nevienas atsauces uz iespējamo cenu konkurenci pārprodukcijas dēļ. Tajā drīzāk bija norādīts uz to, ka Vācijas valdība no 2008. gada 1. janvāra bija palielinājusi enerģētikas nodokli B100 biodīzeļdegvielai, kas veicināja konkurenci B5 biodīzeļdegvielas tirgū. Pamatojoties uz iepriekš minēto, šis apgalvojums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(151)

Tomēr šīs personas apgalvojumi netika pamatoti ar pierādījumiem, jo šajā paziņojumā nebija nevienas atsauces uz iespējamo cenu konkurenci pārprodukcijas dēļ. Tajā drīzāk bija norādīts uz to, ka Vācijas valdība no 2008. gada 1. janvāra bija palielinājusi enerģētikas nodokli B100 biodīzeļdegvielai, kas veicināja konkurenci B5 biodīzeļdegvielas tirgū. Pamatojoties uz iepriekš minēto, šis apgalvojums bija jānoraida.

| (152) | Nav saņemtas citas piezīmes par Kopienas ražotāju neizmantoto ražošanas jaudu, tāpēc pagaidu regulas 125.–128. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(152)

Nav saņemtas citas piezīmes par Kopienas ražotāju neizmantoto ražošanas jaudu, tāpēc pagaidu regulas 125.–128. apsvērums tiek apstiprināts.

6.2.5.   Izejvielu pieprasījuma palielinājums un cenu pieaugums

| (153) | Viena no ieinteresētajām personām un ASV valdība apgalvoja, ka nevienā no pagaidu regulas 129.–133. apsvērumā izvirzītajiem argumentiem nav aplūkots jautājums par to, ka sojas eļļas, palmu eļļas un kanola eļļas cenas ASV kopš 2004. gada vienmēr ir bijušas ievērojami zemākas nekā rapša sēklu cenas Kopienā, kas dod ievērojamas konkurences priekšrocības no ASV importētai biodīzeļdegvielai. |
| --- | --- |

(153)

Viena no ieinteresētajām personām un ASV valdība apgalvoja, ka nevienā no pagaidu regulas 129.–133. apsvērumā izvirzītajiem argumentiem nav aplūkots jautājums par to, ka sojas eļļas, palmu eļļas un kanola eļļas cenas ASV kopš 2004. gada vienmēr ir bijušas ievērojami zemākas nekā rapša sēklu cenas Kopienā, kas dod ievērojamas konkurences priekšrocības no ASV importētai biodīzeļdegvielai.

| (154) | Tiek atgādināts, ka izmeklēšanā bija jākonstatē, vai imports par dempinga cenām (cenu un apjoma ziņā) bija radījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei vai šādu būtisku kaitējumu bija izraisījuši citi faktori. Šajā ziņā pamatregulas 3. panta 6. punktā ir noteikts, ka ir jāpierāda, ka importa par dempinga cenām cenu līmenis rada kaitējumu. Tāpēc tas attiecas vienīgi uz cenu līmeņu starpību, un tādējādi nav jāanalizē faktori, kas ietekmējuši minēto cenu līmeni. |
| --- | --- |

(154)

Tiek atgādināts, ka izmeklēšanā bija jākonstatē, vai imports par dempinga cenām (cenu un apjoma ziņā) bija radījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei vai šādu būtisku kaitējumu bija izraisījuši citi faktori. Šajā ziņā pamatregulas 3. panta 6. punktā ir noteikts, ka ir jāpierāda, ka importa par dempinga cenām cenu līmenis rada kaitējumu. Tāpēc tas attiecas vienīgi uz cenu līmeņu starpību, un tādējādi nav jāanalizē faktori, kas ietekmējuši minēto cenu līmeni.

| (155) | Praksē importa, ko skāris dempings, ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares cenām galvenokārt pārbauda, nosakot cenas samazinājumu, cenu lejupslīdi un cenu iesaldēšanu. Šim nolūkam tiek salīdzinātas dempingu skārušā eksporta cenas un Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas, un dažos gadījumos, lai iegūtu salīdzināmu pamatu, kaitējuma aprēķiniem izmantotās eksporta cenas ir jākoriģē. Tādējādi korekciju izmantošana šajā kontekstā nodrošina tikai to, ka cenu atšķirība tiek noteikta uz salīdzināma pamata. No iepriekš minētā kļūst pilnīgi skaidrs, ka izejvielu cenas eksportētājvalstī principā nevar būt kaitējuma faktors. |
| --- | --- |

(155)

Praksē importa, ko skāris dempings, ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares cenām galvenokārt pārbauda, nosakot cenas samazinājumu, cenu lejupslīdi un cenu iesaldēšanu. Šim nolūkam tiek salīdzinātas dempingu skārušā eksporta cenas un Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas, un dažos gadījumos, lai iegūtu salīdzināmu pamatu, kaitējuma aprēķiniem izmantotās eksporta cenas ir jākoriģē. Tādējādi korekciju izmantošana šajā kontekstā nodrošina tikai to, ka cenu atšķirība tiek noteikta uz salīdzināma pamata. No iepriekš minētā kļūst pilnīgi skaidrs, ka izejvielu cenas eksportētājvalstī principā nevar būt kaitējuma faktors.

| (156) | Iepriekš teikto apstiprina arī pamatregulas 3. panta 7. punkts, kurā ir atsauce uz zināmiem faktoriem, kuri nav imports, ko skāris dempings. Patiesībā pārējo zināmo faktoru uzskaitījums šajā pantā nesniedz atsauci ne uz vienu faktoru, kas ietekmētu cenu līmeni importam, ko skāris dempings. Apkopojot iepriekš minēto, ja importu ir skāris dempings un pat ja tas guvis labumu no labvēlīgas izejvielu cenu attīstības, tiek uzskatīts, ka šāda attīstība nevar būt faktors, kas rada kaitējumu. |
| --- | --- |

(156)

Iepriekš teikto apstiprina arī pamatregulas 3. panta 7. punkts, kurā ir atsauce uz zināmiem faktoriem, kuri nav imports, ko skāris dempings. Patiesībā pārējo zināmo faktoru uzskaitījums šajā pantā nesniedz atsauci ne uz vienu faktoru, kas ietekmētu cenu līmeni importam, ko skāris dempings. Apkopojot iepriekš minēto, ja importu ir skāris dempings un pat ja tas guvis labumu no labvēlīgas izejvielu cenu attīstības, tiek uzskatīts, ka šāda attīstība nevar būt faktors, kas rada kaitējumu.

| (157) | Tādējādi to faktoru analīze, kuri ietekmē cenu līmeni importam, ko skāris dempings, piemēram, iespējamo konkurences priekšrocību zemāku izejvielu cenu dēļ, nevar būt izšķiroša, un tā pārsniegtu pamatregulas prasības. |
| --- | --- |

(157)

Tādējādi to faktoru analīze, kuri ietekmē cenu līmeni importam, ko skāris dempings, piemēram, iespējamo konkurences priekšrocību zemāku izejvielu cenu dēļ, nevar būt izšķiroša, un tā pārsniegtu pamatregulas prasības.

| (158) | Visos gadījumos un neskarot iepriekš minēto, jāatgādina, ka visā pasaulē IP bija vērojams vispārējs lauksaimniecības produktu cenu pieaugums, un sojas eļļas (kas ir galvenā attiecīgās valsts ražotāju izmantotā izejviela) cenu pieaugums bija izteiktāks nekā rapša sēklu eļļas cenu pieaugums tajā pašā periodā. Tomēr šāds izmaksu palielinājums ASV neatspoguļojās cenās importam, ko skāris dempings, Kopienas tirgū, kas ievērojami samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(158)

Visos gadījumos un neskarot iepriekš minēto, jāatgādina, ka visā pasaulē IP bija vērojams vispārējs lauksaimniecības produktu cenu pieaugums, un sojas eļļas (kas ir galvenā attiecīgās valsts ražotāju izmantotā izejviela) cenu pieaugums bija izteiktāks nekā rapša sēklu eļļas cenu pieaugums tajā pašā periodā. Tomēr šāds izmaksu palielinājums ASV neatspoguļojās cenās importam, ko skāris dempings, Kopienas tirgū, kas ievērojami samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas.

| (159) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, šo personu apgalvojums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(159)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, šo personu apgalvojums bija jānoraida.

| (160) | Citu piezīmju par izejvielu pieprasījuma palielinājumu un cenu pieaugumu nav, tāpēc pagaidu regulas 129.–136. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(160)

Citu piezīmju par izejvielu pieprasījuma palielinājumu un cenu pieaugumu nav, tāpēc pagaidu regulas 129.–136. apsvērums tiek apstiprināts.

6.2.6.   Minerālās dīzeļdegvielas cenu attīstība

| (161) | Viena no ieinteresētajām personām uzturēja savu apgalvojumu (skatīt pagaidu regulas 134. apsvērumu) un turklāt iebilda, ka minerālās dīzeļdegvielas cenas noteiktu maksimālo robežu, līdz kurai biodīzeļdegvielas ražotāji varētu paaugstināt cenas atbilstoši izejvielu cenu palielinājumam. |
| --- | --- |

(161)

Viena no ieinteresētajām personām uzturēja savu apgalvojumu (skatīt pagaidu regulas 134. apsvērumu) un turklāt iebilda, ka minerālās dīzeļdegvielas cenas noteiktu maksimālo robežu, līdz kurai biodīzeļdegvielas ražotāji varētu paaugstināt cenas atbilstoši izejvielu cenu palielinājumam.

| (162) | Šajā ziņā jānorāda, ka visi Kopienas ražotāji apgādāja tirgus, kuros ir noteikti obligātie mērķi attiecībā uz maisījumiem. Turklāt vairumā dalībvalstu biodīzeļdegvielai noteikto nodokli atcēla, tādējādi tās cena ir salīdzināma ar minerālās dīzeļdegvielas cenu, kas palielināta, ņemot vērā minerālajai dīzeļdegvielai piemērojamo enerģētikas nodokli. Tas nozīmē, ka šeit ir iespējams saskatīt saistību ar naftas cenām, un izmeklēšanā konstatēja, ka iepriekšminēto iemeslu dēļ biodīzeļdegvielu patiešām var pārdot par cenām, kas ir augstākas nekā minerālās dīzeļdegvielas cenas. Turklāt šī persona neiesniedza apstiprinošus pierādījumus tam, ka minerālās dīzeļdegvielas cenas, kas IP otrajā pusē bija ļoti augstas, būtu radījušas cenu spiedienu uz Kopienas biodīzeļdegvielas ražotāju IP noteiktajām cenām. |
| --- | --- |

(162)

Šajā ziņā jānorāda, ka visi Kopienas ražotāji apgādāja tirgus, kuros ir noteikti obligātie mērķi attiecībā uz maisījumiem. Turklāt vairumā dalībvalstu biodīzeļdegvielai noteikto nodokli atcēla, tādējādi tās cena ir salīdzināma ar minerālās dīzeļdegvielas cenu, kas palielināta, ņemot vērā minerālajai dīzeļdegvielai piemērojamo enerģētikas nodokli. Tas nozīmē, ka šeit ir iespējams saskatīt saistību ar naftas cenām, un izmeklēšanā konstatēja, ka iepriekšminēto iemeslu dēļ biodīzeļdegvielu patiešām var pārdot par cenām, kas ir augstākas nekā minerālās dīzeļdegvielas cenas. Turklāt šī persona neiesniedza apstiprinošus pierādījumus tam, ka minerālās dīzeļdegvielas cenas, kas IP otrajā pusē bija ļoti augstas, būtu radījušas cenu spiedienu uz Kopienas biodīzeļdegvielas ražotāju IP noteiktajām cenām.

| (163) | Netika saņemtas citas piezīmes par minerālās dīzeļdegvielas cenu attīstību, tāpēc jāsecina, ka šis faktors nav izraisījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(163)

Netika saņemtas citas piezīmes par minerālās dīzeļdegvielas cenu attīstību, tāpēc jāsecina, ka šis faktors nav izraisījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

6.2.7.   Biodīzeļdegvielas ražotņu izvietojuma Kopienā nozīme

| (164) | Netika saņemtas citas piezīmes par biodīzeļdegvielas ražotņu izvietojumu Kopienā, tāpēc pagaidu regulas 137.–139. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(164)

Netika saņemtas citas piezīmes par biodīzeļdegvielas ražotņu izvietojumu Kopienā, tāpēc pagaidu regulas 137.–139. apsvērums tiek apstiprināts.

6.2.8.   Ar ASV eksportētājiem saistītie ražotāji

| (165) | Netika saņemtas citas piezīmes par to, kā imports no ASV ietekmē ar ASV ražotājiem eksportētājiem saistītos Kopienas ražotājus, tāpēc pagaidu regulas 140. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(165)

Netika saņemtas citas piezīmes par to, kā imports no ASV ietekmē ar ASV ražotājiem eksportētājiem saistītos Kopienas ražotājus, tāpēc pagaidu regulas 140. apsvērums tiek apstiprināts.

6.2.9.   Secinājums par cēloņsakarību

| (166) | Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka netika saņemtas citas piezīmes, pagaidu regulas 141.–143. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(166)

Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka netika saņemtas citas piezīmes, pagaidu regulas 141.–143. apsvērums tiek apstiprināts.

7.   KOPIENAS INTERESES

7.1.   Kopienas ražošanas nozare

| (167) | Pēc provizoriskās informācijas izpaušanas Kopienas ražošanas nozares ražotāji atbalstīja Komisijas konstatējumus un apstiprināja, ka pasākumu noteikšana būtu Kopiena ražotāju interesēs. |
| --- | --- |

(167)

Pēc provizoriskās informācijas izpaušanas Kopienas ražošanas nozares ražotāji atbalstīja Komisijas konstatējumus un apstiprināja, ka pasākumu noteikšana būtu Kopiena ražotāju interesēs.

| (168) | Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka pasākumu noteikšana nebūtu Kopienas ražošanas nozares interesēs, jo tās rezultātā mainītos tirdzniecības plūsmas, t. i., imports tiktu veikts no valstīm, uz kurām pasākumi neattiecas, jo i) Kopienas tirgus dalībniekiem arī turpmāk būs vajadzīga lētāka biodīzeļdegvielu, ko iegūst no sojas eļļas un palmu eļļas, lai to papildinātu ar dārgāku no rapša eļļas iegūtu biodīzeļdegvielu, ko ražo Kopienas ražošanas nozare, un ii) ar biodīzeļdegvielu, kas iegūta no rapša sēklu eļļas, nepietiks, lai apmierinātu pieprasījumu. |
| --- | --- |

(168)

Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka pasākumu noteikšana nebūtu Kopienas ražošanas nozares interesēs, jo tās rezultātā mainītos tirdzniecības plūsmas, t. i., imports tiktu veikts no valstīm, uz kurām pasākumi neattiecas, jo i) Kopienas tirgus dalībniekiem arī turpmāk būs vajadzīga lētāka biodīzeļdegvielu, ko iegūst no sojas eļļas un palmu eļļas, lai to papildinātu ar dārgāku no rapša eļļas iegūtu biodīzeļdegvielu, ko ražo Kopienas ražošanas nozare, un ii) ar biodīzeļdegvielu, kas iegūta no rapša sēklu eļļas, nepietiks, lai apmierinātu pieprasījumu.

| (169) | Šajā ziņā jānorāda, ka, lai gan galvenā Kopienas ražošanas nozares ražotāju izmantotā izejviela ir rapša sēklas, biodīzeļdegvielas ražošanai tie izmantoja ne vien šo, bet arī citas izejvielas, piemēram, sojas eļļu un palmu eļļu. Tā kā ļoti bieži citu izejvielu cena bija augstāka par cenu no rapša sēklām iegūtai biodīzeļdegvielai, ko importēja par dempinga cenām, Kopienas ražošanas nozares ražotājiem nebija iespēju plaši izmantot sojas eļļu un palmu eļļu. Tāpēc sagaidāms, ka ar pasākumu noteikšanu tiktu atjaunoti arī parastie tirgus apstākļi, ļaujot Kopienas ražošanas nozares ražotājiem efektīvāk pielāgoties dažādu Kopienas tirgū vajadzīgo biodīzeļdegvielas veidu ražošanai. Šā iemesla dēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(169)

Šajā ziņā jānorāda, ka, lai gan galvenā Kopienas ražošanas nozares ražotāju izmantotā izejviela ir rapša sēklas, biodīzeļdegvielas ražošanai tie izmantoja ne vien šo, bet arī citas izejvielas, piemēram, sojas eļļu un palmu eļļu. Tā kā ļoti bieži citu izejvielu cena bija augstāka par cenu no rapša sēklām iegūtai biodīzeļdegvielai, ko importēja par dempinga cenām, Kopienas ražošanas nozares ražotājiem nebija iespēju plaši izmantot sojas eļļu un palmu eļļu. Tāpēc sagaidāms, ka ar pasākumu noteikšanu tiktu atjaunoti arī parastie tirgus apstākļi, ļaujot Kopienas ražošanas nozares ražotājiem efektīvāk pielāgoties dažādu Kopienas tirgū vajadzīgo biodīzeļdegvielas veidu ražošanai. Šā iemesla dēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

| (170) | Netika saņemtas citas piezīmes par Kopienas ražošanas nozares interesēm, tāpēc pagaidu regulas 145.–147. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(170)

Netika saņemtas citas piezīmes par Kopienas ražošanas nozares interesēm, tāpēc pagaidu regulas 145.–147. apsvērums tiek apstiprināts.

7.2.   Nesaistītie importētāji/tirgotāji Kopienā

| (171) | Importētāji nekādi nereaģēja uz pagaidu pasākumu noteikšanu, tāpēc jāsecina, ka pasākumi visdrīzāk būtiski neietekmēs importētājus/tirgotājus. |
| --- | --- |

(171)

Importētāji nekādi nereaģēja uz pagaidu pasākumu noteikšanu, tāpēc jāsecina, ka pasākumi visdrīzāk būtiski neietekmēs importētājus/tirgotājus.

7.3.   Lietotāji Kopienā

| (172) | Lietotāji nekādi nereaģēja uz pagaidu pasākumu noteikšanu, tāpēc jāsecina, ka antidempinga maksājumi visdrīzāk būtiski neietekmēs lietotājus. |
| --- | --- |

(172)

Lietotāji nekādi nereaģēja uz pagaidu pasākumu noteikšanu, tāpēc jāsecina, ka antidempinga maksājumi visdrīzāk būtiski neietekmēs lietotājus.

7.4.   Izejvielu piegādātāji Kopienā

| (173) | Izejvielu piegādātāji nekādi nereaģēja uz pagaidu pasākumu noteikšanu, tāpēc pagaidu regulas 154.–156. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(173)

Izejvielu piegādātāji nekādi nereaģēja uz pagaidu pasākumu noteikšanu, tāpēc pagaidu regulas 154.–156. apsvērums tiek apstiprināts.

7.5.   Citas ieinteresētās personas

| (174) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka transporta līdzekļu ražotāji, kuri veikuši ieguldījumus tādu transporta līdzekļu ražošanā, kas pielāgoti darbināšanai ar biodīzeļdegvielu, var zaudēt ieguldījumus no šādu transporta līdzekļu pārdošanas, ja biodīzeļdegvielas cenas Kopienā šo pasākumu dēļ palielinās tiktāl, ka tās vairs nevar konkurēt ar minerālās dīzeļdegvielas cenām. |
| --- | --- |

(174)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka transporta līdzekļu ražotāji, kuri veikuši ieguldījumus tādu transporta līdzekļu ražošanā, kas pielāgoti darbināšanai ar biodīzeļdegvielu, var zaudēt ieguldījumus no šādu transporta līdzekļu pārdošanas, ja biodīzeļdegvielas cenas Kopienā šo pasākumu dēļ palielinās tiktāl, ka tās vairs nevar konkurēt ar minerālās dīzeļdegvielas cenām.

| (175) | Saistībā ar šo jānorāda, ka iespēja, uz kuru norādīja šī persona, varētu rasties pat tad, ja pasākumu nebūtu, t. i., minerālās dīzeļdegvielas cenas (kas atkarīgas no jēlnaftas cenām) samazinātos tiktāl, ka tās būtu konkurētspējīgākas nekā biodīzeļdegvielas cenas. Tāpēc maz ticams, ka šis parametrs nav ņemts vērā, veicot ieguldījumus automobiļu ražošanas nozarē. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(175)

Saistībā ar šo jānorāda, ka iespēja, uz kuru norādīja šī persona, varētu rasties pat tad, ja pasākumu nebūtu, t. i., minerālās dīzeļdegvielas cenas (kas atkarīgas no jēlnaftas cenām) samazinātos tiktāl, ka tās būtu konkurētspējīgākas nekā biodīzeļdegvielas cenas. Tāpēc maz ticams, ka šis parametrs nav ņemts vērā, veicot ieguldījumus automobiļu ražošanas nozarē. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (176) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viena Kopienas lauksaimnieku apvienība izteica atbalstu, norādot, ka ASV biodīzeļdegvielas imports 2007. un 2008. gadā Kopienas rapša sēklu ražotājiem ir samazinājis pārdošanas apjomu par aptuveni 6 miljoniem tonnu vai aptuveni par 11 % no Kopienā saražotās rapša sēklu produkcijas, samazinot nepārtikai izmantoto rapšu sēklu potenciālo vērtību par EUR 90 par tonnu. Taču šīs vēlāk iesniegtās piezīmes nebija iespējams pārbaudīt. |
| --- | --- |

(176)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viena Kopienas lauksaimnieku apvienība izteica atbalstu, norādot, ka ASV biodīzeļdegvielas imports 2007. un 2008. gadā Kopienas rapša sēklu ražotājiem ir samazinājis pārdošanas apjomu par aptuveni 6 miljoniem tonnu vai aptuveni par 11 % no Kopienā saražotās rapša sēklu produkcijas, samazinot nepārtikai izmantoto rapšu sēklu potenciālo vērtību par EUR 90 par tonnu. Taču šīs vēlāk iesniegtās piezīmes nebija iespējams pārbaudīt.

7.6.   Konkurenci un tirdzniecību kropļojoša ietekme

| (177) | Viena no ieinteresētajām personām atkārtoti apgalvoja, ka antidempinga pasākumi neatbilst politikai, ko Eiropas Savienība pieņēmusi biodīzeļdegvielas veidu izmantošanas veicināšanas jomā. Tā piebilda, ka Eiropas Savienība, attīstot savu biodīzeļdegvielas tirgu, nevar būt atkarīga tikai no Kopienā ražotās biodīzeļdegvielas, kuras galvenā izejviela ir rapša sēklas. |
| --- | --- |

(177)

Viena no ieinteresētajām personām atkārtoti apgalvoja, ka antidempinga pasākumi neatbilst politikai, ko Eiropas Savienība pieņēmusi biodīzeļdegvielas veidu izmantošanas veicināšanas jomā. Tā piebilda, ka Eiropas Savienība, attīstot savu biodīzeļdegvielas tirgu, nevar būt atkarīga tikai no Kopienā ražotās biodīzeļdegvielas, kuras galvenā izejviela ir rapša sēklas.

| (178) | Šī piezīme ir aplūkota pagaidu regulas 7.6. iedaļā, taču atsauce attiecībā uz šīs personas ierosināto jautājumu par biodīzeļdegvielu, kas ražota no rapša seklām, ir atrodama arī 169. apsvērumā. |
| --- | --- |

(178)

Šī piezīme ir aplūkota pagaidu regulas 7.6. iedaļā, taču atsauce attiecībā uz šīs personas ierosināto jautājumu par biodīzeļdegvielu, kas ražota no rapša seklām, ir atrodama arī 169. apsvērumā.

| (179) | Nav saņemtas citas piezīmes par konkurenci un tirdzniecību kropļojošo ietekmi, tāpēc pagaidu regulas 157.–159. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(179)

Nav saņemtas citas piezīmes par konkurenci un tirdzniecību kropļojošo ietekmi, tāpēc pagaidu regulas 157.–159. apsvērums tiek apstiprināts.

7.7.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (180) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas šajā konkrētajā gadījumā liktu atteikties no antidempinga maksājumu piemērošanas. |
| --- | --- |

(180)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas šajā konkrētajā gadījumā liktu atteikties no antidempinga maksājumu piemērošanas.

8.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

8.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (181) | Vairākas ieinteresētās personas un ASV valdība apstrīdēja pagaidu konstatējumu, ka peļņas norma, ko šāda veida ražošanas nozare varētu saprātīgi sasniegt normālas konkurences apstākļos, būtu 15 %. |
| --- | --- |

(181)

Vairākas ieinteresētās personas un ASV valdība apstrīdēja pagaidu konstatējumu, ka peļņas norma, ko šāda veida ražošanas nozare varētu saprātīgi sasniegt normālas konkurences apstākļos, būtu 15 %.

| (182) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares peļņas norma, ko izmantoja kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai, jānosaka Kopienas ražošanas nozares izmeklēšanas periodā iegūtās peļņas līmenī, proti, 5,7 % apjomā, jo tieši šādu peļņas normu parasti varētu iegūt par tādām patēriņa precēm kā biodīzeļdegviela. Apstiprinot šo apgalvojumu, tā atsaucās uz peļņu, ko guvuši ASV etanola, augu eļļas ražošanas un naftas pārstrādes uzņēmumi. |
| --- | --- |

(182)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares peļņas norma, ko izmantoja kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai, jānosaka Kopienas ražošanas nozares izmeklēšanas periodā iegūtās peļņas līmenī, proti, 5,7 % apjomā, jo tieši šādu peļņas normu parasti varētu iegūt par tādām patēriņa precēm kā biodīzeļdegviela. Apstiprinot šo apgalvojumu, tā atsaucās uz peļņu, ko guvuši ASV etanola, augu eļļas ražošanas un naftas pārstrādes uzņēmumi.

| (183) | Jānorāda, ka kaitējuma novēršanas līmenis jānosaka, izmantojot peļņas normas novērtējumu, ko ražošanas nozare var saprātīgi cerēt sasniegt, pārdodot līdzīgo ražojumu Kopienas tirgū, ja nebūtu importa par dempinga cenām. Konkrētajā izmeklēšanā attiecīgā perioda sākumā gūto peļņu var saprātīgi uzskatīt par peļņu, kas gūta apstākļos, kad nav importa par dempinga cenām. Šajā konkrētajā gadījumā attiecīgā perioda sākumā (2004.–2006. gadā) importa no ASV tirgus daļa ne reizi nepārsniedza 1 %, tāpēc pamatoti var secināt, šajos periodos nebija importa par dempinga cenām. Tādējādi vidējo peļņu, ko šajos periodos bija guvusi Kopienas ražošanas nozare, uzskatīja par pieņemamu pamatu kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai, ņemot vērā arī vajadzības, lai garantētu šīs jaunizveidotās nozares ieguldījumus ražošanā. Turklāt saistībā ar ieinteresētās personas apgalvojumu izmeklēšanā atklājās, ka peļņa, ko par darbībām ar biodīzeļdegvielu lielākie ASV ražotāji eksportētāji bija guvuši iekšzemes tirgū, bija daudz lielāka nekā pelņa, ko izmantoja kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai. Pamatojoties uz iepriekš minēto, šis apgalvojums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(183)

Jānorāda, ka kaitējuma novēršanas līmenis jānosaka, izmantojot peļņas normas novērtējumu, ko ražošanas nozare var saprātīgi cerēt sasniegt, pārdodot līdzīgo ražojumu Kopienas tirgū, ja nebūtu importa par dempinga cenām. Konkrētajā izmeklēšanā attiecīgā perioda sākumā gūto peļņu var saprātīgi uzskatīt par peļņu, kas gūta apstākļos, kad nav importa par dempinga cenām. Šajā konkrētajā gadījumā attiecīgā perioda sākumā (2004.–2006. gadā) importa no ASV tirgus daļa ne reizi nepārsniedza 1 %, tāpēc pamatoti var secināt, šajos periodos nebija importa par dempinga cenām. Tādējādi vidējo peļņu, ko šajos periodos bija guvusi Kopienas ražošanas nozare, uzskatīja par pieņemamu pamatu kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai, ņemot vērā arī vajadzības, lai garantētu šīs jaunizveidotās nozares ieguldījumus ražošanā. Turklāt saistībā ar ieinteresētās personas apgalvojumu izmeklēšanā atklājās, ka peļņa, ko par darbībām ar biodīzeļdegvielu lielākie ASV ražotāji eksportētāji bija guvuši iekšzemes tirgū, bija daudz lielāka nekā pelņa, ko izmantoja kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai. Pamatojoties uz iepriekš minēto, šis apgalvojums bija jānoraida.

| (184) | Pārbaudot dažus apgalvojumiem, kurus attiecībā uz ad valorem maksājumu pārvēršanu par nemainīgas summas maksājumiem bija pauduši ASV uzņēmumi, kā izklāstīts 193. apsvērumā, atklājās, ka ad valorem samazinātā summa tika aprēķināta kā attiecība starp kopējo samazināto un koriģēto CIF cenu (skatīt 117. apsvērumā minēto korekciju), lai gan bija jāizmanto nekoriģētā CIF cena, kā tas bija darīts, aprēķinot ad valorem dempinga starpību. Tāpēc visiem izlasē iekļautajiem ASV uzņēmumiem tika pārrēķināti visi ad valorem noteiktie kaitējuma novēršanas līmeņi. |
| --- | --- |

(184)

Pārbaudot dažus apgalvojumiem, kurus attiecībā uz ad valorem maksājumu pārvēršanu par nemainīgas summas maksājumiem bija pauduši ASV uzņēmumi, kā izklāstīts 193. apsvērumā, atklājās, ka ad valorem samazinātā summa tika aprēķināta kā attiecība starp kopējo samazināto un koriģēto CIF cenu (skatīt 117. apsvērumā minēto korekciju), lai gan bija jāizmanto nekoriģētā CIF cena, kā tas bija darīts, aprēķinot ad valorem dempinga starpību. Tāpēc visiem izlasē iekļautajiem ASV uzņēmumiem tika pārrēķināti visi ad valorem noteiktie kaitējuma novēršanas līmeņi.

| (185) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas netika saņemtas citas piezīmes, tāpēc, lai noteiktu cenas, kas nerada kaitējumu, izmantoja pagaidu regulas 164. un 165. apsvērumā minēto metodiku. Kaitējuma novēršanas līmeni aprēķināja kā procentuālo daļu no kopējās nekoriģētās CIF importa vērtības. |
| --- | --- |

(185)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas netika saņemtas citas piezīmes, tāpēc, lai noteiktu cenas, kas nerada kaitējumu, izmantoja pagaidu regulas 164. un 165. apsvērumā minēto metodiku. Kaitējuma novēršanas līmeni aprēķināja kā procentuālo daļu no kopējās nekoriģētās CIF importa vērtības.

8.2.   Maksājumu veids un apjoms

| (186) | Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu galīgais antidempinga maksājums jānosaka līmenī, kas būtu pietiekams, lai novērstu importa, ko skāris dempings, radīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. |
| --- | --- |

(186)

Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu galīgais antidempinga maksājums jānosaka līmenī, kas būtu pietiekams, lai novērstu importa, ko skāris dempings, radīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību.

| (187) | Dažas robežvērtības tika grozītas, ņemot vērā piezīmes, ko pēc pagaidu informācijas izpaušanas iesniedza dažas ieinteresētās personas, un šajā regulā minēto pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(187)

Dažas robežvērtības tika grozītas, ņemot vērā piezīmes, ko pēc pagaidu informācijas izpaušanas iesniedza dažas ieinteresētās personas, un šajā regulā minēto pārskatīšanu.

| (188) | Tomēr paralēli notiekošajā Antisubsidēšanas procedūrā ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importam ir piemēroti arī kompensācijas maksājumi. Šajā paralēlajā procedūrā konstatētās subsīdijas nav eksporta subsīdijas, tāpēc uzskata, ka tās nav ietekmējušas eksporta cenu un attiecīgo dempinga starpību. Tādējādi, ievērojot to, ka abās procedūrās pārbaudīja vienus un tos pašus importa kopapjomus, antidempinga maksājumus un kompensācijas maksājumus var noteikt tādā apjomā, lai tie abi kopā nepārsniegtu kaitējuma novēršanas robežu (noteikums par mazāko maksājumu). |
| --- | --- |

(188)

Tomēr paralēli notiekošajā Antisubsidēšanas procedūrā ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importam ir piemēroti arī kompensācijas maksājumi. Šajā paralēlajā procedūrā konstatētās subsīdijas nav eksporta subsīdijas, tāpēc uzskata, ka tās nav ietekmējušas eksporta cenu un attiecīgo dempinga starpību. Tādējādi, ievērojot to, ka abās procedūrās pārbaudīja vienus un tos pašus importa kopapjomus, antidempinga maksājumus un kompensācijas maksājumus var noteikt tādā apjomā, lai tie abi kopā nepārsniegtu kaitējuma novēršanas robežu (noteikums par mazāko maksājumu).

| (189) | Viena persona apgalvoja, ka iestādēm šajā gadījumā nevajadzētu piemērot mazākā maksājuma noteikumu, jo tas būtu nepamatoti šādu iemeslu dēļ:






  a) | izlasē neiekļautie Kopienas biodīzeļdegvielas ražotāji bieži nonāk dažādās sarežģītās situācijās, kuras nav iespējams atspoguļot kaitējuma robežas aprēķināšanā; |
| --- | --- | --- |

(189)

Viena persona apgalvoja, ka iestādēm šajā gadījumā nevajadzētu piemērot mazākā maksājuma noteikumu, jo tas būtu nepamatoti šādu iemeslu dēļ:

a)

izlasē neiekļautie Kopienas biodīzeļdegvielas ražotāji bieži nonāk dažādās sarežģītās situācijās, kuras nav iespējams atspoguļot kaitējuma robežas aprēķināšanā;

| b) | nosakot vispiemērotākos pasākumus, ir jāatspoguļo visu Kopienas ražošanas nozares ražotāju intereses, tostarp visneaizsargātāko ražotāju intereses, kuri bija saskārušies ar negodīgu konkurenci un nespēja sasniegt tādu darbības apjomu, kas pamatotu to iekļaušanu izlasē; |
| --- | --- |

b)

nosakot vispiemērotākos pasākumus, ir jāatspoguļo visu Kopienas ražošanas nozares ražotāju intereses, tostarp visneaizsargātāko ražotāju intereses, kuri bija saskārušies ar negodīgu konkurenci un nespēja sasniegt tādu darbības apjomu, kas pamatotu to iekļaušanu izlasē;

| c) | izmeklēšanā noteica, ka dempings un subsidēšana notikusi plašos apmēros, kas ir galvenais iemesls sarežģītajam stāvoklim, kādā bija biodīzeļdegvielas ražotāji, tostarp ražotāji, kurus nevarēja iekļaut izlasē. |
| --- | --- |

c)

izmeklēšanā noteica, ka dempings un subsidēšana notikusi plašos apmēros, kas ir galvenais iemesls sarežģītajam stāvoklim, kādā bija biodīzeļdegvielas ražotāji, tostarp ražotāji, kurus nevarēja iekļaut izlasē.

| (190) | Tālab jānorāda, ka šajā izmeklēšanā noteiktā kaitējuma robeža ir jāuzskata par atbilstošu, lai novērstu pārbaudītajiem Kopienas ražošanas nozares ražotājiem radīto kaitējumu. Izmeklēšanā tika pārbaudīts šo ražotāju stāvoklis, tāpēc ir neiespējami precīzi noteikt visu Kopienas ražotāju stāvokli, kā to ierosināja minētā persona. Tādējādi šie plašākie apsvērumi neļauj iestādēm neņemt vērā juridisko prasību piemērot noteikumu par mazāko maksājumu. |
| --- | --- |

(190)

Tālab jānorāda, ka šajā izmeklēšanā noteiktā kaitējuma robeža ir jāuzskata par atbilstošu, lai novērstu pārbaudītajiem Kopienas ražošanas nozares ražotājiem radīto kaitējumu. Izmeklēšanā tika pārbaudīts šo ražotāju stāvoklis, tāpēc ir neiespējami precīzi noteikt visu Kopienas ražotāju stāvokli, kā to ierosināja minētā persona. Tādējādi šie plašākie apsvērumi neļauj iestādēm neņemt vērā juridisko prasību piemērot noteikumu par mazāko maksājumu.

| (191) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, antidempinga maksājuma likmes ir noteiktas, salīdzinot kaitējuma apjomus, dempinga starpības un kompensācijas maksājuma likmes. Tādējādi ir ierosināti šādi antidempinga maksājumi.









  Uzņēmums | Kaitējuma apjoms | Dempinga starpība | Kompensācijas maksājuma likme | Antidempinga maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company | 54,5 % | 10,1 % | 35,1 % | 10,1 % |
| Cargill Inc. | — | de minimis | 34,5 % | 0 % |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 51,3 % | 88,4 % | 39,0 % | 12,3 % |
| Imperium Renewables Inc. | 41,6 % | 29,5 % | 29,1 % | 12,5 % |
| Peter Cremer North America LP | 77,2 % | 39,2 % | 41,0 % | 36,2 % |
| World Energy Alternatives LLC | 46,1 % | 52,3 % | 37,6 % | 8,5 % |
| Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās | 55,3 % | 33,5 % | 36,0 % | 19,3 % |

(191)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, antidempinga maksājuma likmes ir noteiktas, salīdzinot kaitējuma apjomus, dempinga starpības un kompensācijas maksājuma likmes. Tādējādi ir ierosināti šādi antidempinga maksājumi.

Uzņēmums

Kaitējuma apjoms

Dempinga starpība

Kompensācijas maksājuma likme

Antidempinga maksājuma likme

Archer Daniels Midland Company

54,5 %

10,1 %

35,1 %

10,1 %

Cargill Inc.

—

de minimis

34,5 %

0 %

Green Earth Fuels of Houston LLC

51,3 %

88,4 %

39,0 %

12,3 %

Imperium Renewables Inc.

41,6 %

29,5 %

29,1 %

12,5 %

Peter Cremer North America LP

77,2 %

39,2 %

41,0 %

36,2 %

World Energy Alternatives LLC

46,1 %

52,3 %

37,6 %

8,5 %

Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās

55,3 %

33,5 %

36,0 %

19,3 %

| (192) | Ievērojot to, ka antidempinga maksājums būs jāpiemēro maisījumiem, kuros ir vairāk nekā 20 svara % biodīzeļdegvielas, proporcionāli to biodīzeļdegvielas saturam, lai dalībvalstu muitas dienesti efektīvi īstenotu pasākumus, maksājumi jānosaka kā nemainīgas summas, par pamatu ņemot biodīzeļdegvielas saturu. |
| --- | --- |

(192)

Ievērojot to, ka antidempinga maksājums būs jāpiemēro maisījumiem, kuros ir vairāk nekā 20 svara % biodīzeļdegvielas, proporcionāli to biodīzeļdegvielas saturam, lai dalībvalstu muitas dienesti efektīvi īstenotu pasākumus, maksājumi jānosaka kā nemainīgas summas, par pamatu ņemot biodīzeļdegvielas saturu.

| (193) | Dažas personas apstrīdēja metodiku, kas bija izmantota, ad valorem maksājuma likmes pārvēršot par nemainīgām summām. Tās apgalvoja, ka CIF vērtībām, kuras bija jāizmanto ad valorem maksājuma pārvēršanai nemainīgā summā, bija jābūt faktiskajām CIF vērtībām, nevis vērtībām, kas koriģētas, lai ņemtu vērā pagaidu regulas 83. un 84. apsvērumā aprakstītās izejvielu atšķirības. |
| --- | --- |

(193)

Dažas personas apstrīdēja metodiku, kas bija izmantota, ad valorem maksājuma likmes pārvēršot par nemainīgām summām. Tās apgalvoja, ka CIF vērtībām, kuras bija jāizmanto ad valorem maksājuma pārvēršanai nemainīgā summā, bija jābūt faktiskajām CIF vērtībām, nevis vērtībām, kas koriģētas, lai ņemtu vērā pagaidu regulas 83. un 84. apsvērumā aprakstītās izejvielu atšķirības.

| (194) | Šis apgalvojums tika pārbaudīts, un tika konstatēts, ka ad valorem maksājumu pārvēršanai nemainīgas summas maksājumos faktiski tika izmantotas koriģētās CIF vērtības. Taču konstatēja arī to, ka šīs pašas vērtības bija izmantotas tam, lai samazināto summu izteiktu kā ad valorem maksājumu. Tāpēc vispirms samazinātā summa bija jāizsaka kā procentuālais daudzums no kopējās faktiskās CIF importa vērtības. Pamatojoties uz šo, kaitējuma apjomi ir attiecīgi pārskatīti. Tomēr turpmākie nemainīgās summas maksājumu likmju aprēķini parādīja, ka tie neatšķiras no pagaidu regulas 1. panta 2. punktā minētajām maksājuma likmēm, jo lielāks ad valorem maksājums bija precīzi kompensēts ar CIF cenu samazinājumu (no koriģētajām uz faktiskajām CIF cenām), ko ad valorem maksājumu izteikšanai nemainīgos maksājumos. |
| --- | --- |

(194)

Šis apgalvojums tika pārbaudīts, un tika konstatēts, ka ad valorem maksājumu pārvēršanai nemainīgas summas maksājumos faktiski tika izmantotas koriģētās CIF vērtības. Taču konstatēja arī to, ka šīs pašas vērtības bija izmantotas tam, lai samazināto summu izteiktu kā ad valorem maksājumu. Tāpēc vispirms samazinātā summa bija jāizsaka kā procentuālais daudzums no kopējās faktiskās CIF importa vērtības. Pamatojoties uz šo, kaitējuma apjomi ir attiecīgi pārskatīti. Tomēr turpmākie nemainīgās summas maksājumu likmju aprēķini parādīja, ka tie neatšķiras no pagaidu regulas 1. panta 2. punktā minētajām maksājuma likmēm, jo lielāks ad valorem maksājums bija precīzi kompensēts ar CIF cenu samazinājumu (no koriģētajām uz faktiskajām CIF cenām), ko ad valorem maksājumu izteikšanai nemainīgos maksājumos.

| (195) | Šajā regulā atsevišķiem uzņēmumiem norādītās antidempinga maksājuma likmes noteica, pamatojoties uz pašreizējā izmeklēšanā gūtajiem konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli šajos uzņēmumos. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir jāpiemēro vienīgi tādu attiecīgās valsts izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi, un tādējādi – konkrētas minētās juridiskās personas. Šīs likmes nevar attiecināt uz importētiem ražojumiem, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīti šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp personas, kas saistītas ar konkrēto uzņēmumu, un tiem piemēro maksājuma likmi, kas jāpiemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(195)

Šajā regulā atsevišķiem uzņēmumiem norādītās antidempinga maksājuma likmes noteica, pamatojoties uz pašreizējā izmeklēšanā gūtajiem konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli šajos uzņēmumos. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir jāpiemēro vienīgi tādu attiecīgās valsts izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi, un tādējādi – konkrētas minētās juridiskās personas. Šīs likmes nevar attiecināt uz importētiem ražojumiem, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīti šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp personas, kas saistītas ar konkrēto uzņēmumu, un tiem piemēro maksājuma likmi, kas jāpiemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (196) | Visas prasības piemērot individuālam uzņēmumam noteikto antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc struktūras nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības struktūru izveidošanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (10), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām pārmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū vai eksportu saistībā, piemēram, ar tā nosaukuma maiņu vai ražošanas un tirdzniecības struktūru maiņu. Pēc tam vajadzības gadījumā regulu attiecīgi grozīs, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(196)

Visas prasības piemērot individuālam uzņēmumam noteikto antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc struktūras nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības struktūru izveidošanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (10), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām pārmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū vai eksportu saistībā, piemēram, ar tā nosaukuma maiņu vai ražošanas un tirdzniecības struktūru maiņu. Pēc tam vajadzības gadījumā regulu attiecīgi grozīs, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes.

| (197) | Visām personām darīja zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, kuru pamatā bija iecere ieteikt galīgo antidempinga maksājumu piemērošanu. Turklāt tām noteica termiņu, kurā pēc minētās izpaušanas iesniedzami paskaidrojumi. Personu iesniegtās piezīmes pienācīgi ņēma vērā un vajadzības gadījumā grozīja konstatējumus. |
| --- | --- |

(197)

Visām personām darīja zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, kuru pamatā bija iecere ieteikt galīgo antidempinga maksājumu piemērošanu. Turklāt tām noteica termiņu, kurā pēc minētās izpaušanas iesniedzami paskaidrojumi. Personu iesniegtās piezīmes pienācīgi ņēma vērā un vajadzības gadījumā grozīja konstatējumus.

| (198) | Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret jaunajiem ražotājiem eksportētājiem un šīs regulas I pielikumā minētajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, jāparedz noteikums, ka minētajiem uzņēmumiem piemērojamais vidējais svērtais maksājums jāpiemēro arī visiem jaunajiem eksportētājiem, jo pretējā gadījumā tiem saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu nebūtu tiesību uz pārskatīšanu, jo 11. panta 4. punktu nepiemēro, ja ir izmantota izlases veida pārbaude. |
| --- | --- |

(198)

Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret jaunajiem ražotājiem eksportētājiem un šīs regulas I pielikumā minētajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, jāparedz noteikums, ka minētajiem uzņēmumiem piemērojamais vidējais svērtais maksājums jāpiemēro arī visiem jaunajiem eksportētājiem, jo pretējā gadījumā tiem saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu nebūtu tiesību uz pārskatīšanu, jo 11. panta 4. punktu nepiemēro, ja ir izmantota izlases veida pārbaude.

8.3.   Saistības

| (199) | Daži ASV ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu piedāvāja cenu saistības. Ievērojot būtiskās izejvielu cenu atšķirības, ražojumu uzskata par nepiemērotu, lai noteiktu nemainīgās cenas saistības. Šajā sakarā uzņēmumi ierosināja regulāri indeksēt minimālās importa cenas (MIC) atkarībā no rapša sēklu eļļas cenu svārstībām. Turklāt tie piedāvāja izmantot MIC trijiem ražojuma veidiem, ņemot vērā ražojuma atšķirības, to importējot (no sojas, palmu vai kanola eļļas iegūta biodīzeļdegviela), izmantojot IP noteikto izejvielu koeficientu. |
| --- | --- |

(199)

Daži ASV ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu piedāvāja cenu saistības. Ievērojot būtiskās izejvielu cenu atšķirības, ražojumu uzskata par nepiemērotu, lai noteiktu nemainīgās cenas saistības. Šajā sakarā uzņēmumi ierosināja regulāri indeksēt minimālās importa cenas (MIC) atkarībā no rapša sēklu eļļas cenu svārstībām. Turklāt tie piedāvāja izmantot MIC trijiem ražojuma veidiem, ņemot vērā ražojuma atšķirības, to importējot (no sojas, palmu vai kanola eļļas iegūta biodīzeļdegviela), izmantojot IP noteikto izejvielu koeficientu.

| (200) | Saistībā ar to ražotāju eksportētāju piedāvājumiem, kuri sadarbojās, jānorāda, ka rādītājs, ko izmantoja indeksētā MIC noteikšanai, vidēji bija par 7–8 % zemāks nekā IP noteikta cena, kas neradīja kaitējumu. Turklāt koeficienti, kas iepriekš minētajiem veidiem bija piedāvāti koriģēto MIC noteikšanai, nebija atbilstoši, jo tie attiecās uz IP. Ievērojot to, ka šie koeficienti, ko nosaka, ievērojot izejvielu cenu atšķirības, pastāvīgi svārstās, saistībā ar IP novēroto situāciju tie var būt būtiski mainījušies. Tāpēc ierosināto, no sojas eļļas vai palmu eļļas iegūtās biodīzeļdegvielas MIC indeksēšanu, balstoties uz rapša eļļas cenu svārstībām, uzskatīja par neatbilstošu, jo tās pamatā būtu tādu izejvielu cenu attīstība, kas atšķirtos no izejvielām, ko izmantoja attiecīgā eksportētā ražojuma izgatavošanai. |
| --- | --- |

(200)

Saistībā ar to ražotāju eksportētāju piedāvājumiem, kuri sadarbojās, jānorāda, ka rādītājs, ko izmantoja indeksētā MIC noteikšanai, vidēji bija par 7–8 % zemāks nekā IP noteikta cena, kas neradīja kaitējumu. Turklāt koeficienti, kas iepriekš minētajiem veidiem bija piedāvāti koriģēto MIC noteikšanai, nebija atbilstoši, jo tie attiecās uz IP. Ievērojot to, ka šie koeficienti, ko nosaka, ievērojot izejvielu cenu atšķirības, pastāvīgi svārstās, saistībā ar IP novēroto situāciju tie var būt būtiski mainījušies. Tāpēc ierosināto, no sojas eļļas vai palmu eļļas iegūtās biodīzeļdegvielas MIC indeksēšanu, balstoties uz rapša eļļas cenu svārstībām, uzskatīja par neatbilstošu, jo tās pamatā būtu tādu izejvielu cenu attīstība, kas atšķirtos no izejvielām, ko izmantoja attiecīgā eksportētā ražojuma izgatavošanai.

| (201) | Ievērojot iepriekš minēto un neatkarīgi no konkrētiem praktiskiem jautājumiem saistībā ar konkrētu uzņēmumu pieņemšanu tika uzskatīts, ka saistības bija jānoraida, jo tās kā MIC noteikšanas metode bija nepiemērotas, un ka piedāvāto MIC līmenis nebija pietiekams, lai likvidētu kaitējumu radošo dempingu. |
| --- | --- |

(201)

Ievērojot iepriekš minēto un neatkarīgi no konkrētiem praktiskiem jautājumiem saistībā ar konkrētu uzņēmumu pieņemšanu tika uzskatīts, ka saistības bija jānoraida, jo tās kā MIC noteikšanas metode bija nepiemērotas, un ka piedāvāto MIC līmenis nebija pietiekams, lai likvidētu kaitējumu radošo dempingu.

8.4.   Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana un īpašā uzraudzība

| (202) | Pēc galīgo konstatējumu izpaušanas sūdzības iesniedzējs pieprasīja veikt īpašus pasākumus, lai novērstu iespējamo pasākumu apiešanu, ievērojot to, ka attiecīgais tirgus ir pasaules preču tirgus, kurā aizstājamais ražojums tiek pārdots, izmantojot dažādus pārdošanas kanālus. |
| --- | --- |

(202)

Pēc galīgo konstatējumu izpaušanas sūdzības iesniedzējs pieprasīja veikt īpašus pasākumus, lai novērstu iespējamo pasākumu apiešanu, ievērojot to, ka attiecīgais tirgus ir pasaules preču tirgus, kurā aizstājamais ražojums tiek pārdots, izmantojot dažādus pārdošanas kanālus.

| (203) | Aplūkojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts par nepieciešamu stingri kontrolēt dažādas izcelsmes biodīzeļdegvielas importu, lai sekmētu tūlītēju darbību, ja attiecīgā situācijā tas būtu nepieciešams. |
| --- | --- |

(203)

Aplūkojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts par nepieciešamu stingri kontrolēt dažādas izcelsmes biodīzeļdegvielas importu, lai sekmētu tūlītēju darbību, ja attiecīgā situācijā tas būtu nepieciešams.

| (204) | Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apjomu, uzskata, ka summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, galīgi jāiekasē tādā apjomā, ciktāl tās vienādas ar piemēroto galīgo maksājumu lielumu. Ja galīgie maksājumi ir mazāki par pagaidu maksājumiem, summas, kas provizoriski nodrošinātās un pārsniedz galīgos antidempinga maksājumus, anulē. Ja galīgie maksājumi ir lielāki par pagaidu maksājumiem, galīgi iekasē tikai tās summas, kas nodrošinātas pagaidu maksājumu apjomā, |
| --- | --- |

(204)

Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apjomu, uzskata, ka summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, galīgi jāiekasē tādā apjomā, ciktāl tās vienādas ar piemēroto galīgo maksājumu lielumu. Ja galīgie maksājumi ir mazāki par pagaidu maksājumiem, summas, kas provizoriski nodrošinātās un pārsniedz galīgos antidempinga maksājumus, anulē. Ja galīgie maksājumi ir lielāki par pagaidu maksājumiem, galīgi iekasē tikai tās summas, kas nodrošinātas pagaidu maksājumu apjomā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums tādam nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīna gāzeļļu importam, kuri iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, ko parasti dēvē par “biodīzeļdegvielu”, tīrā veidā vai maisījumā, kuri satur vairāk nekā 20 svara % nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīna gāzeļļu, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, kurus patlaban klasificē ar KN kodu ex 1516 20 98 (TARIC kods 1516209820), ex 1518 00 91 (TARIC kods 1518009120), ex 1518 00 99 (TARIC kods 1518009920), ex 2710 19 41 (TARIC kods 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (TARIC kods 3824909787) un kuru izcelsme ir ASV.

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro šā panta 1. punktā minētajiem ražojumiem, kurus saražojuši turpmāk minētie uzņēmumi, ir šāda:

| Uzņēmums | Antidempinga maksājuma likme EUR par neto tonnu | TARIC papildkods |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 68,6 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 0 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 70,6 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 76,5 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 198,0 | A937 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 82,7 | A939 |
| Pielikumā minētie uzņēmumi | 115,6 | skatīt pielikumu |
| Visi pārējie uzņēmumi | 172,2 | A999 |

Uzņēmums

Antidempinga maksājuma likme EUR par neto tonnu

TARIC papildkods

Archer Daniels Midland Company, Decatur

68,6

A933

Cargill Inc., Wayzata

0

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

70,6

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

76,5

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

198,0

A937

World Energy Alternatives LLC, Boston

82,7

A939

Pielikumā minētie uzņēmumi

115,6

skatīt pielikumu

Visi pārējie uzņēmumi

172,2

A999

Antidempinga maksājums maisījumiem jāpiemēro proporcionāli tam, kāds pēc svara ir nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un parafīna gāzeļļu, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, saturs (biodīzeļdegvielas saturs) maisījumā.

3.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Galīgi tiek iekasētas summas, kas atbilstīgi Komisijas Regulai (EK) Nr. 193/2009 pagaidu antidempinga maksājumu veidā noteiktas tādas ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importam, ko klasificē ar KN kodiem ex 1516 20 98 (TARIC kods 1516209820), ex 1518 00 91 (TARIC kods 1518009120), ex 1518 00 99 (TARIC kods 1518009920), ex 2710 19 41(TARIC kods 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (TARIC kods 3824909787). Nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu lielumu, tiek atmaksātas. Ja galīgie maksājumi ir lielāki par pagaidu maksājumiem, galīgi iekasē tikai tās summas, kas nodrošinātas pagaidu maksājumu apjomā.

3. pants

Ja jebkura ASV daļa sniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus tam, ka tā izmeklēšanas periodā no 2007. gada 1. aprīļa līdz 2008. gada 2008. gada 31. martam. panta 1. punktā minētās preces, kuru izcelsme ir ASV, ka tā nav saistīta ar eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu ieviestie pasākumi, un ka tā ir faktiski eksportējusi attiecīgās preces vai ir uzņēmusies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Kopienu ievērojamu ražojumu daudzumu pēc izmeklēšanas perioda beigām, Padome pēc Komisijas priekšlikuma, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju, ar vienkāršu balsu vairākumu var grozīt šīs regulas 1. panta 2. punktu, lai noteiktu šai personai maksājumu EUR 115,6 par tonnu, kas piemērojams izlasē neiekļautajiem ražotājiem, kas sadarbojās.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 7. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. BORG

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

1

(2)  OV L 67, 12.3.2009., 22. lpp.

2

(3)  OV L 67, 12.3.2009., 50. lpp.

3

(4)  Pamatregulas 18. panta 1. punktā ir noteikts, ka “gadījumos, kad jebkura ieinteresētā puse atsaka pieeju vai kā citādi nesagādā vajadzīgo informāciju termiņā, kas noteikts šajā regulā, vai ievērojami kavē izmeklēšanu, pagaidu vai galīgo apstiprinājumu vai noraidījumu drīkst sagatavot, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. (...)”.

4

(5)  Atšķirībā no uzņēmumiem, kuri bija saņēmuši atlases veidlapu, bet nenosūtīja to atpakaļ.

5

(6)  Pozīcija Nr. 3826 00, kurā jāietver “biodīzeļdegviela un tās maisījumi, kas nesatur vai satur mazāk nekā 70 svara % naftas eļļu vai no bitumenmateriāliem iegūtu eļļu”.

6

(7)  “Ja sajaukumus, saliktas preces, kas izgatavotas no dažādiem materiāliem vai sastāv no dažādiem komponentiem, kā arī preces, kas iesaiņotas komplektos mazumtirdzniecībai, nevar klasificēt atbilstīgi šā noteikuma 3.a) punktam, tās klasificē pēc materiāliem vai sastāvdaļām, kas nosaka preces pamatīpašības, ja vien šo principu iespējams piemērot”.

7

(8)  Tiesas spriedums 2009. gada 10. septembra lietā T-348/05: JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat pret Padomi, 61.–63. punkts.

8

JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat

(9)  Tiesas spriedums 2008. gada 10. septembra lietā T-348/05: JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat pret Padomi, 61.–63. punkts.

9

JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat

(10)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N105 04/092, 1049 Brussels, Belgium.

10

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office

Brussels

Belgium

---

PIELIKUMS

Izlasē neiekļautie ASV ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās

| Uzņēmuma nosaukums | Pilsēta | TARIC papildkods |
| --- | --- | --- |
| American Made Fuels, Inc. | Canton | A940 |
| AG Processing Inc. | Omaha | A942 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| Arkansas SoyEnergy Group | DeWitt | A940 |
| Arlington Energy, LLC | Mansfield | A940 |
| Athens Biodiesel, LLC | Athens | A940 |
| Beacon Energy | Cleburne | A940 |
| Biodiesel of Texas, Inc. | Denton | A940 |
| BioDiesel One Ltd | Southington | A940 |
| Buffalo Biodiesel, Inc | Tonawanda | A940 |
| BullDog BioDiesel | Ellenwood | A940 |
| Carbon Neutral Solutions, LLC | Mauldin | A940 |
| Central Iowa Energy, LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Community Fuels | Stockton | A940 |
| Delta BioFuels, Inc. | Natchez | A940 |
| Diamond Biofuels | Mazon | A940 |
| Direct Fuels | Euless | A940 |
| Eagle Creek Fuel Services, LLC | Baltimore | A940 |
| Earl Fisher Bio Fuels | Chester | A940 |
| East Fork Biodiesel, LLC | Algona | A940 |
| ECO Solutions, LLC | Chatsworth | A940 |
| Ecogy Biofuels, LLC | Tulsa | A940 |
| ED & F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels, Inc. | Madison | A940 |
| Fuel & Lube, LLC | Richmond | A940 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel, LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| Geo Green Fuels, LLC | Houston | A940 |
| Georgia Biofuels Corp. | Loganville | A940 |
| Green River Biodiesel, Inc. | Moundville | A940 |
| Griffin Industries, Inc. | Cold Spring | A940 |
| High Plains Bioenergy | Guymon | A940 |
| Huish Detergents, Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries, Ltd. | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Indiana Flex Fuels | LaPorte | A940 |
| Innovation Fuels, Inc. | Newark | A940 |
| Iowa Renewable Energy, LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd. | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels, LLC | Erie | A940 |
| Leland Organic Corporation | Leland | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries, LLC | Wilton | A940 |
| Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC | Claypool | A940 |
| Memphis Biofuels, LLC | Memphis | A942 |
| Middle Georgia Biofuels | East Dublin | A940 |
| Middletown Biofuels, LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| New Fuel Company | Dallas | A940 |
| North Mississippi Biodiesel | New Albany | A940 |
| Northern Biodiesel, Inc. | Ontario | A940 |
| Northwest Missouri Biofuels, LLC | St. Joseph | A940 |
| Nova Biofuels Clinton County, LLC | Clinton | A940 |
| Nova Biosource | Senaca | A940 |
| Organic Fuels, Ltd | Houston | A940 |
| Owensboro Grain Company LLC | Owensboro | A940 |
| Paseo Cargill Energy, LLC | Kansas City | A940 |
| Peach State Labs, Inc. | Rome | A940 |
| Perihelion Global, Inc. | Opp | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| Pinnacle Biofuels, Inc. | Crossett | A940 |
| PK Biodiesel | Woodstock | A940 |
| Pleasant Valley Biofuels, LLC | American Falls | A940 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| Red Birch Energy, Inc. | Bassett | A940 |
| Red River Biodiesel Ltd. | New Boston | A940 |
| REG Ralston, LLC | Ralston | A940 |
| Renewable Energy Products, LLC | Santa Fe Springs | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Safe Renewable Corp. | Conroe | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | DeForest | A940 |
| Scott Petroleum | Itta Bena | A942 |
| Seminole Biodiesel | Bainbridge | A940 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel, LLC | Albert Lea | A940 |
| Sunshine BioFuels, LLC | Camilla | A940 |
| TPA Inc. | Warren | A940 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels, Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsbourgh | A940 |
| Valco Bioenergy | Harlingen | A940 |
| Vanguard Synfuels, LLC | Pollock | A940 |
| Vinmar Overseas, Ltd | Houston | A938 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Walsh Bio Diesel, LLC | Mauston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel, LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy, LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |

Uzņēmuma nosaukums

Pilsēta

TARIC papildkods

American Made Fuels, Inc.

Canton

A940

AG Processing Inc.

Omaha

A942

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

Arkansas SoyEnergy Group

DeWitt

A940

Arlington Energy, LLC

Mansfield

A940

Athens Biodiesel, LLC

Athens

A940

Beacon Energy

Cleburne

A940

Biodiesel of Texas, Inc.

Denton

A940

BioDiesel One Ltd

Southington

A940

Buffalo Biodiesel, Inc

Tonawanda

A940

BullDog BioDiesel

Ellenwood

A940

Carbon Neutral Solutions, LLC

Mauldin

A940

Central Iowa Energy, LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Community Fuels

Stockton

A940

Delta BioFuels, Inc.

Natchez

A940

Diamond Biofuels

Mazon

A940

Direct Fuels

Euless

A940

Eagle Creek Fuel Services, LLC

Baltimore

A940

Earl Fisher Bio Fuels

Chester

A940

East Fork Biodiesel, LLC

Algona

A940

ECO Solutions, LLC

Chatsworth

A940

Ecogy Biofuels, LLC

Tulsa

A940

ED & F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels, Inc.

Madison

A940

Fuel & Lube, LLC

Richmond

A940

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel, LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

Geo Green Fuels, LLC

Houston

A940

Georgia Biofuels Corp.

Loganville

A940

Green River Biodiesel, Inc.

Moundville

A940

Griffin Industries, Inc.

Cold Spring

A940

High Plains Bioenergy

Guymon

A940

Huish Detergents, Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries, Ltd.

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Indiana Flex Fuels

LaPorte

A940

Innovation Fuels, Inc.

Newark

A940

Iowa Renewable Energy, LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd.

Houston

A940

Lake Erie Biofuels, LLC

Erie

A940

Leland Organic Corporation

Leland

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries, LLC

Wilton

A940

Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC

Claypool

A940

Memphis Biofuels, LLC

Memphis

A942

Middle Georgia Biofuels

East Dublin

A940

Middletown Biofuels, LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

New Fuel Company

Dallas

A940

North Mississippi Biodiesel

New Albany

A940

Northern Biodiesel, Inc.

Ontario

A940

Northwest Missouri Biofuels, LLC

St. Joseph

A940

Nova Biofuels Clinton County, LLC

Clinton

A940

Nova Biosource

Senaca

A940

Organic Fuels, Ltd

Houston

A940

Owensboro Grain Company LLC

Owensboro

A940

Paseo Cargill Energy, LLC

Kansas City

A940

Peach State Labs, Inc.

Rome

A940

Perihelion Global, Inc.

Opp

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

Pinnacle Biofuels, Inc.

Crossett

A940

PK Biodiesel

Woodstock

A940

Pleasant Valley Biofuels, LLC

American Falls

A940

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

Red Birch Energy, Inc.

Bassett

A940

Red River Biodiesel Ltd.

New Boston

A940

REG Ralston, LLC

Ralston

A940

Renewable Energy Products, LLC

Santa Fe Springs

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Safe Renewable Corp.

Conroe

A940

Sanimax Energy Inc.

DeForest

A940

Scott Petroleum

Itta Bena

A942

Seminole Biodiesel

Bainbridge

A940

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel, LLC

Albert Lea

A940

Sunshine BioFuels, LLC

Camilla

A940

TPA Inc.

Warren

A940

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels, Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsbourgh

A940

Valco Bioenergy

Harlingen

A940

Vanguard Synfuels, LLC

Pollock

A940

Vinmar Overseas, Ltd

Houston

A938

Vitol Inc.

Houston

A940

Walsh Bio Diesel, LLC

Mauston

A940

Western Dubque Biodiesel, LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy, LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

---

| 10.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 179/52 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 179/52

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 600/2009

(2009. gada 9. jūlijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 10. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 9. jūlijā

Komisijas vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 42,6 |
| TR | 44,0 |
| ZZ | 43,3 |
| 0707 00 05 | TR | 112,2 |
| ZZ | 112,2 |
| 0709 90 70 | TR | 104,4 |
| ZZ | 104,4 |
| 0805 50 10 | AR | 60,1 |
| MK | 25,1 |
| TR | 41,9 |
| ZA | 62,6 |
| ZZ | 47,4 |
| 0808 10 80 | AR | 84,1 |
| BR | 74,3 |
| CL | 83,8 |
| CN | 91,1 |
| NZ | 99,8 |
| US | 105,0 |
| UY | 116,5 |
| ZA | 85,3 |
| ZZ | 92,5 |
| 0808 20 50 | AR | 78,4 |
| CL | 77,4 |
| NZ | 161,4 |
| ZA | 108,5 |
| ZZ | 106,4 |
| 0809 10 00 | TR | 201,5 |
| XS | 116,3 |
| ZZ | 158,9 |
| 0809 20 95 | TR | 350,9 |
| ZZ | 350,9 |
| 0809 30 | TR | 135,9 |
| ZZ | 135,9 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MK

42,6

TR

44,0

ZZ

43,3

0707 00 05

TR

112,2

ZZ

112,2

0709 90 70

TR

104,4

ZZ

104,4

0805 50 10

AR

60,1

MK

25,1

TR

41,9

ZA

62,6

ZZ

47,4

0808 10 80

AR

84,1

BR

74,3

CL

83,8

CN

91,1

NZ

99,8

US

105,0

UY

116,5

ZA

85,3

ZZ

92,5

0808 20 50

AR

78,4

CL

77,4

NZ

161,4

ZA

108,5

ZZ

106,4

0809 10 00

TR

201,5

XS

116,3

ZZ

158,9

0809 20 95

TR

350,9

ZZ

350,9

0809 30

TR

135,9

ZZ

135,9

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 10.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 179/54 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 179/54

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 601/2009

(2009. gada 9. jūlijs),

ar kuru 109. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. maija Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 467/2001, ar ko aizliedz eksportēt noteiktas preces un pakalpojumus uz Afganistānu, pastiprina lidojumu aizliegumu un attiecina uz Afganistānas Taliban līdzekļu un citu finanšu resursu iesaldēšanu (1), un īpaši tās 7. panta 1. punkta pirmo ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2009. gada 29. jūnijā nolēma grozīt to personu, grupu un organizāciju sarakstu, kam piemēro līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanu, un iekļaut šajā sarakstā trīs personas, ņemot vērā informāciju par viņu saistību ar Al-Qaida. Sankciju komiteja iesniedza šo iekļaušanu pamatojumu. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2009. gada 29. jūnijā nolēma grozīt to personu, grupu un organizāciju sarakstu, kam piemēro līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanu, un iekļaut šajā sarakstā trīs personas, ņemot vērā informāciju par viņu saistību ar Al-Qaida. Sankciju komiteja iesniedza šo iekļaušanu pamatojumu.

| (3) | Attiecīgi ir jāgroza I pielikums. |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgi ir jāgroza I pielikums.

| (4) | Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai jāstājas spēkā nekavējoties. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai jāstājas spēkā nekavējoties.

| (5) | Ja attiecīgo fizisko personu adreses ir iekļautas ANO sarakstā, Komisija šīm personām darīs zināmus iemeslus, kas ir šīs regulas pamatā, dos tām iespēju izteikt savas piezīmes par šiem iemesliem un pārskatīs šo regulu, ņemot vērā šīs piezīmes un iespējamo papildinformāciju. Tā kā ANO sarakstā nav norādītas dažu attiecīgo fizisko personu pašreizējās adreses, Oficiālajā Vēstnesī ir jāpublicē paziņojums, lai attiecīgās personas varētu sazināties ar Komisiju, un tā savukārt attiecīgajām fiziskajām personām varētu darīt zināmus iemeslus, kas ir šīs regulas pamatā, |
| --- | --- |

(5)

Ja attiecīgo fizisko personu adreses ir iekļautas ANO sarakstā, Komisija šīm personām darīs zināmus iemeslus, kas ir šīs regulas pamatā, dos tām iespēju izteikt savas piezīmes par šiem iemesliem un pārskatīs šo regulu, ņemot vērā šīs piezīmes un iespējamo papildinformāciju. Tā kā ANO sarakstā nav norādītas dažu attiecīgo fizisko personu pašreizējās adreses, Oficiālajā Vēstnesī ir jāpublicē paziņojums, lai attiecīgās personas varētu sazināties ar Komisiju, un tā savukārt attiecīgajām fiziskajām personām varētu darīt zināmus iemeslus, kas ir šīs regulas pamatā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza, kā noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad tā publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 9. jūlijā

Komisijas vārdā –

ārējo attiecību ģenerāldirektors

Eneko LANDÁBURU

---

(1)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza šādi.

Sadaļā “Fiziskās personas” pievieno šādus ierakstus:

| 1) | Arif Qasmani
  (alias a) Muhammad Arif Qasmani
  , b) Muhammad 'Arif Qasmani
  , c) Mohammad Arif Qasmani
  , d) Arif Umer, e) Qasmani Baba, f) Memon Baba, g) Baba Ji). Adrese: House Number 136, KDA Scheme No. 1, Tipu Sultan Road, Karachi, Pakistāna. Dzimšanas datums: Aptuveni 1944. gads. Dzimšanas vieta: Pakistāna. Valstspiederība: Pakistānas. Cita informācija: apcietinājumā 2009. gada jūnijā. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.6.2009. |
| --- | --- |

1)

Arif Qasmani
  (alias a) Muhammad Arif Qasmani
  , b) Muhammad 'Arif Qasmani
  , c) Mohammad Arif Qasmani
  , d) Arif Umer, e) Qasmani Baba, f) Memon Baba, g) Baba Ji). Adrese: House Number 136, KDA Scheme No. 1, Tipu Sultan Road, Karachi, Pakistāna. Dzimšanas datums: Aptuveni 1944. gads. Dzimšanas vieta: Pakistāna. Valstspiederība: Pakistānas. Cita informācija: apcietinājumā 2009. gada jūnijā. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.6.2009.

| 2) | Mohammed Yahya Mujahid
  (alias Mohammad Yahya Aziz). Dzimšanas datums: 1961. gada 12. marts. Dzimšanas vieta: Lahore, Punjab Province, Pakistāna. Valstspiederība: Pakistānas. Valsts identifikācijas Nr.: 35404-1577309-9 (Pakistānas valsts identifikācijas numurs). Cita informācija: apcietinājumā 2009. gada jūnijā. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.6.2009. |
| --- | --- |

2)

Mohammed Yahya Mujahid
  (alias Mohammad Yahya Aziz). Dzimšanas datums: 1961. gada 12. marts. Dzimšanas vieta: Lahore, Punjab Province, Pakistāna. Valstspiederība: Pakistānas. Valsts identifikācijas Nr.: 35404-1577309-9 (Pakistānas valsts identifikācijas numurs). Cita informācija: apcietinājumā 2009. gada jūnijā. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.6.2009.

| 3) | Fazeel-A-Tul Shaykh Abu Mohammed Ameen Al-Peshawari
  (alias a) Shaykh Aminullah, b) Sheik Aminullah, c) Abu Mohammad Aminullah Peshawari
  , d) Abu Mohammad Amin Bishawri, e) Abu Mohammad Shaykh Aminullah Al-Bishauri
  , f) Shaykh Abu Mohammed Ameen al-Peshawari
  , g) Shaykh Aminullah Al-Peshawari
  ). Adrese: Ganj District, Peshawar, Pakistāna. Dzimšanas datums: a) aptuveni 1967. gads, b) aptuveni 1961. gads, c) aptuveni 1973. gads. Dzimšanas vieta: Konar province, Afganistāna. Cita informācija: apcietinājumā 2009. gada jūnijā. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.6.2009. |
| --- | --- |

3)

Fazeel-A-Tul Shaykh Abu Mohammed Ameen Al-Peshawari
  (alias a) Shaykh Aminullah, b) Sheik Aminullah, c) Abu Mohammad Aminullah Peshawari
  , d) Abu Mohammad Amin Bishawri, e) Abu Mohammad Shaykh Aminullah Al-Bishauri
  , f) Shaykh Abu Mohammed Ameen al-Peshawari
  , g) Shaykh Aminullah Al-Peshawari
  ). Adrese: Ganj District, Peshawar, Pakistāna. Dzimšanas datums: a) aptuveni 1967. gads, b) aptuveni 1961. gads, c) aptuveni 1973. gads. Dzimšanas vieta: Konar province, Afganistāna. Cita informācija: apcietinājumā 2009. gada jūnijā. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.6.2009.

---

| 10.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 179/56 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 179/56

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 602/2009

(2009. gada 9. jūlijs),

ar ko nosaka maksimālo sviesta iepirkuma cenu 8. individuālajā uzaicinājumā saskaņā ar konkursa procedūru, kas izsludināta ar Regulu (EK) Nr. 186/2009

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 43. pantu saistībā ar 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2009 (2) saskaņā ar noteikumiem Komisijas 2008. gada 5. februāra Regulā (EK) Nr. 105/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 piemērošanai attiecībā uz intervenci sviesta tirgū (3), uzsāk konkursa procedūru sviesta iepirkumam laika posmam, kas beidzas 2009. gada 31. augustā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2009 (2) saskaņā ar noteikumiem Komisijas 2008. gada 5. februāra Regulā (EK) Nr. 105/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 piemērošanai attiecībā uz intervenci sviesta tirgū (3), uzsāk konkursa procedūru sviesta iepirkumam laika posmam, kas beidzas 2009. gada 31. augustā.

| (2) | Ņemot vērā piedāvājumus, kas saņemti pēc individuālajiem uzaicinājumiem, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 105/2008 16. panta 2. punktu nosaka maksimālo iepirkuma cenu vai nolemj piedāvājumus noraidīt. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā piedāvājumus, kas saņemti pēc individuālajiem uzaicinājumiem, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 105/2008 16. panta 2. punktu nosaka maksimālo iepirkuma cenu vai nolemj piedāvājumus noraidīt.

| (3) | Pamatojoties uz saņemtajiem piedāvājumiem pēc 8. individuālā uzaicinājuma, ir jānosaka maksimālā iepirkuma cena. |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz saņemtajiem piedāvājumiem pēc 8. individuālā uzaicinājuma, ir jānosaka maksimālā iepirkuma cena.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

8. individuālajā uzaicinājumā saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 186/2009 izsludināto konkursa procedūru sviesta iepirkšanai, kurā piedāvājumu iesniegšanas termiņš bija 2009. gada 7. jūlijā, maksimālā iepirkuma cena ir EUR 220,00/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 10. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 9. jūlijā

Komisijas vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 64, 10.3.2009., 3. lpp.

2

(3)  OV L 32, 6.2.2008., 3. lpp.

3

---

| 10.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 179/57 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 179/57

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 603/2009

(2009. gada 9. jūlijs),

ar ko nosaka maksimālo vājpiena pulvera iepirkuma cenu 6. individuālajā uzaicinājumā saskaņā ar uzaicinājumu uz konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 310/2009

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 43. pantu saistībā ar 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 310/2009 (2) saskaņā ar noteikumiem Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 214/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 piemērošanai attiecībā uz intervenci sausā vājpiena pulvera tirgū (3), uzsāk konkursa procedūru vājpiena pulvera iepirkumam laika posmam, kas beidzas 2009. gada 31. augustā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 310/2009 (2) saskaņā ar noteikumiem Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 214/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 piemērošanai attiecībā uz intervenci sausā vājpiena pulvera tirgū (3), uzsāk konkursa procedūru vājpiena pulvera iepirkumam laika posmam, kas beidzas 2009. gada 31. augustā.

| (2) | Ņemot vērā piedāvājumus, kas saņemti pēc individuālajiem uzaicinājumiem, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 214/2001 17. pantu nosaka maksimālo iepirkuma cenu vai nolemj piedāvājumus noraidīt. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā piedāvājumus, kas saņemti pēc individuālajiem uzaicinājumiem, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 214/2001 17. pantu nosaka maksimālo iepirkuma cenu vai nolemj piedāvājumus noraidīt.

| (3) | Pamatojoties uz saņemtajiem piedāvājumiem pēc 6. individuālā uzaicinājuma, ir jānosaka maksimālā iepirkuma cena. |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz saņemtajiem piedāvājumiem pēc 6. individuālā uzaicinājuma, ir jānosaka maksimālā iepirkuma cena.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

6. individuālajā uzaicinājumā saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 310/2009 izsludināto konkursa procedūru vājpiena pulvera iepirkšanai, kurā piedāvājumu iesniegšanas termiņš bija 2009. gada 7. jūlijā, maksimālā iepirkuma cena ir EUR 167,90/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 10. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 9. jūlijā

Komisijas vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 97, 16.4.2009., 13. lpp.

2

(3)  OV L 37, 7.2.2001., 100. lpp.

3

---

| 10.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 179/58 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 179/58

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 604/2009

(2009. gada 9. jūlijs),

ar ko nosaka sviesta eksporta kompensācijas maksimālo apjomu saskaņā ar pastāvīgo konkursu, kas paredzēts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 164. panta 2. punktu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2008. gada 27. jūnija Regulā (EK) Nr. 619/2008, ar ko izsludina pastāvīgu konkursu par eksporta kompensācijām attiecībā uz dažiem piena produktiem (2), ir paredzēta pastāvīga konkursa procedūra. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2008. gada 27. jūnija Regulā (EK) Nr. 619/2008, ar ko izsludina pastāvīgu konkursu par eksporta kompensācijām attiecībā uz dažiem piena produktiem (2), ir paredzēta pastāvīga konkursa procedūra.

| (2) | Saskaņā ar 6. pantu Komisijas 2007. gada 10. decembra Regulā (EK) Nr. 1454/2007, ar ko dažiem lauksaimniecības produktiem nosaka kopīgus noteikumus par konkursa procedūru eksporta kompensāciju noteikšanai (3), un pēc konkursam iesniegto piedāvājumu izskatīšanas ir jānosaka eksporta kompensācijas maksimālais apjoms attiecībā uz konkursa posmu, kas beidzas 2009. gada 7. jūlijā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 6. pantu Komisijas 2007. gada 10. decembra Regulā (EK) Nr. 1454/2007, ar ko dažiem lauksaimniecības produktiem nosaka kopīgus noteikumus par konkursa procedūru eksporta kompensāciju noteikšanai (3), un pēc konkursam iesniegto piedāvājumu izskatīšanas ir jānosaka eksporta kompensācijas maksimālais apjoms attiecībā uz konkursa posmu, kas beidzas 2009. gada 7. jūlijā.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saistībā ar pastāvīgo konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008, attiecībā uz konkursa posmu, kurš beidzas 2009. gada 7. jūlijā, kompensācijas maksimālais apjoms par produktiem un galamērķiem, kas uzskaitīti minētās regulas 1. panta a) un b) punktā un 2. pantā, ir noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 10. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 9. jūlijā

Komisijas vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 168, 28.6.2008., 20. lpp.

2

(3)  OV L 325, 11.12.2007., 69. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Produkts | Eksporta kompensācijas nomenklatūras kods | Maksimālais eksporta kompensācijas apjoms eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 619/2008 2. pantā |
| Sviests | ex ex 0405 10 19 9700 | 70,00 |
| Sviesta eļļa | ex ex 0405 90 10 9000 | 84,50 |

(EUR/100 kg)

Produkts

Eksporta kompensācijas nomenklatūras kods

Maksimālais eksporta kompensācijas apjoms eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 619/2008 2. pantā

Sviests

ex ex 0405 10 19 9700

70,00

Sviesta eļļa

ex ex 0405 90 10 9000

84,50

---

| 10.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 179/60 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 179/60

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 605/2009

(2009. gada 9. jūlijs),

ar ko nosaka sausā vājpiena eksporta kompensācijas maksimālo apjomu saskaņā ar pastāvīgo konkursu, kas paredzēts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 164. panta 2. punktu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2008. gada 27. jūnija Regulā (EK) Nr. 619/2008, ar ko izsludina pastāvīgu konkursu par eksporta kompensācijām attiecībā uz dažiem piena produktiem (2), ir paredzēta pastāvīga konkursa procedūra. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2008. gada 27. jūnija Regulā (EK) Nr. 619/2008, ar ko izsludina pastāvīgu konkursu par eksporta kompensācijām attiecībā uz dažiem piena produktiem (2), ir paredzēta pastāvīga konkursa procedūra.

| (2) | Saskaņā ar 6. pantu Komisijas 2007. gada 10. decembra Regulā (EK) Nr. 1454/2007, ar ko dažiem lauksaimniecības produktiem nosaka kopīgus noteikumus par konkursa procedūru eksporta kompensāciju noteikšanai (3), un pēc konkursam iesniegto piedāvājumu izskatīšanas ir jānosaka eksporta kompensācijas maksimālais apjoms attiecībā uz konkursa posmu, kas beidzas 2009. gada 7. jūlija. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 6. pantu Komisijas 2007. gada 10. decembra Regulā (EK) Nr. 1454/2007, ar ko dažiem lauksaimniecības produktiem nosaka kopīgus noteikumus par konkursa procedūru eksporta kompensāciju noteikšanai (3), un pēc konkursam iesniegto piedāvājumu izskatīšanas ir jānosaka eksporta kompensācijas maksimālais apjoms attiecībā uz konkursa posmu, kas beidzas 2009. gada 7. jūlija.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saistībā ar pastāvīgo konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008, konkursa posmam, kurš beidzas 2009. gada 7. jūlija, maksimālais kompensācijas apjoms par produktu un galamērķiem, kas uzskaitīti minētās regulas 1. panta c) punktā un 2. pantā, ir EUR 25,80/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 10. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 9. jūlijā

Komisijas vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 168, 28.6.2008., 20. lpp.

2

(3)  OV L 325, 11.12.2007., 69. lpp.

3

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

| 10.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 179/61 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 179/61

---

PADOMES LĒMUMS, KAS PIEŅEMTS, TIEKOTIES VALSTU VAI TO VALDĪBU VADĪTĀJIEM,

(2009. gada 9. jūlijs),

ar kuru izvirza personu, ko tā paredz iecelt par Komisijas priekšsēdētāju laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam

(2009/532/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, TIEKOTIES VALSTU VAI TO VALDĪBU VADĪTĀJIEM,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 231. panta 1. punkta otro un trešo daļu un 214. panta 2. punkta pirmo daļu, kā arī protokolu par Eiropas Savienības paplašināšanos un jo īpaši tā 4. panta 3. punktu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo José Manuel DURÃO BARROSO kungs tiek izvirzīts par personu, kuru Padome paredz iecelt par Komisijas priekšsēdētāju laikposmam no 2009. gada 1. novembra līdz 2014. gada 31. oktobrim.

2. pants

Šo lēmumu nosūta Eiropas Parlamentam.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2009. gada 9. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

F. REINFELDT

---

Komisija

| 10.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 179/62 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 179/62

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 9. jūlijs),

ar kuru groza Lēmumu 2008/22/EK, kas nosaka kārtību, kādā īstenojams Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 573/2007/EK, ar ko laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Bēgļu fondu kā daļu no Vispārīgās programmas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība”, attiecībā uz dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmām, administratīvās un finanšu pārvaldības noteikumiem un Fonda līdzfinansēto projektu izdevumu atbilstību

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 5251)

(Autentisks ir tikai teksts angļu, bulgāru, čehu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā)

(2009/533/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. maija Lēmumu Nr. 573/2007/EK, ar ko laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Bēgļu fondu kā daļu no Vispārīgās programmas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība” un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 2004/904/EK (1), un jo īpaši tā 23. pantu un 35. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Ņemot vērā pieredzi, kas gūta pēc fonda darbības sākšanas, ir lietderīgi pagarināt gada programmu atbilstības laikposmu, lai dalībvalstis varētu efektīvi īstenot fondu un lai pielāgotu noslēguma ziņojuma par gada programmu īstenošanu iesniegšanas grafiku. |
| --- | --- |

(1)

Ņemot vērā pieredzi, kas gūta pēc fonda darbības sākšanas, ir lietderīgi pagarināt gada programmu atbilstības laikposmu, lai dalībvalstis varētu efektīvi īstenot fondu un lai pielāgotu noslēguma ziņojuma par gada programmu īstenošanu iesniegšanas grafiku.

| (2) | Turklāt ir lietderīgi pieņemt procedūru, ar kādu dalībvalstis iesniedz pārskatītās gada programmas. |
| --- | --- |

(2)

Turklāt ir lietderīgi pieņemt procedūru, ar kādu dalībvalstis iesniedz pārskatītās gada programmas.

| (3) | Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Apvienotajai Karalistei ir saistošs pamatdokuments un tādējādi arī šis lēmums. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Apvienotajai Karalistei ir saistošs pamatdokuments un tādējādi arī šis lēmums.

| (4) | Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Īrijai ir saistošs pamatdokuments un tādējādi arī šis lēmums. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Īrijai ir saistošs pamatdokuments un tādējādi arī šis lēmums.

| (5) | Saskaņā ar 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, šis lēmums nav Dānijai saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, šis lēmums nav Dānijai saistošs un nav jāpiemēro.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi kopējā komiteja “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība”, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi kopējā komiteja “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība”,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Komisijas Lēmumu 2008/22/EK (2) groza šādi.

| 1. | Lēmuma 23. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Lai pārskatītu gada programmu, ko Komisija apstiprinājusi saskaņā ar pamatdokumenta 20. panta 5. punktu, attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai pārskatītu gada programmas projektu vēlākais trīs mēnešus pirms atbilstības perioda beigām. Komisija izskata un pēc iespējas drīzāk apstiprina pārskatīto programmu saskaņā ar procedūru, kas paredzēta pamatdokumenta 20. panta 5. punktā.” |
| --- | --- |

1.

Lēmuma 23. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Lai pārskatītu gada programmu, ko Komisija apstiprinājusi saskaņā ar pamatdokumenta 20. panta 5. punktu, attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai pārskatītu gada programmas projektu vēlākais trīs mēnešus pirms atbilstības perioda beigām. Komisija izskata un pēc iespējas drīzāk apstiprina pārskatīto programmu saskaņā ar procedūru, kas paredzēta pamatdokumenta 20. panta 5. punktā.”

| 2. | Lēmuma 5. pielikuma A daļas 4.1. punktā vārdus “Saraksts ar maksājumiem, kurus paredzēts atgūt, kāds tas ir (N + 2). gada 30. jūnijā (N = šīs gada programmas gads)” aizstāj ar vārdiem “Saraksts ar maksājumiem, kurus paredzēts atgūt sešu mēnešu laikā pēc izdevumu atbilstības termiņa beigām”. |
| --- | --- |

2.

Lēmuma 5. pielikuma A daļas 4.1. punktā vārdus “Saraksts ar maksājumiem, kurus paredzēts atgūt, kāds tas ir (N + 2). gada 30. jūnijā (N = šīs gada programmas gads)” aizstāj ar vārdiem “Saraksts ar maksājumiem, kurus paredzēts atgūt sešu mēnešu laikā pēc izdevumu atbilstības termiņa beigām”.

| 3. | Lēmuma 11. pielikuma I.4.1. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “1. | Projekta izmaksām jārodas un attiecīgajiem maksājumiem jābūt izdarītiem (izņemot amortizāciju) pēc tā gada 1. janvāra, kas minēts finansēšanas lēmumā, ar kuru apstiprinātas dalībvalsts gada programmas. Atbilstības laikposms ir līdz (N (3) + 2). gada 30. jūnijam, kas nozīmē, ka projekta izdevumiem ir jārodas pirms šā datuma. |
| --- | --- | --- |

3.

Lēmuma 11. pielikuma I.4.1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.

Projekta izmaksām jārodas un attiecīgajiem maksājumiem jābūt izdarītiem (izņemot amortizāciju) pēc tā gada 1. janvāra, kas minēts finansēšanas lēmumā, ar kuru apstiprinātas dalībvalsts gada programmas. Atbilstības laikposms ir līdz (N (3) + 2). gada 30. jūnijam, kas nozīmē, ka projekta izdevumiem ir jārodas pirms šā datuma.

| 4. | Lēmuma 11. pielikuma V.3. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “3. | Ar tehnisko palīdzību saistītajiem pasākumiem un attiecīgajiem maksājumiem jābūt veiktiem pēc tā gada 1. janvāra, kas minēts finansēšanas lēmumā, ar kuru apstiprinātas dalībvalsts gada programmas. Atbilstības laikposms ilgst vēlākais līdz noslēguma ziņojuma par gada programmu īstenošanu iesniegšanas termiņa beigām.” |
| --- | --- | --- |

4.

Lēmuma 11. pielikuma V.3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.

Ar tehnisko palīdzību saistītajiem pasākumiem un attiecīgajiem maksājumiem jābūt veiktiem pēc tā gada 1. janvāra, kas minēts finansēšanas lēmumā, ar kuru apstiprinātas dalībvalsts gada programmas. Atbilstības laikposms ilgst vēlākais līdz noslēguma ziņojuma par gada programmu īstenošanu iesniegšanas termiņa beigām.”

2. pants

Šo lēmumu piemēro visām gada programmām, kurām tā pieņemšanas dienā nav veikta pienākošos summu nomaksa.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Beļģijas Karalistei, Bulgārijas Republikai, Čehijas Republikai, Vācijas Federatīvajai Republikai, Igaunijas Republikai, Īrijai, Grieķijas Republikai, Spānijas Karalistei, Francijas Republikai, Itālijas Republikai, Kipras Republikai, Latvijas Republikai, Lietuvas Republikai, Luksemburgas Lielhercogistei, Ungārijas Republikai, Maltas Republikai, Nīderlandes Karalistei, Austrijas Republikai, Polijas Republikai, Portugāles Republikai, Rumānijai, Slovēnijas Republikai, Slovākijas Republikai, Somijas Republikai, Zviedrijas Karalistei un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.

Briselē, 2009. gada 9. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Jacques BARROT

---

(1)  OV L 144, 6.6.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 7, 10.1.2008., 1. lpp.

2

(3)  “N” ir gads, kas minēts finansēšanas lēmumā, ar kuru apstiprinātas dalībvalstu gada programmas.”

3

---

| 10.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 179/64 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 179/64

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 9. jūlijs),

ar kuru groza Lēmumu 2008/457/EK, kas nosaka kārtību, kādā īstenojams Padomes Lēmums 2007/435/EK, ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fondu kā daļu no Vispārīgās programmas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība”, attiecībā uz dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmām, administratīvās un finanšu pārvaldības noteikumiem un Fonda līdzfinansēto projektu izdevumu atbilstību

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 5257)

(Autentisks ir tikai teksts angļu, bulgāru, čehu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā)

(2009/534/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 25. jūnija Lēmumu 2007/435/EK, ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fondu kā daļu no Vispārīgās programmas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība” (1), un jo īpaši tā 21. pantu un 33. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Ņemot vērā pieredzi, kas gūta pēc fonda darbības sākšanas, ir lietderīgi pagarināt gada programmu atbilstības laikposmu, lai dalībvalstis varētu efektīvi īstenot fondu, un pielāgot noslēguma ziņojuma par gada programmu īstenošanu iesniegšanas grafiku. |
| --- | --- |

(1)

Ņemot vērā pieredzi, kas gūta pēc fonda darbības sākšanas, ir lietderīgi pagarināt gada programmu atbilstības laikposmu, lai dalībvalstis varētu efektīvi īstenot fondu, un pielāgot noslēguma ziņojuma par gada programmu īstenošanu iesniegšanas grafiku.

| (2) | Turklāt ir lietderīgi pieņemt procedūru, ar kādu dalībvalstis iesniedz pārskatītās gada programmas. |
| --- | --- |

(2)

Turklāt ir lietderīgi pieņemt procedūru, ar kādu dalībvalstis iesniedz pārskatītās gada programmas.

| (3) | Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Apvienotajai Karalistei ir saistošs pamatdokuments un tādējādi arī šis lēmums. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Apvienotajai Karalistei ir saistošs pamatdokuments un tādējādi arī šis lēmums.

| (4) | Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Īrijai ir saistošs pamatdokuments un tādējādi arī šis lēmums. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Īrijai ir saistošs pamatdokuments un tādējādi arī šis lēmums.

| (5) | Saskaņā ar 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, šis lēmums nav Dānijai saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, šis lēmums nav Dānijai saistošs un nav jāpiemēro.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi kopējā komiteja “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība”, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi kopējā komiteja “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība”,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Komisijas Lēmumu 2008/457/EK (2) groza šādi.

| 1) | Lēmuma 23. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Lai pārskatītu gada programmu, ko Komisija apstiprinājusi saskaņā ar pamatdokumenta 19. panta 4. punktu, attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai pārskatītu gada programmas projektu vēlākais trīs mēnešus pirms atbilstības perioda beigām. Komisija izskata un pēc iespējas drīzāk apstiprina pārskatīto programmu saskaņā ar procedūru, kas paredzēta pamatdokumenta 19. panta 4. punktā.” |
| --- | --- |

1)

Lēmuma 23. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Lai pārskatītu gada programmu, ko Komisija apstiprinājusi saskaņā ar pamatdokumenta 19. panta 4. punktu, attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai pārskatītu gada programmas projektu vēlākais trīs mēnešus pirms atbilstības perioda beigām. Komisija izskata un pēc iespējas drīzāk apstiprina pārskatīto programmu saskaņā ar procedūru, kas paredzēta pamatdokumenta 19. panta 4. punktā.”

| 2) | Lēmuma V pielikuma A daļas 4.1. punktā vārdus “Saraksts ar maksājumiem, kurus paredzēts atgūt, kāds tas ir (N + 2). gada 30. jūnijā (N = šīs gada programmas gads)” aizstāj ar vārdiem “Saraksts ar maksājumiem, kurus paredzēts atgūt sešu mēnešu laikā pēc izdevumu atbilstības termiņa beigām”. |
| --- | --- |

2)

Lēmuma V pielikuma A daļas 4.1. punktā vārdus “Saraksts ar maksājumiem, kurus paredzēts atgūt, kāds tas ir (N + 2). gada 30. jūnijā (N = šīs gada programmas gads)” aizstāj ar vārdiem “Saraksts ar maksājumiem, kurus paredzēts atgūt sešu mēnešu laikā pēc izdevumu atbilstības termiņa beigām”.

| 3) | Lēmuma XI pielikuma I.4.1. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “1) | Projekta izmaksām jārodas un attiecīgajiem maksājumiem jābūt izdarītiem (izņemot amortizāciju) pēc tā gada 1. janvāra, kas minēts finansēšanas lēmumā, ar kuru apstiprinātas dalībvalsts gada programmas. Atbilstības laikposms ir līdz (N (3) + 2). gada 30. jūnijam, kas nozīmē, ka projekta izdevumiem ir jārodas pirms šā datuma. |
| --- | --- | --- |

3)

Lēmuma XI pielikuma I.4.1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1)

Projekta izmaksām jārodas un attiecīgajiem maksājumiem jābūt izdarītiem (izņemot amortizāciju) pēc tā gada 1. janvāra, kas minēts finansēšanas lēmumā, ar kuru apstiprinātas dalībvalsts gada programmas. Atbilstības laikposms ir līdz (N (3) + 2). gada 30. jūnijam, kas nozīmē, ka projekta izdevumiem ir jārodas pirms šā datuma.

| 4) | Lēmuma XI pielikuma V.3. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “3) | Ar tehnisko palīdzību saistītajiem pasākumiem un attiecīgajiem maksājumiem jābūt veiktiem pēc tā gada 1. janvāra, kas minēts finansēšanas lēmumā, ar kuru apstiprinātas dalībvalsts gada programmas. Atbilstības laikposms ilgst vēlākais līdz noslēguma ziņojuma par gada programmu īstenošanu iesniegšanas termiņa beigām.” |
| --- | --- | --- |

4)

Lēmuma XI pielikuma V.3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3)

Ar tehnisko palīdzību saistītajiem pasākumiem un attiecīgajiem maksājumiem jābūt veiktiem pēc tā gada 1. janvāra, kas minēts finansēšanas lēmumā, ar kuru apstiprinātas dalībvalsts gada programmas. Atbilstības laikposms ilgst vēlākais līdz noslēguma ziņojuma par gada programmu īstenošanu iesniegšanas termiņa beigām.”

2. pants

Šo lēmumu piemēro visām gada programmām, kurām tā pieņemšanas dienā nav veikta pienākošos summu nomaksa.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Beļģijas Karalistei, Bulgārijas Republikai, Čehijas Republikai, Vācijas Federatīvajai Republikai, Igaunijas Republikai, Īrijai, Grieķijas Republikai, Spānijas Karalistei, Francijas Republikai, Itālijas Republikai, Kipras Republikai, Latvijas Republikai, Lietuvas Republikai, Luksemburgas Lielhercogistei, Ungārijas Republikai, Maltas Republikai, Nīderlandes Karalistei, Austrijas Republikai, Polijas Republikai, Portugāles Republikai, Rumānijai, Slovēnijas Republikai, Slovākijas Republikai, Somijas Republikai, Zviedrijas Karalistei un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.

Briselē, 2009. gada 9. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Jacques BARROT

---

(1)  OV L 168, 28.6.2007., 18. lpp.

1

(2)  OV L 167, 27.6.2008., 69. lpp.

2

(3)  “N” ir gads, kas minēts finansēšanas lēmumā, ar kuru apstiprinātas dalībvalstu gada programmas.”;

3

---

| 10.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 179/66 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 179/66

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 9. jūlijs),

ar ko principā atzīst tās dokumentācijas pilnīgumu, kura iesniegta sīkākai izskatīšanai saistībā ar iespējamo BAS 650 F iekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 5369)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/535/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 6. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 91/414/EEK paredzēts izstrādāt to darbīgo vielu Kopienas sarakstu, kuras atļauts izmantot augu aizsardzības līdzekļos. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 91/414/EEK paredzēts izstrādāt to darbīgo vielu Kopienas sarakstu, kuras atļauts izmantot augu aizsardzības līdzekļos.

| (2) | Uzņēmums BASF SE2008. gada 26. septembrī Nīderlandes iestādēm iesniedza dokumentāciju par darbīgo vielu BAS 650 F līdz ar pieteikumu tās iekļaušanai Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Uzņēmums BASF SE2008. gada 26. septembrī Nīderlandes iestādēm iesniedza dokumentāciju par darbīgo vielu BAS 650 F līdz ar pieteikumu tās iekļaušanai Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā.

| (3) | Nīderlandes iestādes Komisijai norādīja, ka sākotnējā pārbaudē izskatītā dokumentācija par attiecīgo darbīgo vielu šķietami atbilst tām prasībām attiecībā uz datiem un informāciju, kas noteiktas Direktīvas 91/414/EEK II pielikumā. Iesniegtā dokumentācija atbilst arī Direktīvas 91/414/EEK III pielikumā noteiktajām datu un informācijas prasībām attiecībā uz vienu augu aizsardzības līdzekli, kura sastāvā ir attiecīgā darbīgā viela. Saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu attiecīgais iesniedzējs pēc tam nosūtīja dokumentāciju Komisijai un citām dalībvalstīm un par to informēja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgo komiteju. |
| --- | --- |

(3)

Nīderlandes iestādes Komisijai norādīja, ka sākotnējā pārbaudē izskatītā dokumentācija par attiecīgo darbīgo vielu šķietami atbilst tām prasībām attiecībā uz datiem un informāciju, kas noteiktas Direktīvas 91/414/EEK II pielikumā. Iesniegtā dokumentācija atbilst arī Direktīvas 91/414/EEK III pielikumā noteiktajām datu un informācijas prasībām attiecībā uz vienu augu aizsardzības līdzekli, kura sastāvā ir attiecīgā darbīgā viela. Saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu attiecīgais iesniedzējs pēc tam nosūtīja dokumentāciju Komisijai un citām dalībvalstīm un par to informēja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgo komiteju.

| (4) | Ar šo lēmumu Kopienas līmenī oficiāli jāapstiprina, ka dokumentāciju uzskata par atbilstošu II pielikumā noteiktajām datu un informācijas prasībām un vismaz attiecībā uz vienu augu aizsardzības līdzekli, kas satur attiecīgo darbīgo vielu, – Direktīvas 91/414/EEK III pielikuma prasībām. |
| --- | --- |

(4)

Ar šo lēmumu Kopienas līmenī oficiāli jāapstiprina, ka dokumentāciju uzskata par atbilstošu II pielikumā noteiktajām datu un informācijas prasībām un vismaz attiecībā uz vienu augu aizsardzības līdzekli, kas satur attiecīgo darbīgo vielu, – Direktīvas 91/414/EEK III pielikuma prasībām.

| (5) | Šis lēmums nedrīkst ierobežot Komisijas tiesības pieprasīt no pieteikuma iesniedzēja papildu datus vai informāciju, lai precizētu konkrētus jautājumus dokumentācijā. |
| --- | --- |

(5)

Šis lēmums nedrīkst ierobežot Komisijas tiesības pieprasīt no pieteikuma iesniedzēja papildu datus vai informāciju, lai precizētu konkrētus jautājumus dokumentācijā.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Neskarot Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 4. punktu, tā dokumentācija par šā lēmuma pielikumā identificēto darbīgo vielu, kura iesniegta Komisijai un dalībvalstīm, lai šo vielu iekļautu minētās direktīvas I pielikumā, principā atbilst prasībām attiecībā uz datiem un informāciju, kas noteiktas minētās direktīvas II pielikumā.

Ņemot vērā ierosinātos izmantošanas veidus, dokumentācija atbilst arī minētās direktīvas III pielikumā noteiktajām datu un informācijas prasībām attiecībā uz vienu augu aizsardzības līdzekli, kura sastāvā ir attiecīgā darbīgā viela.

2. pants

Cik iespējams drīz un ne vēlāk kā viena gada laikā no šā lēmuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ziņotāja dalībvalsts detalizēti pārbauda 1. pantā minēto dokumentāciju un nosūta Komisijai pārbaudes secinājumus, pievienojot ieteikumu par 1. pantā minētās darbīgās vielas iekļaušanu vai neiekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, un iekļaušanas nosacījumus.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 9. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

DARBĪGĀ VIELA, UZ KO ATTIECAS ŠIS LĒMUMS

| Vispārpieņemtais nosaukums, CIPAC identifikācijas numurs | Pieteikuma iesniedzējs | Piemērošanas datums | Ziņotāja dalībvalsts |
| --- | --- | --- | --- |
| Ražotāja izstrādājuma kods: BAS 650 F


  CIPAC Nr.: nav vēl piešķirts
  ISO pieņemts nosaukums: nav vēl piešķirts | BASF SE | 2008. gada 26. septembris | NL |

Vispārpieņemtais nosaukums, CIPAC identifikācijas numurs

Pieteikuma iesniedzējs

Piemērošanas datums

Ziņotāja dalībvalsts

Ražotāja izstrādājuma kods: BAS 650 F

CIPAC Nr.: nav vēl piešķirts

ISO pieņemts nosaukums: nav vēl piešķirts

BASF SE

2008. gada 26. septembris

NL

---

Labojumi

| 10.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 179/68 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 179/68

---

Labojums Komisijas Regulā (EK) Nr. 1031/2008 (2008. gada 19. septembris), ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 291, 2008. gada 31. oktobris
  )

| 1. | 88. lappusē KN koda 0810 90 20 otrajā slejā: |
| --- | --- |

1.

88. lappusē KN koda 0810 90 20 otrajā slejā:

tekstu:

“tamarindi, keđjukoku augïi, lièî, dþekfrûti, sapodillas, pasifloru augïi, karambolas un pitahajas”

lasīt šādi:

“tamarindi, kešjukoku augļi, ličī, džekfrūti, sapodillas, pasifloru augļi, karambolas un pitahajas”.

| 2. | 90. lappusē KN koda 0813 40 65 otrajā slejā: |
| --- | --- |

2.

90. lappusē KN koda 0813 40 65 otrajā slejā:

tekstu:

“tamarindi, keđjukoku augïi, lièî, dþekfrûti, sapodillas, pasifloru augïi, karambolas un pitahajas”

lasīt šādi:

“tamarindi, kešjukoku augļi, ličī, džekfrūti, sapodillas, pasifloru augļi, karambolas un pitahajas”.

---