# Euroopan unionin L 67/2009

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 67 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 52. vuosikerta12. maaliskuu 2009 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 67

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

52. vuosikerta12. maaliskuu 2009

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 188/2009, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2009, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien ja niiden keskeisten osien tuontiin sovellettavia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun päättämisestä | 1 |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 189/2009, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2009, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta ja Thaimaasta peräisin olevien muovisäkkien, -kassien ja -pussien tuonnissa sekä menettelyn päättämisestä tiettyjen Malesiasta peräisin olevien muovisäkkien, -kassien ja -pussien tuonnin osalta annetun asetuksen (EY) N:o 1425/2006 muuttamisesta | 5 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 190/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 7 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 191/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, sokerialan tuotteille tariffikiintiöissä ja etuuskohtelusopimusten mukaisesti 2 ja 6 päivän maaliskuuta 2009 välisenä aikana haettujen tuontitodistusten myöntämiseen sovellettavasta jakokertoimesta | 9 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 192/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, tilastointiin tarkoitettujen yritysrekisterien laatimista koskevan yhteisen kehyksen vahvistamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 177/2008 täytäntöönpanosta komission (Eurostat) ja jäsenvaltioiden välisen luottamuksellisten tietojen vaihtamisen osalta (
  1
  ) | 14 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 193/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa | 22 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 194/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa | 50 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 188/2009, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2009, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien ja niiden keskeisten osien tuontiin sovellettavia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun päättämisestä

1

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 189/2009, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2009, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta ja Thaimaasta peräisin olevien muovisäkkien, -kassien ja -pussien tuonnissa sekä menettelyn päättämisestä tiettyjen Malesiasta peräisin olevien muovisäkkien, -kassien ja -pussien tuonnin osalta annetun asetuksen (EY) N:o 1425/2006 muuttamisesta

5

Komission asetus (EY) N:o 190/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

7

Komission asetus (EY) N:o 191/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, sokerialan tuotteille tariffikiintiöissä ja etuuskohtelusopimusten mukaisesti 2 ja 6 päivän maaliskuuta 2009 välisenä aikana haettujen tuontitodistusten myöntämiseen sovellettavasta jakokertoimesta

9

*

Komission asetus (EY) N:o 192/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, tilastointiin tarkoitettujen yritysrekisterien laatimista koskevan yhteisen kehyksen vahvistamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 177/2008 täytäntöönpanosta komission (Eurostat) ja jäsenvaltioiden välisen luottamuksellisten tietojen vaihtamisen osalta (
  1
  )

1

14

*

Komission asetus (EY) N:o 193/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa

22

*

Komission asetus (EY) N:o 194/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa

50

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Komissio |
| | | 2009/180/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 11 päivänä maaliskuuta 2009, standardin EN 12312–9:2005 Lentokenttälaitteet – Erityisvaatimukset – Osa 9: Kontti- ja pallettilastaajat viitetietojen rajoitetusta julkaisemisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/37/EY mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 1551)

   (
  1
  ) | 85 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

2009/180/EY

*

Komission päätös, tehty 11 päivänä maaliskuuta 2009, standardin EN 12312–9:2005 Lentokenttälaitteet – Erityisvaatimukset – Osa 9: Kontti- ja pallettilastaajat viitetietojen rajoitetusta julkaisemisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/37/EY mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 1551)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 1551)

1

85

| | | III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET |
| | * | Neuvoston yhteinen toiminta 2009/181/YUTP, hyväksytty 11 päivänä maaliskuuta 2009, Euroopan unionin erityisedustajan nimittämisestä Bosnia ja Hertsegovinaan | 88 |

III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

*

Neuvoston yhteinen toiminta 2009/181/YUTP, hyväksytty 11 päivänä maaliskuuta 2009, Euroopan unionin erityisedustajan nimittämisestä Bosnia ja Hertsegovinaan

88

| | | IV   Muut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN TALOUSALUE |
| | | EFTA-valtioiden pysyvä komitea |
| | * | EFTA-valtioiden pysyvän komitean päätös N:o 5/2008/PK, tehty 4 päivänä joulukuuta 2008, pysyvän komitean päätösten N:o 5/2004/PK ja N:o 1/2007/PK ETA:n rahoitusjärjestelmän kustannusjakoperiaatteen muuttamisesta | 93 |

IV   Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

EFTA-valtioiden pysyvä komitea

*

EFTA-valtioiden pysyvän komitean päätös N:o 5/2008/PK, tehty 4 päivänä joulukuuta 2008, pysyvän komitean päätösten N:o 5/2004/PK ja N:o 1/2007/PK ETA:n rahoitusjärjestelmän kustannusjakoperiaatteen muuttamisesta

93

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 12.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 67/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 188/2009,

annettu 9 päivänä maaliskuuta 2009,

Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien ja niiden keskeisten osien tuontiin sovellettavia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun päättämisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Tutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1174/2005 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien ja niiden keskeisten osien tuonnissa. Alkuperäisessä tutkimuksessa käytettiin tutkimusajanjaksona 1 päivän huhtikuuta 2003 ja 31 päivän maaliskuuta 2004 välistä ajanjaksoa. |
| --- | --- |

(1)

Tutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1174/2005 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien ja niiden keskeisten osien tuonnissa. Alkuperäisessä tutkimuksessa käytettiin tutkimusajanjaksona 1 päivän huhtikuuta 2003 ja 31 päivän maaliskuuta 2004 välistä ajanjaksoa.

| (2) | Neuvosto selkeytti alkuperäisen tutkimuksen tuotteen määrittelyä asetuksella (EY) N:o 684/2008 (3). |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto selkeytti alkuperäisen tutkimuksen tuotteen määrittelyä asetuksella (EY) N:o 684/2008 (3).

2.   Tarkastelua koskeva pyyntö

| (3) | Tämä osittainen välivaiheen tarkastelu käynnistettiin kiinalaisen viejän, Yale (Hangzhou) Industrial Products Co. Ltd -yrityksen, jäljempänä ’Yale’, esittämän pyynnön ja sen toimittamien tietojen perusteella. Tietojen mukaan olosuhteet, joiden perusteella Yalea koskevat toimenpiteet vahvistettiin, ovat muuttuneet, ja muutokset ovat pysyviä luonteeltaan. Yale toimitti alustavaa näyttöä, jonka mukaan se täyttää markkinatalouskohtelun edellytykset ja normaaliarvon vertailu sen omien kustannusten ja yhteisöön suuntautuvan viennin hintojen perusteella johtaisi toimenpiteiden tämänhetkistä tasoa huomattavasti alhaisempaan polkumyyntimarginaaliin. Polkumyynnin vaikutusten korjaaminen ei tästä syystä enää vaikuttaisi edellyttävän nykytasoisten, aiemmin määritettyyn polkumyynnin tasoon perustuvien toimenpiteiden soveltamista. |
| --- | --- |

(3)

Tämä osittainen välivaiheen tarkastelu käynnistettiin kiinalaisen viejän, Yale (Hangzhou) Industrial Products Co. Ltd -yrityksen, jäljempänä ’Yale’, esittämän pyynnön ja sen toimittamien tietojen perusteella. Tietojen mukaan olosuhteet, joiden perusteella Yalea koskevat toimenpiteet vahvistettiin, ovat muuttuneet, ja muutokset ovat pysyviä luonteeltaan. Yale toimitti alustavaa näyttöä, jonka mukaan se täyttää markkinatalouskohtelun edellytykset ja normaaliarvon vertailu sen omien kustannusten ja yhteisöön suuntautuvan viennin hintojen perusteella johtaisi toimenpiteiden tämänhetkistä tasoa huomattavasti alhaisempaan polkumyyntimarginaaliin. Polkumyynnin vaikutusten korjaaminen ei tästä syystä enää vaikuttaisi edellyttävän nykytasoisten, aiemmin määritettyyn polkumyynnin tasoon perustuvien toimenpiteiden soveltamista.

3.   Tarkastelua koskeva tutkimus

| (4) | Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että oli olemassa riittävä alustava näyttö osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille panemiseksi, mistä syystä se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen (4) osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti; tämä tarkastelu rajattiin koskemaan polkumyyntiä Yalen osalta. |
| --- | --- |

(4)

Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että oli olemassa riittävä alustava näyttö osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille panemiseksi, mistä syystä se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen (4) osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti; tämä tarkastelu rajattiin koskemaan polkumyyntiä Yalen osalta.

| (5) | Polkumyyntitutkimus käsitti 1 päivän lokakuuta 2006 ja 30 päivän syyskuuta 2007 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. |
| --- | --- |

(5)

Polkumyyntitutkimus käsitti 1 päivän lokakuuta 2006 ja 30 päivän syyskuuta 2007 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’.

| (6) | Komissio ilmoitti tarkastelun vireillepanosta virallisesti Yalelle sekä Kiinan, jäljempänä ’asianomainen maa’, edustajille ja yhteisön tuotannonalalle, sellaisena kuin se on määriteltynä alkuperäisessä tutkimuksessa. Asiaan liittyville osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää kuulemista menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ilmoitti tarkastelun vireillepanosta virallisesti Yalelle sekä Kiinan, jäljempänä ’asianomainen maa’, edustajille ja yhteisön tuotannonalalle, sellaisena kuin se on määriteltynä alkuperäisessä tutkimuksessa. Asiaan liittyville osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää kuulemista menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (7) | Komissio lähetti kyselylomakkeet Yalelle, yhteisön tuotannonalan tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, tiedossa olleille käsikäyttöisten haarukkatrukkien tuottajille Kanadassa, joka valittiin vertailumaaksi alkuperäisessä tutkimuksessa, sekä tiedossa olleille käsikäyttöisten haarukkatrukkien tuottajille Intiassa ja Malesiassa, jotka mainittiin alkuperäisessä tutkimuksessa mahdollisina vaihtoehtoisina vertailumaina. Komissio lähetti myös markkinatalouskohtelun hakemuslomakkeen Yalelle. |
| --- | --- |

(7)

Komissio lähetti kyselylomakkeet Yalelle, yhteisön tuotannonalan tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, tiedossa olleille käsikäyttöisten haarukkatrukkien tuottajille Kanadassa, joka valittiin vertailumaaksi alkuperäisessä tutkimuksessa, sekä tiedossa olleille käsikäyttöisten haarukkatrukkien tuottajille Intiassa ja Malesiassa, jotka mainittiin alkuperäisessä tutkimuksessa mahdollisina vaihtoehtoisina vertailumaina. Komissio lähetti myös markkinatalouskohtelun hakemuslomakkeen Yalelle.

| (8) | Kyselylomakkeeseen saatiin vastauksia samoin kuin huomautuksia ja tietoa Yalelta ja yhdeltä yhteisön tuotannonalan tuottajalta. |
| --- | --- |

(8)

Kyselylomakkeeseen saatiin vastauksia samoin kuin huomautuksia ja tietoa Yalelta ja yhdeltä yhteisön tuotannonalan tuottajalta.

| (9) | Komissio hankki ja tarkisti kaikki markkinatalouskohtelun ja polkumyynnin määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot, kävi läpi toimitetut tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien etuyhteydessä olevien yritysten toimitiloihin:






  — | Yale (Hangzhou) Industrial Products Co. Ltd, Hangzhou, Kiina |
| --- | --- | --- |

(9)

Komissio hankki ja tarkisti kaikki markkinatalouskohtelun ja polkumyynnin määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot, kävi läpi toimitetut tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien etuyhteydessä olevien yritysten toimitiloihin:

—

Yale (Hangzhou) Industrial Products Co. Ltd, Hangzhou, Kiina

| — | Yale Industrial Products GmbH, Velbert, Saksa. |
| --- | --- |

—

Yale Industrial Products GmbH, Velbert, Saksa.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   Tarkasteltavana oleva tuote

| (10) | Tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmä vastaa alkuperäisissä tutkimuksissa käytettyä määritelmää, sellaisena kuin se on selkeytettynä asetuksella (EY) N:o 684/2008. Tarkasteltavana olevan tuotteen muodostavat CN-koodeihin ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 luokiteltavat Kiinasta peräisin olevat ei-itseliikkuvat, tavallisesti kuormalavoilla olevien materiaalien käsittelyyn käytettävät käsikäyttöiset haarukkatrukit sekä niiden keskeiset osat eli alusta ja hydrauliikka. Edellä 1 kappaleessa tarkoitetun lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta annetun asetuksen mukaisesti käsikäyttöisillä haarukkatrukeilla tarkoitetaan trukkeja, joissa on kuormalavojen käsittelyyn tarkoitetut, pyörillä varustetut nostavat haarukkavarret ja jotka on suunniteltu siten, että käyttäjä voi kävellen ja nivellettyä vetoaisaa käyttämällä työntää, vetää ja ohjata niitä käsivoimin sileällä, tasaisella ja kovalla pinnalla. Käsikäyttöiset haarukkatrukit on suunniteltu siten, että kuormaa voidaan nostaa vetoaisaa pumppaamalla niin ylös, että kuormaa voidaan siirtää, eikä niillä ole muita lisätoimintoja tai käyttötarkoituksia, kuten i) kuormien siirtäminen ja nostaminen korkeammalle tai kuormien varastoiminen (korkealle nostavat nostovaunut); ii) kuormalavojen pinoaminen päällekkäin (pinoamistrukit); iii) kuormien nostaminen työskentelytasolle (saksinostimet) tai iv) kuormien nostaminen ja punnitseminen (punnitustrukit). |
| --- | --- |

(10)

Tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmä vastaa alkuperäisissä tutkimuksissa käytettyä määritelmää, sellaisena kuin se on selkeytettynä asetuksella (EY) N:o 684/2008. Tarkasteltavana olevan tuotteen muodostavat CN-koodeihin ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 luokiteltavat Kiinasta peräisin olevat ei-itseliikkuvat, tavallisesti kuormalavoilla olevien materiaalien käsittelyyn käytettävät käsikäyttöiset haarukkatrukit sekä niiden keskeiset osat eli alusta ja hydrauliikka. Edellä 1 kappaleessa tarkoitetun lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta annetun asetuksen mukaisesti käsikäyttöisillä haarukkatrukeilla tarkoitetaan trukkeja, joissa on kuormalavojen käsittelyyn tarkoitetut, pyörillä varustetut nostavat haarukkavarret ja jotka on suunniteltu siten, että käyttäjä voi kävellen ja nivellettyä vetoaisaa käyttämällä työntää, vetää ja ohjata niitä käsivoimin sileällä, tasaisella ja kovalla pinnalla. Käsikäyttöiset haarukkatrukit on suunniteltu siten, että kuormaa voidaan nostaa vetoaisaa pumppaamalla niin ylös, että kuormaa voidaan siirtää, eikä niillä ole muita lisätoimintoja tai käyttötarkoituksia, kuten i) kuormien siirtäminen ja nostaminen korkeammalle tai kuormien varastoiminen (korkealle nostavat nostovaunut); ii) kuormalavojen pinoaminen päällekkäin (pinoamistrukit); iii) kuormien nostaminen työskentelytasolle (saksinostimet) tai iv) kuormien nostaminen ja punnitseminen (punnitustrukit).

2.   Samankaltainen tuote

| (11) | Tarkastelu osoitti, että Yalen Kiinassa tuottamilla ja Kiinan markkinoilla myydyillä käsikäyttöisillä haarukkatrukeilla on samat fyysiset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin yhteisöön viedyillä käsikäyttöisillä haarukkatrukeilla. Tämän vuoksi kyseisten tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(11)

Tarkastelu osoitti, että Yalen Kiinassa tuottamilla ja Kiinan markkinoilla myydyillä käsikäyttöisillä haarukkatrukeilla on samat fyysiset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin yhteisöön viedyillä käsikäyttöisillä haarukkatrukeilla. Tämän vuoksi kyseisten tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

C.   TUTKIMUKSEN TULOKSET

1.   Markkinatalouskohtelu

| (12) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo määritetään kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka ovat osoittaneet täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt vaatimukset, toisin sanoen jos tällaiset vientiä harjoittavat tuottajat osoittavat, että samankaltaisen tuotteen valmistus ja myynti on tapahtunut markkinatalousolosuhteissa. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:






  1. | liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa; |
| --- | --- | --- |

(12)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo määritetään kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka ovat osoittaneet täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt vaatimukset, toisin sanoen jos tällaiset vientiä harjoittavat tuottajat osoittavat, että samankaltaisen tuotteen valmistus ja myynti on tapahtunut markkinatalousolosuhteissa. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:

1.

liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa;

| 2. | yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS) mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan; |
| --- | --- |

2.

yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS) mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan;

| 3. | aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole; |
| --- | --- |

3.

aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;

| 4. | konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden; |
| --- | --- |

4.

konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden;

| 5. | valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan. |
| --- | --- |

5.

valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.

| (13) | Yale haki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palautti vientiä harjoittaville tuottajille tätä tarkoitusta varten toimitetut lomakkeet annetun määräajan kuluessa. |
| --- | --- |

(13)

Yale haki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palautti vientiä harjoittaville tuottajille tätä tarkoitusta varten toimitetut lomakkeet annetun määräajan kuluessa.

| (14) | Komissio hankki tarvittavat tiedot ja tarkasti markkinatalouskohtelua koskevassa hakemuksessa esitetyt tiedot asianomaisen yrityksen toimitiloissa. |
| --- | --- |

(14)

Komissio hankki tarvittavat tiedot ja tarkasti markkinatalouskohtelua koskevassa hakemuksessa esitetyt tiedot asianomaisen yrityksen toimitiloissa.

| (15) | Yale ei osoittanut täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa asetettuja vaatimuksia. Yritys ei täyttänyt vaatimuksia 1 ja 2. |
| --- | --- |

(15)

Yale ei osoittanut täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa asetettuja vaatimuksia. Yritys ei täyttänyt vaatimuksia 1 ja 2.

| (16) | Vaatimuksen 1 osalta paikan päällä tehdyssä tarkastuksessa vahvistettiin, että yrityksen yhtiöjärjestykseen sisältyi nimenomaisia kotimaan myyntiä koskevia rajoituksia; tarkemmin sanottuna yrityksen oli myytävä 100 prosenttia tuotteistaan ulkomaan markkinoille. Yale väitti, ettei rajoituksilla ollut mitään merkitystä käytännössä, koska sillä oli jonkin verran myyntiä kotimarkkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Yritys ei kuitenkaan pystynyt toimittamaan konkreettista näyttöä siitä, ettei siihen kohdistunut tosiasiallisia tai juridisia rajoituksia, joista määrätään sen yhtiöjärjestyksessä. Lisäksi tarkastuskäynnillä saatiin näyttöä valtion puuttumisesta yrityksen päätöksiin vientimyynnin osalta. Havaittiin, että vuodesta 2002 lähtien Yale on saanut 50 prosentin alennuksen tuloveroasteeseensa. Veronalennuksen perustana ovat tuloverolain täytäntöönpanosäännöt, jotka koskevat ulkomaisia yrityksiä ja yrityksiä, joihin on tehty ulkomaisia investointeja. Sääntöjen mukaan vientiin suuntautuneilla yrityksillä, joihin on tehty ulkomaisia investointeja, kuten Yalella, ja joiden vientimyynti on vähintään 70 prosenttia vuoden kokonaismyynnistä, on oikeus 50 prosentin veronalennuksiin sen jälkeen, kun yritystuloveron vähennyskaudet ovat päättyneet. Edellä esitetystä käy ilmi, että Yale ei tee vientimyyntiään koskevia liiketoimintapäätöksiä pelkästään kysyntään ja tarjontaan perustuvien markkinasignaalien perusteella. Valtio puuttuu merkittävästi yrityksen asioihin myöntämällä tiettyjä veroetuuksia sillä edellytyksellä, että yritys tekee tiettyjä liiketoimintapäätöksiä kotimaan- ja ulkomaanmyyntinsä osalta. Kaikki edellä esitetty huomioon ottaen pääteltiin, että yritys ei ole osoittanut täyttävänsä vaatimusta 1. |
| --- | --- |

(16)

Vaatimuksen 1 osalta paikan päällä tehdyssä tarkastuksessa vahvistettiin, että yrityksen yhtiöjärjestykseen sisältyi nimenomaisia kotimaan myyntiä koskevia rajoituksia; tarkemmin sanottuna yrityksen oli myytävä 100 prosenttia tuotteistaan ulkomaan markkinoille. Yale väitti, ettei rajoituksilla ollut mitään merkitystä käytännössä, koska sillä oli jonkin verran myyntiä kotimarkkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Yritys ei kuitenkaan pystynyt toimittamaan konkreettista näyttöä siitä, ettei siihen kohdistunut tosiasiallisia tai juridisia rajoituksia, joista määrätään sen yhtiöjärjestyksessä. Lisäksi tarkastuskäynnillä saatiin näyttöä valtion puuttumisesta yrityksen päätöksiin vientimyynnin osalta. Havaittiin, että vuodesta 2002 lähtien Yale on saanut 50 prosentin alennuksen tuloveroasteeseensa. Veronalennuksen perustana ovat tuloverolain täytäntöönpanosäännöt, jotka koskevat ulkomaisia yrityksiä ja yrityksiä, joihin on tehty ulkomaisia investointeja. Sääntöjen mukaan vientiin suuntautuneilla yrityksillä, joihin on tehty ulkomaisia investointeja, kuten Yalella, ja joiden vientimyynti on vähintään 70 prosenttia vuoden kokonaismyynnistä, on oikeus 50 prosentin veronalennuksiin sen jälkeen, kun yritystuloveron vähennyskaudet ovat päättyneet. Edellä esitetystä käy ilmi, että Yale ei tee vientimyyntiään koskevia liiketoimintapäätöksiä pelkästään kysyntään ja tarjontaan perustuvien markkinasignaalien perusteella. Valtio puuttuu merkittävästi yrityksen asioihin myöntämällä tiettyjä veroetuuksia sillä edellytyksellä, että yritys tekee tiettyjä liiketoimintapäätöksiä kotimaan- ja ulkomaanmyyntinsä osalta. Kaikki edellä esitetty huomioon ottaen pääteltiin, että yritys ei ole osoittanut täyttävänsä vaatimusta 1.

| (17) | Vaatimuksen 2 osalta paikan päällä tehdyssä tarkastuksessa vahvistettiin, että IAS:n perusperiaatteita ei ollut noudatettu (esimerkiksi suoriteperusteisen kirjanpidon periaate, epäjohdonmukaisuudet kirjanpidossa ilmoitettujen summien ja kirjanpidon perustana olevan varsinaisen aineiston välillä sekä puutteet liiketoimien todenmukaisessa esittämisessä) tilinpäätöksessä eikä tilintarkastuksessa, mikä asettaa kyseenalaiseksi yrityksen tilien luotettavuuden. Tämän vuoksi pääteltiin, että yritys ei ole osoittanut täyttävänsä vaatimusta 2. |
| --- | --- |

(17)

Vaatimuksen 2 osalta paikan päällä tehdyssä tarkastuksessa vahvistettiin, että IAS:n perusperiaatteita ei ollut noudatettu (esimerkiksi suoriteperusteisen kirjanpidon periaate, epäjohdonmukaisuudet kirjanpidossa ilmoitettujen summien ja kirjanpidon perustana olevan varsinaisen aineiston välillä sekä puutteet liiketoimien todenmukaisessa esittämisessä) tilinpäätöksessä eikä tilintarkastuksessa, mikä asettaa kyseenalaiseksi yrityksen tilien luotettavuuden. Tämän vuoksi pääteltiin, että yritys ei ole osoittanut täyttävänsä vaatimusta 2.

| (18) | Yalelle ja yhteisön tuotannonalalle annettiin tilaisuus esittää huomautuksia edellä esitetyistä päätelmistä. Yale ei esittänyt huomautuksia näistä päätelmistä, mutta yksi yhteisön tuotannonalan tuottaja toimitti joitakin yleisiä huomautuksia. |
| --- | --- |

(18)

Yalelle ja yhteisön tuotannonalalle annettiin tilaisuus esittää huomautuksia edellä esitetyistä päätelmistä. Yale ei esittänyt huomautuksia näistä päätelmistä, mutta yksi yhteisön tuotannonalan tuottaja toimitti joitakin yleisiä huomautuksia.

| (19) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että Yale ei ole osoittanut täyttävänsä kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisia vaatimuksia, eikä sille sen vuoksi voitu myöntää markkinatalouskohtelua. |
| --- | --- |

(19)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että Yale ei ole osoittanut täyttävänsä kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisia vaatimuksia, eikä sille sen vuoksi voitu myöntää markkinatalouskohtelua.

2.   Yksilöllinen kohtelu

| (20) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset, ja niille näin ollen voidaan myöntää yksilöllinen kohtelu. |
| --- | --- |

(20)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset, ja niille näin ollen voidaan myöntää yksilöllinen kohtelu.

| (21) | Yale pyysi yksilöllistä kohtelua, mikäli sille ei myönnetä markkinatalouskohtelua. |
| --- | --- |

(21)

Yale pyysi yksilöllistä kohtelua, mikäli sille ei myönnetä markkinatalouskohtelua.

| (22) | Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin, ettei yritys täyttänyt perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia. Paikan päällä tehdyssä tarkastuksessa kävi erityisesti ilmi, kuten 16 kappaleessa kuvataan, että yritys ei ollut tilanteessa, jossa se olisi voinut vapaasti päättää vientimääristään ja myyntiehdoistaan. Yrityksen kotimaan- ja ulkomaanmyyntiä koskevat päätökset liittyivät edellä esitetyllä tavalla valtion asettamiin myyntirajoituksiin, jotka sisältyivät yrityksen yhtiöjärjestykseen. Sen vuoksi katsottiin, ettei yritykselle voitu myöntää yksilöllistä kohtelua. |
| --- | --- |

(22)

Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin, ettei yritys täyttänyt perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia. Paikan päällä tehdyssä tarkastuksessa kävi erityisesti ilmi, kuten 16 kappaleessa kuvataan, että yritys ei ollut tilanteessa, jossa se olisi voinut vapaasti päättää vientimääristään ja myyntiehdoistaan. Yrityksen kotimaan- ja ulkomaanmyyntiä koskevat päätökset liittyivät edellä esitetyllä tavalla valtion asettamiin myyntirajoituksiin, jotka sisältyivät yrityksen yhtiöjärjestykseen. Sen vuoksi katsottiin, ettei yritykselle voitu myöntää yksilöllistä kohtelua.

3.   Polkumyyntimarginaali tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

| (23) | Yalelle ei siis myönnetty markkinatalouskohtelua eikä yksilöllistä kohtelua, kuten 18 ja 22 kappaleessa esitettiin. Yalen tilanne ei näin ollen ole muuttunut alkuperäiseen tutkimukseen verrattuna. On muistettava, että tarkastelussa rajoituttiin polkumyyntiin Yalen osalta, kuten 4 kappaleessa todettiin. Koska Yalelle ei myönnetä markkinatalouskohtelua eikä yksilöllistä kohtelua, sille ei voida vahvistaa uutta, nykyistä marginaalia suurempaa tai pienempää polkumyyntimarginaalia tämän tarkastelun perusteella. Lisäksi on asianmukaista huomata, että alkuperäisessä tutkimuksessa Yale oli tiedossa ollut kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, jolle komissio ilmoitti virallisesti alkuperäisen tutkimuksen vireillepanosta, mutta se ei toiminut yhteistyössä. Alkuperäisessä tutkimuksessa yhteistyössä toimi viisi vientiä harjoittavaa tuottajaa, joista yhdelle myönnettiin markkinatalouskohtelu ja neljälle yksilöllinen kohtelu. Yalen polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin koko maata koskeva polkumyyntimarginaali, jota sovelletaan kaikkiin viejiin, jotka eivät toimineet yhteistyössä alkuperäisessä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(23)

Yalelle ei siis myönnetty markkinatalouskohtelua eikä yksilöllistä kohtelua, kuten 18 ja 22 kappaleessa esitettiin. Yalen tilanne ei näin ollen ole muuttunut alkuperäiseen tutkimukseen verrattuna. On muistettava, että tarkastelussa rajoituttiin polkumyyntiin Yalen osalta, kuten 4 kappaleessa todettiin. Koska Yalelle ei myönnetä markkinatalouskohtelua eikä yksilöllistä kohtelua, sille ei voida vahvistaa uutta, nykyistä marginaalia suurempaa tai pienempää polkumyyntimarginaalia tämän tarkastelun perusteella. Lisäksi on asianmukaista huomata, että alkuperäisessä tutkimuksessa Yale oli tiedossa ollut kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, jolle komissio ilmoitti virallisesti alkuperäisen tutkimuksen vireillepanosta, mutta se ei toiminut yhteistyössä. Alkuperäisessä tutkimuksessa yhteistyössä toimi viisi vientiä harjoittavaa tuottajaa, joista yhdelle myönnettiin markkinatalouskohtelu ja neljälle yksilöllinen kohtelu. Yalen polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin koko maata koskeva polkumyyntimarginaali, jota sovelletaan kaikkiin viejiin, jotka eivät toimineet yhteistyössä alkuperäisessä tutkimuksessa.

D.   TARKASTELUN PÄÄTTÄMINEN

| (24) | Tutkimuksen tulosten perusteella tarkastelu olisi päätettävä muuttamatta Yaleen sovellettavaa tullia, joka olisi pidettävä samana kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettu lopullinen polkumyyntitulli eli 46,7 prosentin suuruisena. |
| --- | --- |

(24)

Tutkimuksen tulosten perusteella tarkastelu olisi päätettävä muuttamatta Yaleen sovellettavaa tullia, joka olisi pidettävä samana kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettu lopullinen polkumyyntitulli eli 46,7 prosentin suuruisena.

E.   PÄÄTELMISTÄ ILMOITTAMINEN

| (25) | Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin päättää nykyinen tarkastelu ja pitää voimassa nykyinen polkumyyntitulli Yalen tuottamien käsikäyttöisten haarukkatrukkien tuonnissa. |
| --- | --- |

(25)

Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin päättää nykyinen tarkastelu ja pitää voimassa nykyinen polkumyyntitulli Yalen tuottamien käsikäyttöisten haarukkatrukkien tuonnissa.

| (26) | Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksensa. Esitetyt huomautukset eivät antaneet aihetta muuttaa päätelmiä. |
| --- | --- |

(26)

Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksensa. Esitetyt huomautukset eivät antaneet aihetta muuttaa päätelmiä.

| (27) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen Yale väitti, että sille pitäisi myöntää yksilöllinen kohtelu. Esitetyt väitteet eivät kuitenkaan olleet riittävän perusteltuja eivätkä kumonneet tutkimuksen päätelmiä, sellaisina kuin ne on esitetty 16 ja 22 kappaleessa. Lisäksi Yale peruutti 22 päivänä tammikuuta 2009 päivätyllä, komissiolle osoitetulla kirjeellä osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyyntönsä. |
| --- | --- |

(27)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen Yale väitti, että sille pitäisi myöntää yksilöllinen kohtelu. Esitetyt väitteet eivät kuitenkaan olleet riittävän perusteltuja eivätkä kumonneet tutkimuksen päätelmiä, sellaisina kuin ne on esitetty 16 ja 22 kappaleessa. Lisäksi Yale peruutti 22 päivänä tammikuuta 2009 päivätyllä, komissiolle osoitetulla kirjeellä osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyyntönsä.

| (28) | Tämä tarkastelu olisi sen vuoksi päätettävä muuttamatta asetusta (EY) N:o 1174/2005, |
| --- | --- |

(28)

Tämä tarkastelu olisi sen vuoksi päätettävä muuttamatta asetusta (EY) N:o 1174/2005,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Päätetään asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti vireille pantu Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien ja niiden keskeisten osien tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden osittainen välivaiheen tarkastelu muuttamatta voimassa olevia polkumyyntitoimenpiteitä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 9 päivänä maaliskuuta 2009.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. NEČAS

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUVL L 189, 21.7.2005, s. 1.

2

(3)  EUVL L 192, 19.7.2008, s. 1.

3

(4)  EUVL C 308, 19.12.2007, s. 15.

4

---

| 12.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 67/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 67/5

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 189/2009,

annettu 9 päivänä maaliskuuta 2009,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta ja Thaimaasta peräisin olevien muovisäkkien, -kassien ja -pussien tuonnissa sekä menettelyn päättämisestä tiettyjen Malesiasta peräisin olevien muovisäkkien, -kassien ja -pussien tuonnin osalta annetun asetuksen (EY) N:o 1425/2006 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/1996 (1), jäljempänä ’perusasetus’,

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1425/2006 (2) ja erityisesti sen 2 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   AIKAISEMPI MENETTELY

| (1) | Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1425/2006 käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Thaimaasta peräisin olevien, CN-koodeihin ex 3923 21 00 (TARIC-koodi 3923210020), ex 3923 29 10 (TARIC-koodi 3923291020) ja ex 3923 29 90 (TARIC-koodi 3923299020) kuuluvien muovisäkkien, -kassien ja -pussien tuonnissa yhteisöön. Koska polkumyyntitullin käyttöönottoon johtaneessa tutkimuksessa, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, oli mukana lukuisia yhteistyössä toimineita vientiä harjoittavia tuottajia, kiinalaisista ja thaimaalaisista vientiä harjoittavista tuottajista valittiin otos ja otokseen sisältyneille yrityksille vahvistettiin yksilöllinen tulli, jonka määrä vaihteli 4,8 prosentista 14,3 prosenttiin, kun taas muille yhteistyössä toimineille mutta otokseen kuulumattomille yrityksille otettiin käyttöön Kiinan osalta 8,4 prosentin tulli ja Thaimaan osalta 7,9 prosentin tulli. Yrityksille, jotka joko eivät ilmoittautuneet tai eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, määrättiin Kiinan osalta 28,8 prosentin ja Thaimaan osalta 14,3 prosentin suuruinen tulli. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1425/2006 käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Thaimaasta peräisin olevien, CN-koodeihin ex 3923 21 00 (TARIC-koodi 3923210020), ex 3923 29 10 (TARIC-koodi 3923291020) ja ex 3923 29 90 (TARIC-koodi 3923299020) kuuluvien muovisäkkien, -kassien ja -pussien tuonnissa yhteisöön. Koska polkumyyntitullin käyttöönottoon johtaneessa tutkimuksessa, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, oli mukana lukuisia yhteistyössä toimineita vientiä harjoittavia tuottajia, kiinalaisista ja thaimaalaisista vientiä harjoittavista tuottajista valittiin otos ja otokseen sisältyneille yrityksille vahvistettiin yksilöllinen tulli, jonka määrä vaihteli 4,8 prosentista 14,3 prosenttiin, kun taas muille yhteistyössä toimineille mutta otokseen kuulumattomille yrityksille otettiin käyttöön Kiinan osalta 8,4 prosentin tulli ja Thaimaan osalta 7,9 prosentin tulli. Yrityksille, jotka joko eivät ilmoittautuneet tai eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, määrättiin Kiinan osalta 28,8 prosentin ja Thaimaan osalta 14,3 prosentin suuruinen tulli.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1425/2006 2 artiklassa säädetään, että jos uusi kiinalainen tai thaimaalainen vientiä harjoittava tuottaja toimittaa komissiolle riittävän näytön siitä,






  — | ettei se ole vienyt yhteisöön mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa kuvattuja tuotteita tutkimusajanjakson eli 1 päivän huhtikuuta 2004 ja 31 päivän maaliskuuta 2005 välisenä aikana (ensimmäinen edellytys), |
| --- | --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1425/2006 2 artiklassa säädetään, että jos uusi kiinalainen tai thaimaalainen vientiä harjoittava tuottaja toimittaa komissiolle riittävän näytön siitä,

—

ettei se ole vienyt yhteisöön mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa kuvattuja tuotteita tutkimusajanjakson eli 1 päivän huhtikuuta 2004 ja 31 päivän maaliskuuta 2005 välisenä aikana (ensimmäinen edellytys),

| — | ettei se ole etuyhteydessä yhteenkään kiinalaiseen tai thaimaalaiseen viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan mainitulla asetuksella käyttöön otettuja polkumyyntitoimenpiteitä (toinen edellytys), ja |
| --- | --- |

—

ettei se ole etuyhteydessä yhteenkään kiinalaiseen tai thaimaalaiseen viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan mainitulla asetuksella käyttöön otettuja polkumyyntitoimenpiteitä (toinen edellytys), ja

| — | että se on tosiasiallisesti vienyt tarkasteltavana olevia tuotteita yhteisöön toimenpiteiden perustana olevan tutkimusajanjakson jälkeen tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän tuotemäärän viemiseksi yhteisöön (kolmas edellytys), |
| --- | --- |

—

että se on tosiasiallisesti vienyt tarkasteltavana olevia tuotteita yhteisöön toimenpiteiden perustana olevan tutkimusajanjakson jälkeen tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän tuotemäärän viemiseksi yhteisöön (kolmas edellytys),

mainitun asetuksen 1 artiklaa voidaan muuttaa myöntämällä asianomaiselle uudelle vientiä harjoittavalle tuottajalle sama tulli kuin se, jota sovelletaan tutkimuksessa yhteistyössä toimineisiin mutta otokseen kuulumattomiin yrityksiin, eli kiinalaisille yrityksille 8,4 prosentin ja thaimaalaisille yrityksille 7,9 prosentin suuruinen tulli.

B.   UUSIEN VIENTIÄ HARJOITTAVIEN TUOTTAJIEN PYYNNÖT

| (3) | Seitsemän yritystä (viisi kiinalaista ja kaksi thaimaalaista) on pyytänyt, että niille myönnetään sama kohtelu kuin alkuperäisessä tutkimuksessa yhteistyössä toimineille mutta otokseen kuulumattomille yrityksille, jäljempänä ’uuden vientiä harjoittavan tuottajan kohtelu’. |
| --- | --- |

(3)

Seitsemän yritystä (viisi kiinalaista ja kaksi thaimaalaista) on pyytänyt, että niille myönnetään sama kohtelu kuin alkuperäisessä tutkimuksessa yhteistyössä toimineille mutta otokseen kuulumattomille yrityksille, jäljempänä ’uuden vientiä harjoittavan tuottajan kohtelu’.

| (4) | Sen selvittämiseksi, täyttävätkö kyseiset seitsemän yritystä asetuksen (EY) N:o 1425/2006 2 artiklassa säädetyt edellytykset, jotka koskevat uuden vientiä harjoittavan tuottajan kohtelun myöntämistä, suoritettiin tarkastelu. |
| --- | --- |

(4)

Sen selvittämiseksi, täyttävätkö kyseiset seitsemän yritystä asetuksen (EY) N:o 1425/2006 2 artiklassa säädetyt edellytykset, jotka koskevat uuden vientiä harjoittavan tuottajan kohtelun myöntämistä, suoritettiin tarkastelu.

| (5) | Kaikille seitsemälle hakijalle lähetettiin hakulomake, ja niitä pyydettiin toimittamaan näyttöä sen osoittamiseksi, että ne täyttävät edellä mainitut kolme edellytystä. |
| --- | --- |

(5)

Kaikille seitsemälle hakijalle lähetettiin hakulomake, ja niitä pyydettiin toimittamaan näyttöä sen osoittamiseksi, että ne täyttävät edellä mainitut kolme edellytystä.

| (6) | Kaksi kiinalaista yritystä, jotka pyysivät uuden vientiä harjoittava tuottajan kohtelua, ei toimittanut pyydettyjä tietoja. Tämän vuoksi oli mahdotonta tarkistaa, täyttivätkö ne asetuksen (EY) N:o 1425/2006 2 artiklassa säädetyt edellytykset, joten niiden pyynnöt oli hylättävä. |
| --- | --- |

(6)

Kaksi kiinalaista yritystä, jotka pyysivät uuden vientiä harjoittava tuottajan kohtelua, ei toimittanut pyydettyjä tietoja. Tämän vuoksi oli mahdotonta tarkistaa, täyttivätkö ne asetuksen (EY) N:o 1425/2006 2 artiklassa säädetyt edellytykset, joten niiden pyynnöt oli hylättävä.

| (7) | Yksi thaimaalainen yritys toimitti harhaanjohtavia tietoja, joten sen pyyntö hylättiin. |
| --- | --- |

(7)

Yksi thaimaalainen yritys toimitti harhaanjohtavia tietoja, joten sen pyyntö hylättiin.

| (8) | Yksi thaimaalainen yritys vei tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön tutkimusajanjaksolla. Se ei näin ollen täyttänyt ensimmäistä edellytystä, ja sen pyyntö hylättiin. |
| --- | --- |

(8)

Yksi thaimaalainen yritys vei tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön tutkimusajanjaksolla. Se ei näin ollen täyttänyt ensimmäistä edellytystä, ja sen pyyntö hylättiin.

| (9) | Muiden kolmen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamaa näyttöä pidettiin riittävänä osoittamaan, että ne täyttävät asetuksen (EY) N:o 1425/2006 2 artiklassa säädetyt edellytykset, ja tämän vuoksi niille voidaan myöntää yhteistyössä toimineisiin mutta otokseen kuulumattomiin yrityksiin sovellettava tulli (8,4 prosenttia kiinalaisten yritysten osalta) ja niiden nimet voidaan lisätä asetuksen (EY) N:o 1425/2006 liitteessä I olevaan vientiä harjoittavien tuottajien luetteloon. |
| --- | --- |

(9)

Muiden kolmen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamaa näyttöä pidettiin riittävänä osoittamaan, että ne täyttävät asetuksen (EY) N:o 1425/2006 2 artiklassa säädetyt edellytykset, ja tämän vuoksi niille voidaan myöntää yhteistyössä toimineisiin mutta otokseen kuulumattomiin yrityksiin sovellettava tulli (8,4 prosenttia kiinalaisten yritysten osalta) ja niiden nimet voidaan lisätä asetuksen (EY) N:o 1425/2006 liitteessä I olevaan vientiä harjoittavien tuottajien luetteloon.

| (10) | Hakijoille ja yhteisön tuotannonalalle ilmoitettiin tutkimuksen lopullisista tuloksista ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksensa. |
| --- | --- |

(10)

Hakijoille ja yhteisön tuotannonalalle ilmoitettiin tutkimuksen lopullisista tuloksista ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksensa.

| (11) | Kaikki asiaan liittyvien osapuolten esittämät väitteet ja kannanotot tutkittiin ja otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua, |
| --- | --- |

(11)

Kaikki asiaan liittyvien osapuolten esittämät väitteet ja kannanotot tutkittiin ja otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Lisätään asetuksen (EY) N:o 1425/2006 liitteessä I olevaan Kiinan kansantasavallan tuottajien luetteloon seuraavat yritykset:

| Yritys | Paikkakunta |
| --- | --- |
| Huiyang Kanlun Polyethylene Manufacture Factory | Huizhou |
| Bao Xiang Plastic Bag Manufacturing (Shenzhen) Co., Ltd. | Shenzhen |
| Quanzhou Polywin Packaging Co. Ltd. | Nanan |

Yritys

Paikkakunta

Huiyang Kanlun Polyethylene Manufacture Factory

Huizhou

Bao Xiang Plastic Bag Manufacturing (Shenzhen) Co., Ltd.

Shenzhen

Quanzhou Polywin Packaging Co. Ltd.

Nanan

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 9 päivänä maaliskuuta 2009.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. NEČAS

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUVL L 270, 29.9.2006, s. 4.

2

---

| 12.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 67/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 67/7

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 190/2009,

annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 12 päivänä maaliskuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä maaliskuuta 2009.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | JO | 78,3 |
| MA | 64,4 |
| TN | 134,4 |
| TR | 101,2 |
| ZZ | 94,6 |
| 0707 00 05 | EG | 147,3 |
| JO | 166,9 |
| MA | 93,4 |
| MK | 133,4 |
| TR | 147,6 |
| ZZ | 137,7 |
| 0709 90 70 | JO | 249,0 |
| MA | 58,8 |
| TR | 90,4 |
| ZZ | 132,7 |
| 0709 90 80 | EG | 74,5 |
| ZZ | 74,5 |
| 0805 10 20 | EG | 42,0 |
| IL | 52,8 |
| MA | 45,2 |
| TN | 56,6 |
| TR | 62,9 |
| ZZ | 51,9 |
| 0805 50 10 | EG | 51,3 |
| MA | 61,0 |
| TR | 46,2 |
| ZZ | 52,8 |
| 0808 10 80 | AR | 103,2 |
| CA | 86,3 |
| CL | 100,5 |
| CN | 85,4 |
| MK | 22,7 |
| US | 119,3 |
| UY | 68,9 |
| ZZ | 83,8 |
| 0808 20 50 | AR | 81,0 |
| CL | 144,0 |
| CN | 46,0 |
| US | 105,7 |
| ZA | 97,6 |
| ZZ | 94,9 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

JO

78,3

MA

64,4

TN

134,4

TR

101,2

ZZ

94,6

0707 00 05

EG

147,3

JO

166,9

MA

93,4

MK

133,4

TR

147,6

ZZ

137,7

0709 90 70

JO

249,0

MA

58,8

TR

90,4

ZZ

132,7

0709 90 80

EG

74,5

ZZ

74,5

0805 10 20

EG

42,0

IL

52,8

MA

45,2

TN

56,6

TR

62,9

ZZ

51,9

0805 50 10

EG

51,3

MA

61,0

TR

46,2

ZZ

52,8

0808 10 80

AR

103,2

CA

86,3

CL

100,5

CN

85,4

MK

22,7

US

119,3

UY

68,9

ZZ

83,8

0808 20 50

AR

81,0

CL

144,0

CN

46,0

US

105,7

ZA

97,6

ZZ

94,9

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 12.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 67/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 67/9

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 191/2009,

annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009,

sokerialan tuotteille tariffikiintiöissä ja etuuskohtelusopimusten mukaisesti 2 ja 6 päivän maaliskuuta 2009 välisenä aikana haettujen tuontitodistusten myöntämiseen sovellettavasta jakokertoimesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon eräissä tariffikiintiöissä tai eräiden etuuskohtelusopimusten mukaisesti tapahtuvaa sokerialan tuotteiden tuontia ja puhdistusta koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä markkinointivuosiksi 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009 28 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 950/2006 (2) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Toimivaltaisille viranomaisille on jätetty 2 ja 6 päivän maaliskuuta 2009 välisenä aikana asetuksen (EY) N:o 950/2006 ja/tai puhdistamoiden hankintatarpeita varten markkinointivuosina 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009 Bulgariaan ja Romaniaan tuotavan raa’an ruokosokerin tariffikiintiöiden avaamisesta 7 päivänä toukokuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 508/2007 (3) annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 508/2007 mukaisesti tuontitodistushakemuksia, joissa haettu kokonaismäärä on samansuuruinen tai suurempi kuin järjestysnumerolle 09.4341 (2008–2009) käytettävissä oleva määrä. |
| --- | --- |

(1)

Toimivaltaisille viranomaisille on jätetty 2 ja 6 päivän maaliskuuta 2009 välisenä aikana asetuksen (EY) N:o 950/2006 ja/tai puhdistamoiden hankintatarpeita varten markkinointivuosina 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009 Bulgariaan ja Romaniaan tuotavan raa’an ruokosokerin tariffikiintiöiden avaamisesta 7 päivänä toukokuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 508/2007 (3) annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 508/2007 mukaisesti tuontitodistushakemuksia, joissa haettu kokonaismäärä on samansuuruinen tai suurempi kuin järjestysnumerolle 09.4341 (2008–2009) käytettävissä oleva määrä.

| (2) | Sen vuoksi komission olisi vahvistettava jakokerroin, jotta todistukset voidaan myöntää suhteessa käytettävissä olevaan määrään, ja ilmoitettava jäsenvaltioille kyseisen määrän täyttymisestä, |
| --- | --- |

(2)

Sen vuoksi komission olisi vahvistettava jakokerroin, jotta todistukset voidaan myöntää suhteessa käytettävissä olevaan määrään, ja ilmoitettava jäsenvaltioille kyseisen määrän täyttymisestä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tuontitodistukset, joita on haettu asetuksen (EY) N:o 950/2006 4 artiklan 2 kohdan tai asetuksen (EY) N:o 508/2007 3 artiklan mukaisesti 2 ja 6 päivän maaliskuuta 2009 välisenä aikana, myönnetään tämän asetuksen liitteessä mainittujen määrien rajoissa.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä maaliskuuta 2009.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 178, 1.7.2006, s. 1.

2

(3)  EUVL L 122, 11.5.2007, s. 1.

3

---

LIITE

Etuuskohteluun oikeutettu AKT-maista/Intiasta peräisin oleva sokeri

Asetuksen (EY) N:o 950/2006 IV luku

Markkinointivuosi 2008/2009

| Järjestysnumero | Maa | Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 2.3.2009-6.3.2009 välisellä viikolla | Raja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 0 | Saavutettu |
| 09.4333 | Norsunluurannikko | 100 | |
| 09.4334 | Kongon tasavalta | 100 | |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Guyana | 100 | |
| 09.4337 | Intia | 0 | Saavutettu |
| 09.4338 | Jamaika | 100 | |
| 09.4339 | Kenia | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskar | 100 | |
| 09.4341 | Malawi | 53,3492 | Saavutettu |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Mosambik | 0 | Saavutettu |
| 09.4344 | Saint Kitts ja Nevis | — | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Swazimaa | 0 | Saavutettu |
| 09.4347 | Tansania | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad ja Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Sambia | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 0 | Saavutettu |

Järjestysnumero

Maa

Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 2.3.2009-6.3.2009 välisellä viikolla

Raja

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

0

Saavutettu

09.4333

Norsunluurannikko

100

09.4334

Kongon tasavalta

100

09.4335

Fidži

100

09.4336

Guyana

100

09.4337

Intia

0

Saavutettu

09.4338

Jamaika

100

09.4339

Kenia

100

09.4340

Madagaskar

100

09.4341

Malawi

53,3492

Saavutettu

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Mosambik

0

Saavutettu

09.4344

Saint Kitts ja Nevis

—

09.4345

Suriname

—

09.4346

Swazimaa

0

Saavutettu

09.4347

Tansania

100

09.4348

Trinidad ja Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Sambia

100

09.4351

Zimbabwe

0

Saavutettu

Etuuskohteluun oikeutettu AKT-maista/Intiasta peräisin oleva sokeri

Asetuksen (EY) N:o 950/2006 IV luku

Markkinointivuosi heinäkuuta–syyskuuta 2009

| Järjestysnumero | Maa | Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 2.3.2009-6.3.2009 välisellä viikolla | Raja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | — | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Norsunluurannikko | — | |
| 09.4334 | Kongon tasavalta | — | |
| 09.4335 | Fidži | — | |
| 09.4336 | Guyana | — | |
| 09.4337 | Intia | 0 | Saavutettu |
| 09.4338 | Jamaika | — | |
| 09.4339 | Kenia | — | |
| 09.4340 | Madagaskar | — | |
| 09.4341 | Malawi | — | |
| 09.4342 | Mauritius | — | |
| 09.4343 | Mosambik | 100 | |
| 09.4344 | Saint Kitts ja Nevis | — | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Swazimaa | 100 | |
| 09.4347 | Tansania | — | |
| 09.4348 | Trinidad ja Tobago | — | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Sambia | — | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 0 | Saavutettu |

Järjestysnumero

Maa

Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 2.3.2009-6.3.2009 välisellä viikolla

Raja

09.4331

Barbados

—

09.4332

Belize

100

09.4333

Norsunluurannikko

—

09.4334

Kongon tasavalta

—

09.4335

Fidži

—

09.4336

Guyana

—

09.4337

Intia

0

Saavutettu

09.4338

Jamaika

—

09.4339

Kenia

—

09.4340

Madagaskar

—

09.4341

Malawi

—

09.4342

Mauritius

—

09.4343

Mosambik

100

09.4344

Saint Kitts ja Nevis

—

09.4345

Suriname

—

09.4346

Swazimaa

100

09.4347

Tansania

—

09.4348

Trinidad ja Tobago

—

09.4349

Uganda

—

09.4350

Sambia

—

09.4351

Zimbabwe

0

Saavutettu

Täydentävä sokeri

Asetuksen (EY) N:o 950/2006 V luku

Markkinointivuosi 2008/2009

| Järjestysnumero | Maa | Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 2.3.2009-6.3.2009 välisellä viikolla | Raja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | Intia | — | |
| 09.4316 | AKT-pöytäkirjan allekirjoittajamaat | — | |

Järjestysnumero

Maa

Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 2.3.2009-6.3.2009 välisellä viikolla

Raja

09.4315

Intia

—

09.4316

AKT-pöytäkirjan allekirjoittajamaat

—

CXL-myönnytyksiin oikeutettu sokeri

Asetuksen (EY) N:o 950/2006 VI luku

Markkinointivuosi 2008/2009

| Järjestysnumero | Maa | Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 2.3.2009-6.3.2009 välisellä viikolla | Raja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Australia | 0 | Saavutettu |
| 09.4318 | Brasilia | 0 | Saavutettu |
| 09.4319 | Kuuba | 0 | Saavutettu |
| 09.4320 | Muut kolmannet maat | 0 | Saavutettu |

Järjestysnumero

Maa

Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 2.3.2009-6.3.2009 välisellä viikolla

Raja

09.4317

Australia

0

Saavutettu

09.4318

Brasilia

0

Saavutettu

09.4319

Kuuba

0

Saavutettu

09.4320

Muut kolmannet maat

0

Saavutettu

Balkanin maista peräisin oleva sokeri

Asetuksen (EY) N:o 950/2006 VII luku

Markkinointivuosi 2008/2009

| Järjestysnumero | Maa | Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 2.3.2009-6.3.2009 välisellä viikolla | Raja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albania | 100 | |
| 09.4325 | Bosnia ja Hertsegovina | 0 | Saavutettu |
| 09.4326 | Serbia ja Kosovo (1) | 100 | |
| 09.4327 | Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia | 100 | |
| 09.4328 | Kroatia | 100 | |

Järjestysnumero

Maa

Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 2.3.2009-6.3.2009 välisellä viikolla

Raja

09.4324

Albania

100

09.4325

Bosnia ja Hertsegovina

0

Saavutettu

09.4326

Serbia ja Kosovo (1)

100

09.4327

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia

100

09.4328

Kroatia

100

Poikkeustuonnin alainen sokeri ja teollisuuden tarpeisiin tuotava sokeri

Asetuksen (EY) N:o 950/2006 VIII luku

Markkinointivuosi 2008/2009

| Järjestysnumero | Tyyppi | Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 2.3.2009-6.3.2009 välisellä viikolla | Raja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Poikkeustuonnin alaisena | — | |
| 09.4390 | Teollisuuden tarpeisiin | 100 | |

Järjestysnumero

Tyyppi

Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 2.3.2009-6.3.2009 välisellä viikolla

Raja

09.4380

Poikkeustuonnin alaisena

—

09.4390

Teollisuuden tarpeisiin

100

Talouskumppanuussopimuksen mukainen lisäsokeri

Asetuksen (EY) N:o 950/2006 VIII a luku

Markkinointivuosi 2008/2009

| Järjestysnumero | Maa | Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 2.3.2009-6.3.2009 välisellä viikolla | Raja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4431 | Komorit, Madagaskar, Mauritius, Seychellit, Sambia, Zimbabwe | 100 | |
| 09.4432 | Burundi, Kenia, Ruanda, Tansania, Uganda | 100 | |
| 09.4433 | Swazimaa | 100 | |
| 09.4434 | Mosambik | 0 | Saavutettu |
| 09.4435 | Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbados, Belize, Dominica, Dominikaaninen tasavalta, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaika, Saint Kitts ja Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinit, Suriname, Trinidad ja Tobago | 0 | Saavutettu |
| 09.4436 | Dominikaaninen tasavalta | 0 | Saavutettu |
| 09.4437 | Fidži, Papua-Uusi-Guinea | 100 | |

Järjestysnumero

Maa

Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 2.3.2009-6.3.2009 välisellä viikolla

Raja

09.4431

Komorit, Madagaskar, Mauritius, Seychellit, Sambia, Zimbabwe

100

09.4432

Burundi, Kenia, Ruanda, Tansania, Uganda

100

09.4433

Swazimaa

100

09.4434

Mosambik

0

Saavutettu

09.4435

Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbados, Belize, Dominica, Dominikaaninen tasavalta, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaika, Saint Kitts ja Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinit, Suriname, Trinidad ja Tobago

0

Saavutettu

09.4436

Dominikaaninen tasavalta

0

Saavutettu

09.4437

Fidži, Papua-Uusi-Guinea

100

Sokerin tuonti Bulgarialle ja Romanialle avatuissa siirtymäkauden tariffikiintiöissä

Asetuksen (EY) N:o 508/2007 1 artikla

Markkinointivuosi 2008/2009

| Järjestysnumero | Tyyppi | Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 2.3.2009-6.3.2009 välisellä viikolla | Raja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulgaria | 0 | Saavutettu |
| 09.4366 | Romania | 100 | |

Järjestysnumero

Tyyppi

Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 2.3.2009-6.3.2009 välisellä viikolla

Raja

09.4365

Bulgaria

0

Saavutettu

09.4366

Romania

100

---

(1)  Sellaisena kuin se on määriteltynä Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston 10 päivänä kesäkuuta 1999 antamassa päätöslauselmassa 1244.

---

| 12.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 67/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 67/14

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 192/2009,

annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009,

tilastointiin tarkoitettujen yritysrekisterien laatimista koskevan yhteisen kehyksen vahvistamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 177/2008 täytäntöönpanosta komission (Eurostat) ja jäsenvaltioiden välisen luottamuksellisten tietojen vaihtamisen osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tilastointiin tarkoitettujen yritysrekisterien laatimista koskevan yhteisen kehyksen vahvistamisesta ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2186/93 kumoamisesta 20 päivänä helmikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 177/2008 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 177/2008 vahvistetaan uusi ainoastaan tilastointiin tarkoitettujen yritysrekisterien laatimista koskeva yhteinen kehys, jotta yritysrekisterien kehitys jatkuisi edelleen yhdenmukaisena. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 177/2008 vahvistetaan uusi ainoastaan tilastointiin tarkoitettujen yritysrekisterien laatimista koskeva yhteinen kehys, jotta yritysrekisterien kehitys jatkuisi edelleen yhdenmukaisena.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 177/2008 11 artiklan mukaisesti on tarpeen vahvistaa yksikkötietojen toimittamisessa komissiolle (Eurostat) ja monikansallisia konserneja koskevan tiedon toimittamisessa asianmukaisille kansallisille viranomaisille noudatettavat toimittamisen muoto, turvallisuutta ja luottamuksellisuutta koskevat toimenpiteet sekä toimitusmenettely. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 177/2008 11 artiklan mukaisesti on tarpeen vahvistaa yksikkötietojen toimittamisessa komissiolle (Eurostat) ja monikansallisia konserneja koskevan tiedon toimittamisessa asianmukaisille kansallisille viranomaisille noudatettavat toimittamisen muoto, turvallisuutta ja luottamuksellisuutta koskevat toimenpiteet sekä toimitusmenettely.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat neuvoston päätöksellä 89/382/ETY, Euratom (2) perustetun tilasto-ohjelmakomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat neuvoston päätöksellä 89/382/ETY, Euratom (2) perustetun tilasto-ohjelmakomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muoto

Komissio (Eurostat) ja asianmukaiset kansalliset viranomaiset toimittavat asetuksen (EY) N:o 177/2008 11 artiklassa tarkoitetut tiedot tämän asetuksen liitteen A osassa vahvistetussa muodossa.

Komissio (Eurostat) ja asianmukaiset kansalliset viranomaiset toimittavat kutakin tietojen toimitusta varten tarvittavat metatiedot sähköisessä muodossa Euroopan tilastojärjestelmän standardien mukaisesti noudattaen komissiosta (Eurostat) saatavan, yritysrekistereistä laaditun Eurostatin suosituskäsikirjan uusimmassa toisinnossa määriteltyä rakennetta.

2 artikla

Luottamuksellisuutta koskevat toimenpiteet

1.   Tiedot, jotka asianmukaiset kansalliset viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle (Eurostat) tai jotka komissio (Eurostat) on vastaanottanut muista lähteistä, tallennetaan monikansallisia konserneja ja niihin kuuluvia yksiköitä koskevaan yhteisön rekisteriin, jäljempänä ’EuroGroups-rekisteri’.

2.   Toimittaessaan tietoja komissiolle (Eurostat) asetuksen (EY) N:o 177/2008 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti asianmukaisten kansallisten viranomaisten on merkittävä tunnuksella tiedot, jotka kansallisen lainsäädännön mukaisesti ovat salassa pidettäviä.

3.   Tietojen yhtenäisen rekisteröimisen varmistamiseksi komissio (Eurostat) toimittaa ainoastaan tilastollisia tarkoituksia varten muiden jäsenvaltioiden kuin ilmoittavan jäsenvaltion asianmukaisille kansallisille viranomaisille liitteen B osassa määritellyt monikansallista konsernia ja siihen kuuluvia yksiköitä koskevat tiedot, mukaan luettuina salassapitotunnukset, kun vähintään yksi konsernin yksikkö sijaitsee tällaisen muun jäsenvaltion alueella.

3 artikla

Turvatoimet

Komissio (Eurostat) ja asianmukaiset kansalliset viranomaiset säilyttävät tiedot, jotka kansalliset viranomaiset ovat 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti merkinneet salassa pidettäviksi, turvallisella alueella, jonne pääsy on rajoitettu ja valvottu. Asianmukaiset kansalliset viranomaiset toimittavat pyynnöstä komissiolle (Eurostat) tiedot kyseisessä jäsenvaltiossa sovellettavista turvatoimista. Komissio (Eurostat) toimittaa nämä tiedot muille jäsenvaltioille. Komissio (Eurostat) toimittaa kansallisille viranomaisille myös omia turvatoimiaan koskevat tiedot.

Tiedot toimitetaan salatussa muodossa komission (Eurostat) salassa pidettävien tietojen vaihdossa käyttämän turvallisen välineen kautta.

4 artikla

Tietojen toimittamismenettely

1.   Tämän asetuksen mukaisesti toimitettavat tiedot ja metatiedot vaihdetaan sähköisessä muodossa asianmukaisten kansallisten viranomaisten ja komission (Eurostat) välillä. Tietojen toimitusmuodon on vastattava komission (Eurostat) ilmoittamia soveltuvia tiedonvaihtostandardeja. Tiedot toimitetaan sähköisesti, ja ne vastaanotetaan komissiossa (Eurostat) tietojen keskitetyn vastaanottopisteen kautta.

2.   Jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön komission (Eurostat) antamat tiedonvaihtostandardit ja -ohjeet tämän asetuksen vaatimusten mukaisesti.

5 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osin velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä maaliskuuta 2009.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 61, 5.3.2008, s. 6.

1

(2)  EYVL L 181, 28.6.1989, s. 47.

2

---

LIITE

A.   TOIMITUKSEN RAKENNE JA MUOTO

1.   Johdanto

Tietuerakenteiden standardointi on olennaisen tärkeää tehokkaan tietojenkäsittelyn kannalta. Se on tarpeellinen vaihe tuotettaessa tietoja, jotka ovat komission (Eurostat) määrittämien tiedonvaihtostandardien mukaisia.

Tiedot lähetetään tietoaineistoina (tietuekokonaisuus).

Salassa pidettävät tiedot on toimitettava siten, että tiedon todellinen arvo merkitään sille varattuun arvokenttään ja tietueeseen lisätään tunnus, joka ilmoittaa, että kyseessä on 2 artiklan 2 kohdan mukainen salassa pidettävä tieto.

Rahamääräisen tiedon ilmoittamisessa käytetään yksikkönä tuhatta kansallisen valuutan yksikköä (euroalueen maissa euroa). Euroalueeseen liittyvien maiden on ilmoitettava liittymisvuodesta alkaen rahamääräiset tiedot euroina kansallisen valuutan sijaan.

2.   Tietuekokonaisuuden tunnus

Kaikki komission (Eurostat) ja kansallisten viranomaisten toimittamat tietuekokonaisuudet on yksilöitävä soveltaen nimeämiskäytäntöä, joka ilmenee komission (Eurostat) antamista tietojenvaihtostandardeja koskevista yksityiskohtaisista asiakirjoista ja ohjeista.

3.   Tietuekokonaisuudet ja niiden rakenne sekä kenttien määrittely

Tässä jaksossa määritellään niiden tietuekokonaisuuksien sisältö, jotka komissio (Eurostat) ja kansalliset viranomaiset toimittavat. Käytettävät tietuekokonaisuuksien tekniset nimet, rakenne, kentät, koodit ja attribuutit sisältyvät asetuksen (EY) N:o 177/2008 7 artiklassa mainitun yritysrekistereistä laaditun Eurostatin suosituskäsikirjan uusimpaan toisintoon.

EuroGroups-rekisterin tietojenkäsittely on syklinen prosessi, jonka komissio (Eurostat) käynnistää keskitetysti. Kunkin syklin lopulla jäsenvaltioiden tilastojen laatijoilla on käytettävissään otantakehikko.

Kunkin syklin alussa komissio (Eurostat) toimittaa tietuekokonaisuudet metatietojen, esimerkiksi NACE-luokituksen, kanssa asianmukaisille kansallisille tilastoviranomaisille, jäljempänä ’kansalliset tilastoviranomaiset’, varmistaakseen, että kaikissa maissa on saatavilla ja käytössä samat metatiedot.

3.1   Ensimmäinen tietojenvaihto

Ensimmäinen tietojenvaihto suoritetaan sen jälkeen kun on aloitettu perusrekisteritietojen yksityisiltä toimittajilta saatujen, oikeudellisia yksiköitä koskevien uusien tietojen käsittely. Jos tietojen toimittajia on useampia kuin yksi, samoihin oikeudellisiin yksiköihin viittaavat tiedot yhdistetään toisiinsa. Komissio (Eurostat) toimittaa kansallisille tilastoviranomaisille seuraavat tietuekokonaisuudet, joissa on tiedot kyseisen yhdistämisen tuloksista ja oikeudellisista yksiköistä. Kansalliset tilastoviranomaiset toimittavat samat tietuekokonaisuudet takaisin korjattuina ja täydennettyinä salassapitotunnuksineen.

Tietuekokonaisuudet, joissa on yhdistämisprosessin tulokset

| Sisältö | Tunnusnumero (1.1)
  Nimi (1.2 a)
  Arvonlisäverotunnus tai sen puuttuessa muu hallinnollinen tunnusnumero (1.3) |
| --- | --- |

Sisältö

Tunnusnumero (1.1)

Nimi (1.2 a)

Arvonlisäverotunnus tai sen puuttuessa muu hallinnollinen tunnusnumero (1.3)

Tietuekokonaisuudet, joissa on tiedot oikeudellisista yksiköistä

| Sisältö | Tunnusnumero (1.1)
  Nimi (1.2 a)
  Osoite (postinumero mukaan luettuna) mahdollisimman yksityiskohtaisena (1.2 b)

  Valinnainen: Puhelin- ja faksinumerot, sähköpostiosoite sekä tiedot, jotka mahdollistavat sähköisen tiedonkeruun (1.2 c)
  Arvonlisäverotunnus tai sen puuttuessa muu hallinnollinen tunnusnumero (1.3)
  Päivä, jona oikeushenkilö perustettiin tai jona luonnollinen henkilö tunnustettiin virallisesti taloudelliseksi toimijaksi (1.4)
  Päivä, jona oikeudellinen yksikkö lakkasi olemasta osa yritystä (sellaisena kuin se on yksilöity 3.3 kohdassa) (1.5)
  Oikeudellinen muoto (1.6)
  Viite yhteisön sisäisiä toimijoita koskevaan rekisteriin ja tullitiedostoihin tai yhteisön ulkoisia toimijoita koskevaan rekisteriin (1.7 a)

  Valinnainen: Viite tasetietoihin ja maksutaserekisteriin tai ulkomaisia suoria sijoituksia koskevaan rekisteriin ja maatilarekisteriin (1.7 b)
  Tynkäkonsernin (4.1), johon yksikkö kuuluu, tunnusnumero (1.8) |
| --- | --- |

Sisältö

Tunnusnumero (1.1)

Nimi (1.2 a)

Osoite (postinumero mukaan luettuna) mahdollisimman yksityiskohtaisena (1.2 b)

Valinnainen: Puhelin- ja faksinumerot, sähköpostiosoite sekä tiedot, jotka mahdollistavat sähköisen tiedonkeruun (1.2 c)

Arvonlisäverotunnus tai sen puuttuessa muu hallinnollinen tunnusnumero (1.3)

Päivä, jona oikeushenkilö perustettiin tai jona luonnollinen henkilö tunnustettiin virallisesti taloudelliseksi toimijaksi (1.4)

Päivä, jona oikeudellinen yksikkö lakkasi olemasta osa yritystä (sellaisena kuin se on yksilöity 3.3 kohdassa) (1.5)

Oikeudellinen muoto (1.6)

Viite yhteisön sisäisiä toimijoita koskevaan rekisteriin ja tullitiedostoihin tai yhteisön ulkoisia toimijoita koskevaan rekisteriin (1.7 a)

Valinnainen: Viite tasetietoihin ja maksutaserekisteriin tai ulkomaisia suoria sijoituksia koskevaan rekisteriin ja maatilarekisteriin (1.7 b)

Tynkäkonsernin (4.1), johon yksikkö kuuluu, tunnusnumero (1.8)

3.2   Eri jäsenvaltioiden tietolähteiden yhdistäminen

Tietojenkäsittelyn seuraavassa vaiheessa jäsenvaltioilta tulevat tiedot yhdistetään keskitetysti komissiossa (Eurostat). Nämä tiedot koskevat määräysvaltaa oikeudellisiin yksiköihin nähden ja niiden omistusta sekä yritystä tilastollisena yksikkönä, jonka jäsenvaltiot määrittävät ja joka voi koostua yhdestä tai useammasta oikeudellisesta yksiköstä. Komissio (Eurostat) toimittaa yhdistämisen tulokset kansallisille tilastoviranomaisille, jotka toimittavat tietuekokonaisuudet takaisin korjattuina ja täydennettyinä salassapitotunnuksineen.

Tietuekokonaisuudet, joissa on tiedot määräysvallasta yksiköihin nähden ja yksiköiden omistuksesta

| Sisältö | Kotimaisten oikeudellisten yksiköiden, joihin nähden oikeudellinen yksikkö käyttää määräysvaltaa, tunnusnumerot (1.11 a)
  Kotimaisen oikeudellisen yksikön, joka käyttää määräysvaltaa oikeudelliseen yksikköön nähden, tunnusnumero (1.11 b)
  Ulkomaisten oikeudellisten yksiköiden, joihin nähden oikeudellinen yksikkö käyttää määräysvaltaa, rekisteröintimaat (1.12 a)
  Ulkomaisten oikeudellisten yksiköiden, joihin nähden oikeudellinen yksikkö käyttää määräysvaltaa, tunnusnumerot tai nimet ja osoitteet (1.12 a)

  Ehdollinen: Ulkomaisten oikeudellisten yksiköiden, joihin nähden oikeudellinen yksikkö käyttää määräysvaltaa, arvonlisäverotunnukset (1.12 b)
  Ulkomaisen oikeudellisen yksikön, joka käyttää määräysvaltaa oikeudelliseen yksikköön nähden, rekisteröintimaa (1.13 a)
  Ulkomaisen oikeudellisen yksikön, joka käyttää määräysvaltaa oikeudelliseen yksikköön nähden, tunnusnumero tai nimi ja osoite (1.13 a)

  Ehdollinen: Ulkomaisen oikeudellisen yksikön, joka käyttää määräysvaltaa oikeudelliseen yksikköön nähden, arvonlisäverotunnus (1.13 b)

  Ehdollinen: Oikeudellisen yksikön omistamien kotimaisten oikeudellisten yksiköiden tunnusnumerot ja osuudet (%) (1.14 a)

  Ehdollinen: Oikeudellisen yksikön omistavien kotimaisten oikeudellisten yksiköiden tunnusnumerot ja osuudet (%) (1.14 b)

  Ehdollinen: Oikeudellisen yksikön omistamien ulkomaisten oikeudellisten yksiköiden rekisteröintimaat (1.15)
  Oikeudellisen yksikön omistamien ulkomaisten oikeudellisten yksiköiden tunnusnumerot tai nimet, osoitteet ja osuudet (%) (1.15)
  Oikeudellisen yksikön omistamien ulkomaisten oikeudellisten yksiköiden arvonlisäverotunnukset (1.15)

  Ehdollinen: Oikeudellisen yksikön omistavien ulkomaisten oikeudellisten yksiköiden rekisteröintimaat (1.16)
  Oikeudellisen yksikön omistavien ulkomaisten oikeudellisten yksiköiden tunnusnumerot tai nimet, osoitteet ja osuudet (%) (1.16)
  Oikeudellisen yksikön omistavien ulkomaisten oikeudellisten yksiköiden arvonlisäverotunnukset (1.16) |
| --- | --- |

Sisältö

Kotimaisten oikeudellisten yksiköiden, joihin nähden oikeudellinen yksikkö käyttää määräysvaltaa, tunnusnumerot (1.11 a)

Kotimaisen oikeudellisen yksikön, joka käyttää määräysvaltaa oikeudelliseen yksikköön nähden, tunnusnumero (1.11 b)

Ulkomaisten oikeudellisten yksiköiden, joihin nähden oikeudellinen yksikkö käyttää määräysvaltaa, rekisteröintimaat (1.12 a)

Ulkomaisten oikeudellisten yksiköiden, joihin nähden oikeudellinen yksikkö käyttää määräysvaltaa, tunnusnumerot tai nimet ja osoitteet (1.12 a)

Ehdollinen: Ulkomaisten oikeudellisten yksiköiden, joihin nähden oikeudellinen yksikkö käyttää määräysvaltaa, arvonlisäverotunnukset (1.12 b)

Ulkomaisen oikeudellisen yksikön, joka käyttää määräysvaltaa oikeudelliseen yksikköön nähden, rekisteröintimaa (1.13 a)

Ulkomaisen oikeudellisen yksikön, joka käyttää määräysvaltaa oikeudelliseen yksikköön nähden, tunnusnumero tai nimi ja osoite (1.13 a)

Ehdollinen: Ulkomaisen oikeudellisen yksikön, joka käyttää määräysvaltaa oikeudelliseen yksikköön nähden, arvonlisäverotunnus (1.13 b)

Ehdollinen: Oikeudellisen yksikön omistamien kotimaisten oikeudellisten yksiköiden tunnusnumerot ja osuudet (%) (1.14 a)

Ehdollinen: Oikeudellisen yksikön omistavien kotimaisten oikeudellisten yksiköiden tunnusnumerot ja osuudet (%) (1.14 b)

Ehdollinen: Oikeudellisen yksikön omistamien ulkomaisten oikeudellisten yksiköiden rekisteröintimaat (1.15)

Oikeudellisen yksikön omistamien ulkomaisten oikeudellisten yksiköiden tunnusnumerot tai nimet, osoitteet ja osuudet (%) (1.15)

Oikeudellisen yksikön omistamien ulkomaisten oikeudellisten yksiköiden arvonlisäverotunnukset (1.15)

Ehdollinen: Oikeudellisen yksikön omistavien ulkomaisten oikeudellisten yksiköiden rekisteröintimaat (1.16)

Oikeudellisen yksikön omistavien ulkomaisten oikeudellisten yksiköiden tunnusnumerot tai nimet, osoitteet ja osuudet (%) (1.16)

Oikeudellisen yksikön omistavien ulkomaisten oikeudellisten yksiköiden arvonlisäverotunnukset (1.16)

Tietuekokonaisuudet, joissa on yrityksiä koskevat tiedot

| Sisältö | Tunnusnumero (3.1)
  Nimi (3.2 a)

  Valinnainen: Posti-, sähköposti- ja internetosoitteet (3.2 b)
  Niiden oikeudellisten yksiköiden tunnusnumerot, joista yritys muodostuu (3.3)
  Toiminnan aloittamispäivä (3.4)
  Toiminnan lopullinen päättymispäivä (3.5)
  Päätoimialakoodi NACE:n 4-numerotasolla (3.6)

  Ehdollinen: Mahdolliset sivutoimialat 4-numerotasolla (3.7)
  Työhön osallistuvien lukumäärä (3.8)
  Palkatun henkilöstön lukumäärä (3.9 a)

  Valinnainen: Palkatun henkilöstön lukumäärä kokopäivätyötä vastaavana (3.9 b)
  Liikevaihto (3.10 a ja Valinnainen: 3.10 b)
  Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmän mukainen institutionaalinen sektori ja alasektori (3.11)
  Tynkäkonsernin (4.1), johon yritys kuuluu, tunnusnumero (3.12) |
| --- | --- |

Sisältö

Tunnusnumero (3.1)

Nimi (3.2 a)

Valinnainen: Posti-, sähköposti- ja internetosoitteet (3.2 b)

Niiden oikeudellisten yksiköiden tunnusnumerot, joista yritys muodostuu (3.3)

Toiminnan aloittamispäivä (3.4)

Toiminnan lopullinen päättymispäivä (3.5)

Päätoimialakoodi NACE:n 4-numerotasolla (3.6)

Ehdollinen: Mahdolliset sivutoimialat 4-numerotasolla (3.7)

Työhön osallistuvien lukumäärä (3.8)

Palkatun henkilöstön lukumäärä (3.9 a)

Valinnainen: Palkatun henkilöstön lukumäärä kokopäivätyötä vastaavana (3.9 b)

Liikevaihto (3.10 a ja Valinnainen: 3.10 b)

Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmän mukainen institutionaalinen sektori ja alasektori (3.11)

Tynkäkonsernin (4.1), johon yritys kuuluu, tunnusnumero (3.12)

3.3   Tynkäkonserneja ja monikansallisia konserneja koskevien tietojen kerääminen

Seuraava vaihe on tynkäkonsernien ja monikansallisia konserneja koskevien tietojen kerääminen. Komissio (Eurostat) toimittaa tietojen keräämisen tulokset kansallisille tilastoviranomaisille, jotka toimittavat tietuekokonaisuudet takaisin korjattuina ja täydennettyinä salassapitotunnuksineen.

Syklin lopussa komissio (Eurostat) toimittaa tynkäkonserneja ja monikansallisia konserneja koskevien lopullisten tietojen keräämisen tulokset kansallisille tilastoviranomaisille. Komissio (Eurostat) toimittaa muille kuin ilmoittavan jäsenvaltion kansallisille tilastoviranomaisille vain ne tiedot, jotka on lueteltu tämän liitteen B osassa.

Tietuekokonaisuudet, joissa on monikansallisia konserneja koskevat tiedot

| Sisältö | Monikansallisen konsernin tunnusnumero (4.11)
  Monikansallisen konsernin nimi (4.12 a)

  Valinnainen: Monikansallisen konsernin pääkonttorin rekisteröintimaa, posti-, sähköposti- ja internetosoitteet (4.12 b)
  Monikansallisen konsernin pääyrityksen, jos se on kotimainen, tunnusnumero (4.13 a)
  Monikansallisen konsernin pääyrityksen, jos se on ulkomainen, rekisteröintimaa (4.13 a)

  Valinnainen: Monikansallisen konsernin pääyrityksen tunnusnumero tai nimi ja osoite, jos se on ulkomainen (4.13 b)

  Valinnainen: Työhön osallistuvien kokonaislukumäärä (4.14)

  Valinnainen: Konsolidoitu kokonaisliikevaihto (4.15)

  Valinnainen: Konsernin ylimmän päätöksentekokeskuksen sijaintimaa (4.16)

  Valinnainen: Yritysten ja paikallisyksiköiden sijaintimaat (4.17) |
| --- | --- |

Sisältö

Monikansallisen konsernin tunnusnumero (4.11)

Monikansallisen konsernin nimi (4.12 a)

Valinnainen: Monikansallisen konsernin pääkonttorin rekisteröintimaa, posti-, sähköposti- ja internetosoitteet (4.12 b)

Monikansallisen konsernin pääyrityksen, jos se on kotimainen, tunnusnumero (4.13 a)

Monikansallisen konsernin pääyrityksen, jos se on ulkomainen, rekisteröintimaa (4.13 a)

Valinnainen: Monikansallisen konsernin pääyrityksen tunnusnumero tai nimi ja osoite, jos se on ulkomainen (4.13 b)

Valinnainen: Työhön osallistuvien kokonaislukumäärä (4.14)

Valinnainen: Konsolidoitu kokonaisliikevaihto (4.15)

Valinnainen: Konsernin ylimmän päätöksentekokeskuksen sijaintimaa (4.16)

Valinnainen: Yritysten ja paikallisyksiköiden sijaintimaat (4.17)

Tietuekokonaisuudet, joissa on tynkäkonserneja koskevat tiedot

| Sisältö | Tynkäkonsernin tunnusnumero (4.1)
  Tynkäkonsernin nimi (4.2 a)

  Valinnainen: Tynkäkonsernin pääkonttorin posti-, sähköposti- ja internetosoitteet (4.2 b)

  Ehdollinen: Tynkäkonsernin pääyrityksen tunnusnumero (4.3)
  Konsernin tyyppi (4.4)
  Tynkäkonsernin toiminnan aloittamispäivä (4.5)
  Tynkäkonsernin toiminnan lopettamispäivä (4.6)
  Tynkäkonsernin päätoimialakoodi NACE:n 2-numerotasolla (4.7)

  Valinnainen: Tynkäkonsernin sivutoimialakoodit NACE:n 2-numerotasolla (4.8)
  Työhön osallistuvien lukumäärä tynkäkonsernissa (4.9)

  Valinnainen: Konsolidoitu liikevaihto (4.10)
  Päivä, jona oikeudellinen yksikkö liittyi tynkäkonserniin (1.9)
  Päivä, jona oikeudellinen yksikkö erosi tynkäkonsernista (1.10) |
| --- | --- |

Sisältö

Tynkäkonsernin tunnusnumero (4.1)

Tynkäkonsernin nimi (4.2 a)

Valinnainen: Tynkäkonsernin pääkonttorin posti-, sähköposti- ja internetosoitteet (4.2 b)

Ehdollinen: Tynkäkonsernin pääyrityksen tunnusnumero (4.3)

Konsernin tyyppi (4.4)

Tynkäkonsernin toiminnan aloittamispäivä (4.5)

Tynkäkonsernin toiminnan lopettamispäivä (4.6)

Tynkäkonsernin päätoimialakoodi NACE:n 2-numerotasolla (4.7)

Valinnainen: Tynkäkonsernin sivutoimialakoodit NACE:n 2-numerotasolla (4.8)

Työhön osallistuvien lukumäärä tynkäkonsernissa (4.9)

Valinnainen: Konsolidoitu liikevaihto (4.10)

Päivä, jona oikeudellinen yksikkö liittyi tynkäkonserniin (1.9)

Päivä, jona oikeudellinen yksikkö erosi tynkäkonsernista (1.10)

B.   ASETUKSEN 2 ARTIKLAN 3 KOHDAN MUKAISESTI TOIMITETTAVAT TIEDOT

Komissio (Eurostat) toimittaa ainoastaan tilastollisia tarkoituksia varten muiden jäsenvaltioiden kuin ilmoittavan jäsenvaltion asianmukaisille kansallisille viranomaisille seuraavat monikansallista konsernia ja siihen kuuluvia yksiköitä koskevat tiedot, mukaan luettuina salassapitotunnukset, kun vähintään yksi konsernin yksikkö sijaitsee tällaisen muun jäsenvaltion alueella.

| 1.   OIKEUDELLINEN YKSIKKÖ |
| --- |
| TUNNISTETIEDOT | 1.1 | | Tunnusnumero |
| 1.2 a. | | Nimi |
| 1.2 b. | | Osoite (postinumero mukaan luettuna) mahdollisimman yksityiskohtaisena |
| 1.2 c. | Valinnainen | Puhelin- ja faksinumerot, sähköpostiosoite sekä tiedot, jotka mahdollistavat sähköisen tiedonkeruun |
| 1.3 | | Arvonlisäverotunnus tai sen puuttuessa muu hallinnollinen tunnusnumero |
| DEMOGRAFISET TIEDOT | 1.4 | | Päivä, jona oikeushenkilö perustettiin tai jona luonnollinen henkilö tunnustettiin virallisesti taloudelliseksi toimijaksi |
| 1.5 | | Päivä, jona oikeudellinen yksikkö lakkasi olemasta osa yritystä (sellaisena kuin se on yksilöity 3.3 kohdassa) |
| TALOUDELLISET TIEDOT/OSITUSMUUTTUJAT | 1.6 | | Oikeudellinen muoto |
| YHTEYDET MUIHIN REKISTEREIHIN | 1.7 a. | | Viite Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 638/2004 (1) mukaisesti perustettuun yhteisön sisäisiä toimijoita koskevaan rekisteriin ja viite tullitiedostoihin tai yhteisön ulkoisia toimijoita koskevaan rekisteriin |
| YHTEYS KONSERNIIN | 1.8 | | Tynkäkonsernin (4.1), johon yksikkö kuuluu, tunnusnumero |
| 1.9 | | Päivä, jona yksikkö liittyi tynkäkonserniin |
| 1.10 | | Päivä, jona yksikkö erosi tynkäkonsernista |
| MÄÄRÄYSVALTA YKSIKÖIHIN NÄHDEN | 1.11 a. | | Kotimaisten oikeudellisten yksiköiden, joihin nähden oikeudellinen yksikkö käyttää määräysvaltaa, tunnusnumerot |
| 1.11 b. | | Kotimaisen oikeudellisen yksikön, joka käyttää määräysvaltaa oikeudelliseen yksikköön nähden, tunnusnumero |
| 1.12 a. | | Ulkomaisten oikeudellisten yksiköiden, joihin nähden oikeudellinen yksikkö käyttää määräysvaltaa, rekisteröintimaat ja tunnusnumerot tai nimet ja osoitteet |
| 1.12 b. | Ehdollinen | Ulkomaisten oikeudellisten yksiköiden, joihin nähden oikeudellinen yksikkö käyttää määräysvaltaa, arvonlisäverotunnukset |
| 1.13 a. | | Ulkomaisen oikeudellisen yksikön, joka käyttää määräysvaltaa oikeudelliseen yksikköön nähden, rekisteröintimaa ja tunnusnumero tai nimi ja osoite |
| 1.13 b. | Ehdollinen | Ulkomaisen oikeudellisen yksikön, joka käyttää määräysvaltaa oikeudelliseen yksikköön nähden, arvonlisäverotunnus |
| YKSIKÖIDEN OMISTUS | 1.14 a. | Ehdollinen | Oikeudellisen yksikön omistamien kotimaisten oikeudellisten yksiköiden






  a) | tunnusnumerot ja |

OIKEUDELLINEN YKSIKKÖ

TUNNISTETIEDOT

1.1

Tunnusnumero

1.2 a.

Nimi

1.2 b.

Osoite (postinumero mukaan luettuna) mahdollisimman yksityiskohtaisena

1.2 c.

Valinnainen

Puhelin- ja faksinumerot, sähköpostiosoite sekä tiedot, jotka mahdollistavat sähköisen tiedonkeruun

1.3

Arvonlisäverotunnus tai sen puuttuessa muu hallinnollinen tunnusnumero

DEMOGRAFISET TIEDOT

1.4

Päivä, jona oikeushenkilö perustettiin tai jona luonnollinen henkilö tunnustettiin virallisesti taloudelliseksi toimijaksi

1.5

Päivä, jona oikeudellinen yksikkö lakkasi olemasta osa yritystä (sellaisena kuin se on yksilöity 3.3 kohdassa)

TALOUDELLISET TIEDOT/OSITUSMUUTTUJAT

1.6

Oikeudellinen muoto

YHTEYDET MUIHIN REKISTEREIHIN

1.7 a.

Viite Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 638/2004 (1) mukaisesti perustettuun yhteisön sisäisiä toimijoita koskevaan rekisteriin ja viite tullitiedostoihin tai yhteisön ulkoisia toimijoita koskevaan rekisteriin

YHTEYS KONSERNIIN

1.8

Tynkäkonsernin (4.1), johon yksikkö kuuluu, tunnusnumero

1.9

Päivä, jona yksikkö liittyi tynkäkonserniin

1.10

Päivä, jona yksikkö erosi tynkäkonsernista

MÄÄRÄYSVALTA YKSIKÖIHIN NÄHDEN

1.11 a.

Kotimaisten oikeudellisten yksiköiden, joihin nähden oikeudellinen yksikkö käyttää määräysvaltaa, tunnusnumerot

1.11 b.

Kotimaisen oikeudellisen yksikön, joka käyttää määräysvaltaa oikeudelliseen yksikköön nähden, tunnusnumero

1.12 a.

Ulkomaisten oikeudellisten yksiköiden, joihin nähden oikeudellinen yksikkö käyttää määräysvaltaa, rekisteröintimaat ja tunnusnumerot tai nimet ja osoitteet

1.12 b.

Ehdollinen

Ulkomaisten oikeudellisten yksiköiden, joihin nähden oikeudellinen yksikkö käyttää määräysvaltaa, arvonlisäverotunnukset

1.13 a.

Ulkomaisen oikeudellisen yksikön, joka käyttää määräysvaltaa oikeudelliseen yksikköön nähden, rekisteröintimaa ja tunnusnumero tai nimi ja osoite

1.13 b.

Ehdollinen

Ulkomaisen oikeudellisen yksikön, joka käyttää määräysvaltaa oikeudelliseen yksikköön nähden, arvonlisäverotunnus

YKSIKÖIDEN OMISTUS

1.14 a.

Ehdollinen

Oikeudellisen yksikön omistamien kotimaisten oikeudellisten yksiköiden

a)

tunnusnumerot ja

| b) | osuudet (%) |
| --- | --- |

b)

osuudet (%)

1.14 b.

Ehdollinen

Oikeudellisen yksikön omistavien kotimaisten oikeudellisten yksiköiden

| a) | tunnusnumerot ja |
| --- | --- |

a)

tunnusnumerot ja

| b) | osuudet (%) |
| --- | --- |

b)

osuudet (%)

1.15

Ehdollinen

Oikeudellisen yksikön omistamien ulkomaisten oikeudellisten yksiköiden

| a) | rekisteröintimaat ja |
| --- | --- |

a)

rekisteröintimaat ja

| b) | tunnusnumerot tai nimet, osoitteet ja arvonlisäverotunnukset ja |
| --- | --- |

b)

tunnusnumerot tai nimet, osoitteet ja arvonlisäverotunnukset ja

| c) | osuudet (%) |
| --- | --- |

c)

osuudet (%)

1.16

Ehdollinen

Oikeudellisen yksikön omistavien ulkomaisten oikeudellisten yksiköiden

| a) | rekisteröintimaat ja |
| --- | --- |

a)

rekisteröintimaat ja

| b) | tunnusnumerot tai nimet, osoitteet ja arvonlisäverotunnukset ja |
| --- | --- |

b)

tunnusnumerot tai nimet, osoitteet ja arvonlisäverotunnukset ja

| c) | osuudet (%) |
| --- | --- |

c)

osuudet (%)

YRITYS

TUNNISTETIEDOT

3.1

Tunnusnumero

3.2 a.

Nimi

3.2 b.

Valinnainen

Posti-, sähköposti- ja internetosoitteet

3.3

Niiden oikeudellisten yksiköiden tunnusnumerot, joista yritys muodostuu

DEMOGRAFISET TIEDOT

3.4

Toiminnan aloittamispäivä

3.5

Toiminnan lopullinen päättymispäivä

TALOUDELLISET TIEDOT/OSITUSMUUTTUJAT

3.6

Päätoimialakoodi NACE:n 4-numerotasolla

3.8

Työhön osallistuvien lukumäärä

3.11

Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmän mukainen institutionaalinen sektori ja alasektori

YHTEYS KONSERNIIN

3.12

Tynkäkonsernin (4.1), johon yritys kuuluu, tunnusnumero

KONSERNI

TUNNISTETIEDOT

4.1

Tynkäkonsernin tunnusnumero

4.2 a.

Tynkäkonsernin nimi

4.2 b.

Valinnainen

Tynkäkonsernin pääkonttorin posti-, sähköposti- ja internetosoitteet

4.3

Osittain ehdollinen

Tynkäkonsernin pääyrityksen tunnusnumero (sen oikeudellisen yksikön tunnusnumero, joka on kotimaisen konsernin johdossa).

Ehdollinen, jos määräysvaltaa käyttävä yksikkö on luonnollinen henkilö, joka ei ole taloudellinen toimija, tiedot rekisteröidään siitä riippuen, onko niitä saatavana hallinnollisissa lähteissä

4.4

Konsernin tyyppi:

| 2. | kotimaisessa määräysvallassa oleva tynkäkonserni |
| --- | --- |

2.

kotimaisessa määräysvallassa oleva tynkäkonserni

| 3. | ulkomaisessa määräysvallassa oleva tynkäkonserni |
| --- | --- |

3.

ulkomaisessa määräysvallassa oleva tynkäkonserni

DEMOGRAFISET TIEDOT

4.5

Tynkäkonsernin toiminnan aloittamispäivä

4.6

Tynkäkonsernin toiminnan lopettamispäivä

TALOUDELLISET TIEDOT/OSITUSMUUTTUJAT

4.7

Tynkäkonsernin päätoimialakoodi NACE:n 2-numerotasolla

4.9

Työhön osallistuvien lukumäärä tynkäkonsernissa

TUNNISTETIEDOT

4.11

Monikansallisen konsernin tunnusnumero

4.12 a.

Monikansallisen konsernin nimi

4.12 b.

Valinnainen

Monikansallisen konsernin pääkonttorin rekisteröintimaa, posti-, sähköposti- ja internetosoitteet

4.13 a.

Monikansallisen konsernin pääyrityksen, jos se on kotimainen, tunnusnumero (sen oikeudellisen yksikön tunnusnumero, joka on konsernin johdossa).

Jos konsernin pääyritys on ulkomainen, sen rekisteröintimaa

4.13 b.

Valinnainen

Monikansallisen konsernin pääyrityksen tunnusnumero tai nimi ja osoite, jos se on ulkomainen

TALOUDELLISET TIEDOT/OSITUSMUUTTUJAT

4.14

Valinnainen

Työhön osallistuvien kokonaislukumäärä

4.16

Valinnainen

Konsernin ylimmän päätöksentekokeskuksen sijaintimaa

4.17

Valinnainen

Yritysten ja paikallisyksiköiden sijaintimaat

---

(1)  EUVL L 102, 7.4.2004, s. 1.

---

| 12.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 67/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 67/22

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 193/2009,

annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä13 päivänä kesäkuuta 2008 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, Amerikan yhdysvalloista, jäljempänä ’Yhdysvallat’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan biodieselin yhteisöön tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn, jäljempänä ’polkumyynnin vastainen tutkimus’ tai ’tutkimus’, aloittamisesta. |
| --- | --- |

(1)

Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä13 päivänä kesäkuuta 2008 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, Amerikan yhdysvalloista, jäljempänä ’Yhdysvallat’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan biodieselin yhteisöön tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn, jäljempänä ’polkumyynnin vastainen tutkimus’ tai ’tutkimus’, aloittamisesta.

| (2) | Samana päivänä komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (3) Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuontia yhteisöön koskevan tukien vastaisen menettelyn aloittamisesta ja aloitti erillisen tutkimuksen, jäljempänä ’tukien vastainen menettely’. |
| --- | --- |

(2)

Samana päivänä komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (3) Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuontia yhteisöön koskevan tukien vastaisen menettelyn aloittamisesta ja aloitti erillisen tutkimuksen, jäljempänä ’tukien vastainen menettely’.

| (3) | Polkumyynnin vastainen tutkimus pantiin vireille valituksen johdosta, jonka teki 29. huhtikuuta 2008 European Biodiesel Board, jäljempänä ’valituksen tekijä’, tuottajien puolesta, joiden osuus biodieselin kokonaistuotannosta yhteisössä on yli 25 prosenttia. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi polkumyynnin vastaisen tutkimuksen aloittamiselle. |
| --- | --- |

(3)

Polkumyynnin vastainen tutkimus pantiin vireille valituksen johdosta, jonka teki 29. huhtikuuta 2008 European Biodiesel Board, jäljempänä ’valituksen tekijä’, tuottajien puolesta, joiden osuus biodieselin kokonaistuotannosta yhteisössä on yli 25 prosenttia. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi polkumyynnin vastaisen tutkimuksen aloittamiselle.

| (4) | Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta Yhdysvalloissa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille sekä niille tuojille, toimittajille, käyttäjille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, Yhdysvaltain viranomaisille sekä valituksen tehneille yhteisön tuottajille ja muille yhteisön tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta Yhdysvalloissa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille sekä niille tuojille, toimittajille, käyttäjille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, Yhdysvaltain viranomaisille sekä valituksen tehneille yhteisön tuottajille ja muille yhteisön tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

1.1.   Yhdysvaltalaisten vientiä harjoittavien tuottajien otanta

| (5) | Koska vientiä harjoittavia tuottajia on Yhdysvalloissa ilmeisen runsaasti, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin polkumyynnin määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Koska vientiä harjoittavia tuottajia on Yhdysvalloissa ilmeisen runsaasti, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin polkumyynnin määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (6) | Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, yhdysvaltalaisia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa tutkimuksen aloittamisesta ja toimittamaan perustiedot viennistään, kotimarkkinamyynnistään ja biodieselin tuotantoon, sekoittamiseen ja kauppaan liittyvästä toiminnastaan sekä kaikkien niihin etuyhteydessä olevien, tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoa, sekoittamista ja kauppaa harjoittavien yritysten nimet ja tiedot näiden toiminnasta 1 päivän huhtikuuta 2007 ja 31 päivän maaliskuuta 2008 välisenä tutkimusajanjaksona, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’, kuten myös jäljempänä johdanto-osan 15 kappaleessa määritellään. |
| --- | --- |

(6)

Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, yhdysvaltalaisia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa tutkimuksen aloittamisesta ja toimittamaan perustiedot viennistään, kotimarkkinamyynnistään ja biodieselin tuotantoon, sekoittamiseen ja kauppaan liittyvästä toiminnastaan sekä kaikkien niihin etuyhteydessä olevien, tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoa, sekoittamista ja kauppaa harjoittavien yritysten nimet ja tiedot näiden toiminnasta 1 päivän huhtikuuta 2007 ja 31 päivän maaliskuuta 2008 välisenä tutkimusajanjaksona, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’, kuten myös jäljempänä johdanto-osan 15 kappaleessa määritellään.

| (7) | Myös Yhdysvaltain viranomaisia ja National Biodiesel Boardia (Yhdysvaltain tuottajajärjestö) kuultiin edustavan otoksen valinnasta. |
| --- | --- |

(7)

Myös Yhdysvaltain viranomaisia ja National Biodiesel Boardia (Yhdysvaltain tuottajajärjestö) kuultiin edustavan otoksen valinnasta.

1.1.1.   Yhteistyöhön osallistuneiden yhdysvaltalaisten vientiä harjoittavien tuottajien alustava valinta

| (8) | Yhteensä 54 vientiä harjoittavaa tuottajaa tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää ilmoittautui ja toimitti pyydetyt tiedot menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa annetussa määräajassa. Tästä yhteismäärästä 29 yritystä ilmoitti vieneensä biodieseliä yhteisöön tutkimusajanjaksolla ja ilmaisi halukkuutensa osallistua otokseen, kun taas 25 yritystä, joista kaksi pyysi tulla poistetuiksi menettelystä, ilmoitti, ettei niillä ollut ollut vientiä yhteisöön tutkimusajanjaksolla. Näin ollen 52:n vientiä harjoittavan tuottajan tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän katsottiin toimivan yhteistyössä tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(8)

Yhteensä 54 vientiä harjoittavaa tuottajaa tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää ilmoittautui ja toimitti pyydetyt tiedot menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa annetussa määräajassa. Tästä yhteismäärästä 29 yritystä ilmoitti vieneensä biodieseliä yhteisöön tutkimusajanjaksolla ja ilmaisi halukkuutensa osallistua otokseen, kun taas 25 yritystä, joista kaksi pyysi tulla poistetuiksi menettelystä, ilmoitti, ettei niillä ollut ollut vientiä yhteisöön tutkimusajanjaksolla. Näin ollen 52:n vientiä harjoittavan tuottajan tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän katsottiin toimivan yhteistyössä tässä tutkimuksessa.

| (9) | Vientiä harjoittavien tuottajien, jotka eivät ilmoittautuneet edellä mainitussa määräajassa tai eivät toimittaneet pyydettyjä tietoja ajoissa, katsottiin kieltäytyneen osallistumasta yhteistyöhön tutkimuksessa. Kun verrattiin Yhdysvaltain vientitilastoja ja tarkasteltavana olevan tuotteen määrää, jonka edellä mainitut yhteistyöhön osallistuvat yritykset ilmoittivat vieneensä yhteisöön tutkimusajanjaksolla, havaittiin, että yhdysvaltalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyöhön osallistumisen aste oli korkea, kuten jäljempänä johdanto-osan 57 kappaleessa mainitaan. |
| --- | --- |

(9)

Vientiä harjoittavien tuottajien, jotka eivät ilmoittautuneet edellä mainitussa määräajassa tai eivät toimittaneet pyydettyjä tietoja ajoissa, katsottiin kieltäytyneen osallistumasta yhteistyöhön tutkimuksessa. Kun verrattiin Yhdysvaltain vientitilastoja ja tarkasteltavana olevan tuotteen määrää, jonka edellä mainitut yhteistyöhön osallistuvat yritykset ilmoittivat vieneensä yhteisöön tutkimusajanjaksolla, havaittiin, että yhdysvaltalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyöhön osallistumisen aste oli korkea, kuten jäljempänä johdanto-osan 57 kappaleessa mainitaan.

1.1.2.   Yhdysvaltalaisten yhteistyöhön osallistuneiden vientiä harjoittavien tuottajien otoksen valinta

| (10) | Otoksen valinta perustui perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti suurimpaan edustavaan tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön suuntautuvan viennin määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Komissio valitsi vientiä harjoittavilta tuottajilta saatujen tietojen perusteella otokseen kuusi vientiä harjoittavaa tuottajaa tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää, joiden vientimäärä yhteisöön oli suurin. Otostietojen perusteella otokseen valittujen yritysten tai ryhmien osuus tarkasteltavana olevan tuotteen koko vientimäärästä yhteisöön tutkimusajanjaksolla oli 73 prosenttia; tiedot saatiin edellä johdanto-osan 8 kappaleessa tarkoitetuilta yhteistyöhön osallistuneilta vientiä harjoittavilta tuottajilta. Siksi katsottiin, että tällainen otos mahdollistaisi tutkimuksen rajaamisen kohtuulliseen määrään vientiä harjoittavia tuottajia, joita voitaisiin tutkia käytettävissä olevassa ajassa niin, että samalla taattaisiin hyvä edustavuus. Kaikkia asianomaisia vientiä harjoittavia tuottajia sekä Yhdysvaltain tuottajajärjestöä ja Yhdysvaltain viranomaisia kuultiin, ja niiden kanssa sovittiin otoksen valinnasta. |
| --- | --- |

(10)

Otoksen valinta perustui perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti suurimpaan edustavaan tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön suuntautuvan viennin määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Komissio valitsi vientiä harjoittavilta tuottajilta saatujen tietojen perusteella otokseen kuusi vientiä harjoittavaa tuottajaa tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää, joiden vientimäärä yhteisöön oli suurin. Otostietojen perusteella otokseen valittujen yritysten tai ryhmien osuus tarkasteltavana olevan tuotteen koko vientimäärästä yhteisöön tutkimusajanjaksolla oli 73 prosenttia; tiedot saatiin edellä johdanto-osan 8 kappaleessa tarkoitetuilta yhteistyöhön osallistuneilta vientiä harjoittavilta tuottajilta. Siksi katsottiin, että tällainen otos mahdollistaisi tutkimuksen rajaamisen kohtuulliseen määrään vientiä harjoittavia tuottajia, joita voitaisiin tutkia käytettävissä olevassa ajassa niin, että samalla taattaisiin hyvä edustavuus. Kaikkia asianomaisia vientiä harjoittavia tuottajia sekä Yhdysvaltain tuottajajärjestöä ja Yhdysvaltain viranomaisia kuultiin, ja niiden kanssa sovittiin otoksen valinnasta.

1.2.   Yhteisön tuottajia koskeva otanta

| (11) | Yhteisön tuottajia koskeva otos valittiin perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti valituksen tekijää kuullen käyttäen perusteena suurinta mahdollista edustavaa tuotanto- ja myyntimäärää yhteisössä, kuten jäljempänä johdanto-osan 63 kappaleessa mainitaan. Valinnassa otettiin huomioon myös yhteisön tuottajien maantieteellinen jakauma. Otokseen valittiin tämän perusteella yksitoista yhteisön tuottajaa. Komissio lähetti valituille yhdelletoista yritykselle kyselylomakkeet. Yksi alun perin otokseen valittu tuottaja oli kuitenkin suljettava pois, koska se ei toimittanut merkityksellistä vastausta kyselylomakkeeseen. Kymmenen täydellistä vastausta saatiin muilta yrityksiltä asetetussa määräajassa. Näiden otokseen valittujen kymmenen tuottajan katsottiin edustavan yhteisön kaikkia tuottajia. |
| --- | --- |

(11)

Yhteisön tuottajia koskeva otos valittiin perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti valituksen tekijää kuullen käyttäen perusteena suurinta mahdollista edustavaa tuotanto- ja myyntimäärää yhteisössä, kuten jäljempänä johdanto-osan 63 kappaleessa mainitaan. Valinnassa otettiin huomioon myös yhteisön tuottajien maantieteellinen jakauma. Otokseen valittiin tämän perusteella yksitoista yhteisön tuottajaa. Komissio lähetti valituille yhdelletoista yritykselle kyselylomakkeet. Yksi alun perin otokseen valittu tuottaja oli kuitenkin suljettava pois, koska se ei toimittanut merkityksellistä vastausta kyselylomakkeeseen. Kymmenen täydellistä vastausta saatiin muilta yrityksiltä asetetussa määräajassa. Näiden otokseen valittujen kymmenen tuottajan katsottiin edustavan yhteisön kaikkia tuottajia.

1.3.   Menettelyn osapuolet

| (12) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka olivat ilmoittautuneet menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kyselylomakkeet lähetettiin näin ollen kuudelle otokseen valitulle vientiä harjoittavalle tuottajalle tai tuottajien ryhmälle Yhdysvalloissa, yhdelletoista otokseen valitulle yhteisön tuottajalle, 18 käyttäjälle sekä 90:lle raaka-aineen toimittajalle. |
| --- | --- |

(12)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka olivat ilmoittautuneet menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kyselylomakkeet lähetettiin näin ollen kuudelle otokseen valitulle vientiä harjoittavalle tuottajalle tai tuottajien ryhmälle Yhdysvalloissa, yhdelletoista otokseen valitulle yhteisön tuottajalle, 18 käyttäjälle sekä 90:lle raaka-aineen toimittajalle.

| (13) | Vastaukset kyselylomakkeeseen saatiin kuudelta otokseen valitulta vientiä harjoittavalta tuottajalta tai tuottajien ryhmältä Yhdysvalloista, kymmeneltä otokseen valitulta yhteisön tuottajalta, yhdeltä käyttäjältä ja kuudelta raaka-aineen toimittajalta. |
| --- | --- |

(13)

Vastaukset kyselylomakkeeseen saatiin kuudelta otokseen valitulta vientiä harjoittavalta tuottajalta tai tuottajien ryhmältä Yhdysvalloista, kymmeneltä otokseen valitulta yhteisön tuottajalta, yhdeltä käyttäjältä ja kuudelta raaka-aineen toimittajalta.

| (14) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Seuraavien yritysten toimitiloihin tehtiin tarkastuskäyntejä:






  a) | Yhteisön tuottajat:







  — | Biopetrol Industries AG, Schwarzheide, Saksa |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Seuraavien yritysten toimitiloihin tehtiin tarkastuskäyntejä:

a)

Yhteisön tuottajat:

—

Biopetrol Industries AG, Schwarzheide, Saksa

| — | Diester Group






  — | Diester Industries SAS, Pariisi, Ranska |
| --- | --- | --- |

—

Diester Group

—

Diester Industries SAS, Pariisi, Ranska

| — | Mannheim Bio Fuel GmbH, Mannheim, Saksa |
| --- | --- |

—

Mannheim Bio Fuel GmbH, Mannheim, Saksa

| — | Natural Energy West GmbH, Neuss, Saksa |
| --- | --- |

—

Natural Energy West GmbH, Neuss, Saksa

| — | Novaol Austria GmbH, Bruck an der Leitha, Itävalta |
| --- | --- |

—

Novaol Austria GmbH, Bruck an der Leitha, Itävalta

| — | Novaol Srl, Milano, Italia |
| --- | --- |

—

Novaol Srl, Milano, Italia

| — | Ecomotion group






  — | Ecomotion GmbH, Sternberg, Saksa |
| --- | --- | --- |

—

Ecomotion group

—

Ecomotion GmbH, Sternberg, Saksa

| — | Daka Biodiesel a.m.b.a, Løsning, Tanska |
| --- | --- |

—

Daka Biodiesel a.m.b.a, Løsning, Tanska

| — | GATE Global Alternative Energy Germany GmbH, Wittenberg ja Halle, Saksa |
| --- | --- |

—

GATE Global Alternative Energy Germany GmbH, Wittenberg ja Halle, Saksa

| — | Neochim SA, Feluy, Belgia |
| --- | --- |

—

Neochim SA, Feluy, Belgia

| b) | Yhdysvalloissa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat







  — | Peter Cremer North America LP, Cincinnati, Ohio |
| --- | --- | --- |

b)

Yhdysvalloissa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat

—

Peter Cremer North America LP, Cincinnati, Ohio

| — | Cargill Inc., Wayzata, Minnesota |
| --- | --- |

—

Cargill Inc., Wayzata, Minnesota

| — | Imperium Renewables Inc., Seattle, Washington |
| --- | --- |

—

Imperium Renewables Inc., Seattle, Washington

| — | Archer Daniels Midland Company, Decatur, Illinois |
| --- | --- |

—

Archer Daniels Midland Company, Decatur, Illinois

| — | World Energy Alternatives LLC, Boston, Massachusetts |
| --- | --- |

—

World Energy Alternatives LLC, Boston, Massachusetts

| — | Green Earth Fuels of Houston LLC, Texas |
| --- | --- |

—

Green Earth Fuels of Houston LLC, Texas

| c) | Etuyhteydessä olevat yhteisön tuojat:







  — | Cremer Energy GmbH, Hampuri, Saksa |
| --- | --- | --- |

c)

Etuyhteydessä olevat yhteisön tuojat:

—

Cremer Energy GmbH, Hampuri, Saksa

| — | Cargill NV, Ghent, Belgia |
| --- | --- |

—

Cargill NV, Ghent, Belgia

| — | ADM Europoort BV, Rotterdam, Alankomaat |
| --- | --- |

—

ADM Europoort BV, Rotterdam, Alankomaat

| — | ADM Hamburg AG, Hampuri, Saksa |
| --- | --- |

—

ADM Hamburg AG, Hampuri, Saksa

| — | ADM International, Rolle, Sveitsi. |
| --- | --- |

—

ADM International, Rolle, Sveitsi.

1.4.   Tutkimusajanjakso

| (15) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2007 ja 31 päivän maaliskuuta 2008 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisessä tarvittava kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson tammikuusta 2004 tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(15)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2007 ja 31 päivän maaliskuuta 2008 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisessä tarvittava kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson tammikuusta 2004 tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

| (16) | Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa tuotteen, jota väitetään tuotavan polkumyynnillä, määritettiin olevan Yhdysvalloista peräisin olevat rasvahappomonoalkyyliesterit ja/tai parafiiniset kaasuöljyt, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä, jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (tunnetaan yleisesti ’biodieselinä’), joko puhtaassa muodossa tai sekoitettuna, ja joita käytetään pääsiassa muttei yksinomaan uusiutuvina polttoaineina, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, ja jotka yleensä luokitellaan CN-koodeihin 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 ja ex 1518 00 99. |
| --- | --- |

(16)

Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa tuotteen, jota väitetään tuotavan polkumyynnillä, määritettiin olevan Yhdysvalloista peräisin olevat rasvahappomonoalkyyliesterit ja/tai parafiiniset kaasuöljyt, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä, jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (tunnetaan yleisesti ’biodieselinä’), joko puhtaassa muodossa tai sekoitettuna, ja joita käytetään pääsiassa muttei yksinomaan uusiutuvina polttoaineina, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, ja jotka yleensä luokitellaan CN-koodeihin 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 ja ex 1518 00 99.

| (17) | Yhdysvaltain verolain (Internal Revenue Code) (4) 26 osaston 40A pykälän d kohdan mukaan termi ”biodiesel” määritellään eläin- tai kasviaineksesta johdettujen pitkäketjuisten rasvahappojen monoalkyyliestereiksi, jotka täyttävät a) ympäristönsuojeluviraston (Environmental Protection Agency) ilmansuojelulain (Clean Air Act) (42 U.S.C 7545) 211 jakson mukaisesti vahvistamat polttoaineita ja polttoaineen lisäaineita koskevat rekisteröintivaatimukset sekä b) American Society of Testing and Materials -järjestön (ASTM) vaatimukset D6751. |
| --- | --- |

(17)

Yhdysvaltain verolain (Internal Revenue Code) (4) 26 osaston 40A pykälän d kohdan mukaan termi ”biodiesel” määritellään eläin- tai kasviaineksesta johdettujen pitkäketjuisten rasvahappojen monoalkyyliestereiksi, jotka täyttävät a) ympäristönsuojeluviraston (Environmental Protection Agency) ilmansuojelulain (Clean Air Act) (42 U.S.C 7545) 211 jakson mukaisesti vahvistamat polttoaineita ja polttoaineen lisäaineita koskevat rekisteröintivaatimukset sekä b) American Society of Testing and Materials -järjestön (ASTM) vaatimukset D6751.

| (18) | Markkinatiedon ja julkisesti saatavilla olevan tiedon (5) perusteella kaikentyyppisiä biodieseleitä ja biodieselsekoituksia (biodieselin ja mineraalidieselin sekoitus, kuten jäljempänä johdanto-osan 20 kappaleessa selitetään), joita tuotetaan ja myydään Yhdysvalloissa, pidetään biodieselpolttoaineina, ja ne kuuluvat osana lainsäädäntöpakettiin, joka koskee energiatehokkuutta ja uusiutuvaa energiaa ja vaihtoehtoisia polttoaineita. |
| --- | --- |

(18)

Markkinatiedon ja julkisesti saatavilla olevan tiedon (5) perusteella kaikentyyppisiä biodieseleitä ja biodieselsekoituksia (biodieselin ja mineraalidieselin sekoitus, kuten jäljempänä johdanto-osan 20 kappaleessa selitetään), joita tuotetaan ja myydään Yhdysvalloissa, pidetään biodieselpolttoaineina, ja ne kuuluvat osana lainsäädäntöpakettiin, joka koskee energiatehokkuutta ja uusiutuvaa energiaa ja vaihtoehtoisia polttoaineita.

| (19) | Tutkimus osoitti, että Yhdysvalloissa tuotettu biodiesel on pääasiassa ”rasvahapon metyyliesteriä” (FAME), joka on johdettu monenlaisista kasviöljyistä, jotka toimivat biodieselin syöttöaineena (6). Termi ”esteri” viittaa kasviöljyjen transesteröintiin eli alkoholin sekoittamiseen öljyyn. Termi ”metyyli” viittaa metanoliin; se on yleisimmin käytetty alkoholi prosessissa, vaikkakin etanolia voidaan myös käyttää tuotantoprosessissa, jolloin tuloksena on ”rasvahapon etyyliestereitä”. Transesteröinti on suhteellisen yksinkertainen kemiallinen prosessi, mutta se edellyttää korkealaatuisten teollisten menetelmien käyttämistä, jotta saadaan korkealaatuista biodieseliä. |
| --- | --- |

(19)

Tutkimus osoitti, että Yhdysvalloissa tuotettu biodiesel on pääasiassa ”rasvahapon metyyliesteriä” (FAME), joka on johdettu monenlaisista kasviöljyistä, jotka toimivat biodieselin syöttöaineena (6). Termi ”esteri” viittaa kasviöljyjen transesteröintiin eli alkoholin sekoittamiseen öljyyn. Termi ”metyyli” viittaa metanoliin; se on yleisimmin käytetty alkoholi prosessissa, vaikkakin etanolia voidaan myös käyttää tuotantoprosessissa, jolloin tuloksena on ”rasvahapon etyyliestereitä”. Transesteröinti on suhteellisen yksinkertainen kemiallinen prosessi, mutta se edellyttää korkealaatuisten teollisten menetelmien käyttämistä, jotta saadaan korkealaatuista biodieseliä.

| (20) | Tutkimuksen mukaan tuottajat sekoittavat yleensä Yhdysvalloissa tuotetun biodieselin mineraalidieselin kanssa saadakseen erilaisia sekoituksia, jäljempänä ’biodieselsekoitukset’, jotka sitten myydään markkinoilla erilaisille asiakkaille. Biodieseliä myytiin myös puhtaana etuyhteydettömille yrityksille, jotka ostivat tai toivat sitä mineraaliöljyn kanssa sekoitettavaksi. Biodieselin sekoittaminen mineraalidieselin kanssa on suhteellisen yksinkertainen toimenpide, ja se voidaan tehdä esimerkiksi sekoittamalla aineosat tankeissa valmistuspaikassa ennen siirtämistä säiliöautoon, antamalla aineosien sekoittua kuljetussäiliössä, johon on lisätty halutut prosenttiosuudet biodieseliä ja mineraalidieseliä tai linjasekoituksena niin, että kaksi aineosaa syötetään kuljetussäiliöön samanaikaisesti. |
| --- | --- |

(20)

Tutkimuksen mukaan tuottajat sekoittavat yleensä Yhdysvalloissa tuotetun biodieselin mineraalidieselin kanssa saadakseen erilaisia sekoituksia, jäljempänä ’biodieselsekoitukset’, jotka sitten myydään markkinoilla erilaisille asiakkaille. Biodieseliä myytiin myös puhtaana etuyhteydettömille yrityksille, jotka ostivat tai toivat sitä mineraaliöljyn kanssa sekoitettavaksi. Biodieselin sekoittaminen mineraalidieselin kanssa on suhteellisen yksinkertainen toimenpide, ja se voidaan tehdä esimerkiksi sekoittamalla aineosat tankeissa valmistuspaikassa ennen siirtämistä säiliöautoon, antamalla aineosien sekoittua kuljetussäiliössä, johon on lisätty halutut prosenttiosuudet biodieseliä ja mineraalidieseliä tai linjasekoituksena niin, että kaksi aineosaa syötetään kuljetussäiliöön samanaikaisesti.

| (21) | Erityyppisten biodieselsekoitusten erottamiseksi selvästi on käytössä kansainvälisesti tunnustettu järjestelmä – ”B-arvo” – joka kertoo biodieselin tarkan määrän missä tahansa biodieselsekoituksessa: esimerkiksi sekoitus, joka sisältää ”X” prosenttia biodieseliä, merkittäisiin B ”X”, ja puhtaaseen biodieseliin viitataan merkinnällä B100, joka tarkoittaa sataprosenttista biodieseliä. Yhdysvalloissa on yleistä, että 99 prosenttia (7) biodieseliä ja 1 prosentti mineraalidieseliä (B99) sekoitetaan ja myydään markkinoilla. Mineraalidieselistä poiketen puhdas biodiesel olisi käytettävä suhteellisen nopeasti, ja sitä voidaan varastoida enintään kolmesta neljään kuukautta, koska muuten se hapettuu ja muuttuu käyttökelvottomaksi. Mineraalidieselin sekoittaminen biodieseliin antaa mahdollisuuden polttoaineen pitempään säilytykseen. B99-sekoituksen 1 prosentti mineraalidieseliä on riittävän myrkyllinen hidastamaan biodieselin homehtumista. |
| --- | --- |

(21)

Erityyppisten biodieselsekoitusten erottamiseksi selvästi on käytössä kansainvälisesti tunnustettu järjestelmä – ”B-arvo” – joka kertoo biodieselin tarkan määrän missä tahansa biodieselsekoituksessa: esimerkiksi sekoitus, joka sisältää ”X” prosenttia biodieseliä, merkittäisiin B ”X”, ja puhtaaseen biodieseliin viitataan merkinnällä B100, joka tarkoittaa sataprosenttista biodieseliä. Yhdysvalloissa on yleistä, että 99 prosenttia (7) biodieseliä ja 1 prosentti mineraalidieseliä (B99) sekoitetaan ja myydään markkinoilla. Mineraalidieselistä poiketen puhdas biodiesel olisi käytettävä suhteellisen nopeasti, ja sitä voidaan varastoida enintään kolmesta neljään kuukautta, koska muuten se hapettuu ja muuttuu käyttökelvottomaksi. Mineraalidieselin sekoittaminen biodieseliin antaa mahdollisuuden polttoaineen pitempään säilytykseen. B99-sekoituksen 1 prosentti mineraalidieseliä on riittävän myrkyllinen hidastamaan biodieselin homehtumista.

| (22) | Tutkimus osoitti, että vaikka biodiesel ja korkeaprosenttiset biodieselsekoitukset (8) on yleensä tarkoitettu myytäviksi Yhdysvaltain markkinoilla edelleen sekoitettaviksi, matalaprosenttisia biodieselsekoituksia (9) tuotetaan tyypillisesti myytäväksi kulutukseen Yhdysvaltain markkinoilla. Näin ollen korkeaprosenttisten sekoitusten markkinat ja matalaprosenttisten sekoitusten markkinat eroavat toisistaan Yhdysvalloissa. |
| --- | --- |

(22)

Tutkimus osoitti, että vaikka biodiesel ja korkeaprosenttiset biodieselsekoitukset (8) on yleensä tarkoitettu myytäviksi Yhdysvaltain markkinoilla edelleen sekoitettaviksi, matalaprosenttisia biodieselsekoituksia (9) tuotetaan tyypillisesti myytäväksi kulutukseen Yhdysvaltain markkinoilla. Näin ollen korkeaprosenttisten sekoitusten markkinat ja matalaprosenttisten sekoitusten markkinat eroavat toisistaan Yhdysvalloissa.

| (23) | Valitus sisälsi alustavaa näyttöä siitä, että Yhdysvalloissa tuotettu ja myyty ja yhteisöön viety biodiesel ja tietyt sekoitukset vaikuttivat valituksen tehneiden biodieselin tuottajien taloudelliseen tilanteeseen yhteisössä. Yhdysvaltalaisten tuottajien ja kotimarkkinoiden ominaispiirteiden ottamiseksi huomioon oli tarkoitus, että tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmä kattaa biodieselin myös silloin, kun se sisältyy asianomaisiin biodieselsekoituksiin. Tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää sellaisena kuin se on mainittuna menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa ja edellä johdanto-osan 16 kappaleessa olisi selvennettävä niiden tuotteiden määrittelemiseksi, jotka tutkimuksen oli tarkoitus kattaa. |
| --- | --- |

(23)

Valitus sisälsi alustavaa näyttöä siitä, että Yhdysvalloissa tuotettu ja myyty ja yhteisöön viety biodiesel ja tietyt sekoitukset vaikuttivat valituksen tehneiden biodieselin tuottajien taloudelliseen tilanteeseen yhteisössä. Yhdysvaltalaisten tuottajien ja kotimarkkinoiden ominaispiirteiden ottamiseksi huomioon oli tarkoitus, että tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmä kattaa biodieselin myös silloin, kun se sisältyy asianomaisiin biodieselsekoituksiin. Tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää sellaisena kuin se on mainittuna menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa ja edellä johdanto-osan 16 kappaleessa olisi selvennettävä niiden tuotteiden määrittelemiseksi, jotka tutkimuksen oli tarkoitus kattaa.

| (24) | Tutkimus osoitti, että useimmat Yhdysvalloissa välittömään kulutukseen myydyt biodieselsekoitukset ovat B20-sekoituksia eli sekoituksia, jotka sisältävät 20 prosenttia biodieseliä, kuten edellä johdanto-osan 21 kappaleessa selitetään, ja joita voidaan käyttää vuoden 1992 energialain (Energy Policy Act) (10) vaatimusten täyttämiseen, sekä B6-, B5- ja B2-sekoituksia. Julkisesti saatavilla olevissa tiedoissa todetaan, että mikä tahansa dieselmoottori voi toimia näillä sekoituksilla pääasiassa ilman mitään muutoksia ja siten, että autonvalmistajien takuu pysyy voimassa. Kun sekoitus on matalaprosenttinen sekoitus (2–20 prosenttia biodieseliä), sen suorituskyky on samanlainen kuin mineraalidieselin. Käytettäessä matalaprosenttista sekoitusta (biodieseliä 2–20 %) sekoituksen suorituskyky vastaa mineraalidieseliä. Jos moottorissa käytetään B20-tyyppistä korkeampiprosenttista biodieseliä, käytössä saattaa ilmetä tehon, vääntömomentin ja polttoainetaloudellisuuden heikkenemistä, eikä autonvalmistajien takuu yleensä ole voimassa, jos moottorille aiheutuu vahinkoa. |
| --- | --- |

(24)

Tutkimus osoitti, että useimmat Yhdysvalloissa välittömään kulutukseen myydyt biodieselsekoitukset ovat B20-sekoituksia eli sekoituksia, jotka sisältävät 20 prosenttia biodieseliä, kuten edellä johdanto-osan 21 kappaleessa selitetään, ja joita voidaan käyttää vuoden 1992 energialain (Energy Policy Act) (10) vaatimusten täyttämiseen, sekä B6-, B5- ja B2-sekoituksia. Julkisesti saatavilla olevissa tiedoissa todetaan, että mikä tahansa dieselmoottori voi toimia näillä sekoituksilla pääasiassa ilman mitään muutoksia ja siten, että autonvalmistajien takuu pysyy voimassa. Kun sekoitus on matalaprosenttinen sekoitus (2–20 prosenttia biodieseliä), sen suorituskyky on samanlainen kuin mineraalidieselin. Käytettäessä matalaprosenttista sekoitusta (biodieseliä 2–20 %) sekoituksen suorituskyky vastaa mineraalidieseliä. Jos moottorissa käytetään B20-tyyppistä korkeampiprosenttista biodieseliä, käytössä saattaa ilmetä tehon, vääntömomentin ja polttoainetaloudellisuuden heikkenemistä, eikä autonvalmistajien takuu yleensä ole voimassa, jos moottorille aiheutuu vahinkoa.

| (25) | Tutkimus on osoittanut, että puhdasta biodieseliä ja korkeaprosenttisia sekoituksia ei yleensä käytetä välittömään kulutukseen Yhdysvalloissa. Puhdas biodiesel on yleensä tarkoitettu sekoitettavaksi ennen kuin se myydään markkinoilla. Sekoituksia käytetään lopulta kuljetusalalla polttoaineena maantieajoneuvojen kuten henkilöautojen, kuorma-autojen ja linja-autojen dieselkäyttöisissä moottoreissa sekä myös junissa. Biodieseliä voidaan myös käyttää lämmityspolttoaineena kotien, liiketilojen ja teollisuuden kattiloissa sekä generaattoreiden polttoaineena sähkön tuottamiseen. Parhaillaan on käynnissä testejä, joissa tutkitaan mahdollisuutta käyttää biodieselsekoituksia lentokoneissa. |
| --- | --- |

(25)

Tutkimus on osoittanut, että puhdasta biodieseliä ja korkeaprosenttisia sekoituksia ei yleensä käytetä välittömään kulutukseen Yhdysvalloissa. Puhdas biodiesel on yleensä tarkoitettu sekoitettavaksi ennen kuin se myydään markkinoilla. Sekoituksia käytetään lopulta kuljetusalalla polttoaineena maantieajoneuvojen kuten henkilöautojen, kuorma-autojen ja linja-autojen dieselkäyttöisissä moottoreissa sekä myös junissa. Biodieseliä voidaan myös käyttää lämmityspolttoaineena kotien, liiketilojen ja teollisuuden kattiloissa sekä generaattoreiden polttoaineena sähkön tuottamiseen. Parhaillaan on käynnissä testejä, joissa tutkitaan mahdollisuutta käyttää biodieselsekoituksia lentokoneissa.

| (26) | Näin ollen tutkimuksessa tarkasteltavana oleva tuote olisi määriteltävä seuraavasti: rasvahappomonoalkyyliesterit ja/tai parafiiniset kaasuöljyt, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä, jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (tunnetaan yleisesti ”biodieselinä”), joko puhtaassa muodossa tai sekoitettuna, ja jotka ovat korkeampiprosenttisia sekoituksia kuin B20. Toisin sanoen tarkasteltavana oleva tuote kattaa puhtaan biodieselin (B100), joka on peräisin Yhdysvalloista, ja kaikki B20-sekoituksia korkeampiprosenttiset sekoitukset, eli sekoitukset, jotka sisältävät yli 20 prosenttia biodieseliä ja ovat peräisin Yhdysvalloista, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. Tätä kynnysarvoa pidetään soveltuvana, jotta voidaan tehdä selvä ero erityyppisten sekoitusten välillä, joita on saatavilla Yhdysvaltain markkinoilla. |
| --- | --- |

(26)

Näin ollen tutkimuksessa tarkasteltavana oleva tuote olisi määriteltävä seuraavasti: rasvahappomonoalkyyliesterit ja/tai parafiiniset kaasuöljyt, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä, jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (tunnetaan yleisesti ”biodieselinä”), joko puhtaassa muodossa tai sekoitettuna, ja jotka ovat korkeampiprosenttisia sekoituksia kuin B20. Toisin sanoen tarkasteltavana oleva tuote kattaa puhtaan biodieselin (B100), joka on peräisin Yhdysvalloista, ja kaikki B20-sekoituksia korkeampiprosenttiset sekoitukset, eli sekoitukset, jotka sisältävät yli 20 prosenttia biodieseliä ja ovat peräisin Yhdysvalloista, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. Tätä kynnysarvoa pidetään soveltuvana, jotta voidaan tehdä selvä ero erityyppisten sekoitusten välillä, joita on saatavilla Yhdysvaltain markkinoilla.

| (27) | Tämän tutkimuksen piiriin kuuluvilla kaikentyyppisillä biodieseleillä ja biodieselsekoituksilla havaittiin olevan samat tai hyvin samanlaiset fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset tuotantoon käytettyjen raaka-aineiden mahdollisista eroavaisuuksista tai tuotantoprosessin vaihteluista huolimatta. Tarkasteltavana olevan tuotteen mahdolliset vaihtelut eivät muuta sen perusmääritelmää, perusominaisuuksia tai käsitystä, joka eri osapuolilla siitä on. |
| --- | --- |

(27)

Tämän tutkimuksen piiriin kuuluvilla kaikentyyppisillä biodieseleillä ja biodieselsekoituksilla havaittiin olevan samat tai hyvin samanlaiset fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset tuotantoon käytettyjen raaka-aineiden mahdollisista eroavaisuuksista tai tuotantoprosessin vaihteluista huolimatta. Tarkasteltavana olevan tuotteen mahdolliset vaihtelut eivät muuta sen perusmääritelmää, perusominaisuuksia tai käsitystä, joka eri osapuolilla siitä on.

| (28) | Tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan CN-koodeihin 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 ja ex 1518 00 99. |
| --- | --- |

(28)

Tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan CN-koodeihin 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 ja ex 1518 00 99.

2.1.   Samankaltainen tuote

| (29) | Todettiin, että Yhdysvaltain kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä tuotteilla, jotka kuuluvat tämän tutkimuksen piiriin, on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin niillä, joita viedään tästä maasta yhteisön markkinoille. Myös yhteisön tuottajien valmistamien ja yhteisön markkinoilla myymien tuotteiden fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat samanlaiset kuin asianomaisesta maasta yhteisöön vietyjen tuotteiden. |
| --- | --- |

(29)

Todettiin, että Yhdysvaltain kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä tuotteilla, jotka kuuluvat tämän tutkimuksen piiriin, on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin niillä, joita viedään tästä maasta yhteisön markkinoille. Myös yhteisön tuottajien valmistamien ja yhteisön markkinoilla myymien tuotteiden fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat samanlaiset kuin asianomaisesta maasta yhteisöön vietyjen tuotteiden.

| (30) | On väitetty, että tietyt käyttäjät erityisesti Saksassa käyttävät suoraan puhdasta biodieseliä (B100) halvempana vaihtoehtona mineraalidieselille tai tavanomaisille sekoituksille, joita käytetään välittömään kulutukseen yhteisön markkinoilla. Tämän väitteen tutkiminen osoitti, että suurin osa yhteisön tuottajien myynnistä yhteisön markkinoilla oli pääasiassa tarkoitettu yrityksille, jotka sekoittivat sitä mineraalidieselin kanssa. Se, että jotkin kuljetuskaluston omistajat siirtyvät käyttämään B100-biodieseliä, on enemmänkin poikkeus yhteisön tasolla. Biodiesel ei niinkään korvaa mineraalidieseliä vaan toimii täydentävänä tuotteena yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(30)

On väitetty, että tietyt käyttäjät erityisesti Saksassa käyttävät suoraan puhdasta biodieseliä (B100) halvempana vaihtoehtona mineraalidieselille tai tavanomaisille sekoituksille, joita käytetään välittömään kulutukseen yhteisön markkinoilla. Tämän väitteen tutkiminen osoitti, että suurin osa yhteisön tuottajien myynnistä yhteisön markkinoilla oli pääasiassa tarkoitettu yrityksille, jotka sekoittivat sitä mineraalidieselin kanssa. Se, että jotkin kuljetuskaluston omistajat siirtyvät käyttämään B100-biodieseliä, on enemmänkin poikkeus yhteisön tasolla. Biodiesel ei niinkään korvaa mineraalidieseliä vaan toimii täydentävänä tuotteena yhteisön markkinoilla.

| (31) | Tämä ei muuta sitä seikkaa, että Yhdysvalloissa tuotetut ja yhteisöön viedyt erilaiset tarkasteltavana olevan tuotteen lajit ovat vaihdettavissa yhteisön biodieseltuottajien yhteisössä tuottamien ja myymien tuotteiden kanssa. Markkinoiden toimijoiden ja käyttäjien käyttötarkoituksissa ja käsityksissä ei ole sellaisia merkittäviä eroja, jotka voisivat muuttaa samankaltaisen tuotteen määritelmää. |
| --- | --- |

(31)

Tämä ei muuta sitä seikkaa, että Yhdysvalloissa tuotetut ja yhteisöön viedyt erilaiset tarkasteltavana olevan tuotteen lajit ovat vaihdettavissa yhteisön biodieseltuottajien yhteisössä tuottamien ja myymien tuotteiden kanssa. Markkinoiden toimijoiden ja käyttäjien käyttötarkoituksissa ja käsityksissä ei ole sellaisia merkittäviä eroja, jotka voisivat muuttaa samankaltaisen tuotteen määritelmää.

| (32) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että tarkasteltavana olevalla tuotteella, erityisesti puhtaalla biodieselillä, on erilaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet kuin samankaltaisella biodieselillä, jota tuotetaan yhteisössä. Kun EY:n biodieseltuotanto perustuu rapsiöljyyn, Yhdysvaltain tuottajat käyttävät ainoastaan soijaöljyä. Sen vuoksi väitettiin, että nämä kaksi tuotelajia eivät olisi keskenään vaihdettavissa eivätkä kilpailisi suoraan toistensa kanssa yhteisön markkinoilla. Asianomainen osapuoli viittasi erityisesti siihen seikkaan, että kylmävirtausominaisuudet ja jodiarvot olisivat erilaiset. |
| --- | --- |

(32)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että tarkasteltavana olevalla tuotteella, erityisesti puhtaalla biodieselillä, on erilaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet kuin samankaltaisella biodieselillä, jota tuotetaan yhteisössä. Kun EY:n biodieseltuotanto perustuu rapsiöljyyn, Yhdysvaltain tuottajat käyttävät ainoastaan soijaöljyä. Sen vuoksi väitettiin, että nämä kaksi tuotelajia eivät olisi keskenään vaihdettavissa eivätkä kilpailisi suoraan toistensa kanssa yhteisön markkinoilla. Asianomainen osapuoli viittasi erityisesti siihen seikkaan, että kylmävirtausominaisuudet ja jodiarvot olisivat erilaiset.

| (33) | Komissio tutki tämän väitteen ja totesi seuraavaa:






  a) | Tarkasteltavana olevalla tuotteella ja yhteisön samankaltaisella tuotteella on hyvin samanlaiset perusominaisuudet, ja niitä myydään samanlaisten tai samankaltaisten myyntikanavien kautta samankaltaisille asiakkaille yhteisön markkinoilla; |
| --- | --- | --- |

(33)

Komissio tutki tämän väitteen ja totesi seuraavaa:

a)

Tarkasteltavana olevalla tuotteella ja yhteisön samankaltaisella tuotteella on hyvin samanlaiset perusominaisuudet, ja niitä myydään samanlaisten tai samankaltaisten myyntikanavien kautta samankaltaisille asiakkaille yhteisön markkinoilla;

| b) | Tarkasteltavana oleva tuote ja yhteisön samankaltainen tuote palvelevat samoja tai hyvin samankaltaisia lopullisia käyttötarkoituksia (ks. edellä johdanto-osan 25 kappale); |
| --- | --- |

b)

Tarkasteltavana oleva tuote ja yhteisön samankaltainen tuote palvelevat samoja tai hyvin samankaltaisia lopullisia käyttötarkoituksia (ks. edellä johdanto-osan 25 kappale);

| c) | Mitä tulee kylmävirtausominaisuuksiin, olisi selvennettävä, että niillä viitataan suodatettavuuden rajalämpötilaan (Cold Filter Plugging Point, CFPP), joka on se lämpötila, jossa polttoaine aiheuttaa polttoaineensuodattimen tukkeutumisen sen vuoksi, että polttoaineen osat ovat alkaneet kiteytyä tai hyytyä. Tutkimuksessa paljastui, että yhteisön samankaltaisen tuotteen CFPP on alhaisempi kuin Yhdysvalloista viedyn biodieselin CFPP. Tämä on kuitenkin vähäinen ero, joka voidaan helposti kompensoida joko sekoittamalla erityyppisiä biodieseleitä tai käyttämällä lisäaineita puhtaassa biodieselissä erityisesti talviaikana. CFPP:n erolla ei käytännössä ole mitään merkitystä useimmissa yhteisön markkinoilla myydyissä sekoituksissa. |
| --- | --- |

c)

Mitä tulee kylmävirtausominaisuuksiin, olisi selvennettävä, että niillä viitataan suodatettavuuden rajalämpötilaan (Cold Filter Plugging Point, CFPP), joka on se lämpötila, jossa polttoaine aiheuttaa polttoaineensuodattimen tukkeutumisen sen vuoksi, että polttoaineen osat ovat alkaneet kiteytyä tai hyytyä. Tutkimuksessa paljastui, että yhteisön samankaltaisen tuotteen CFPP on alhaisempi kuin Yhdysvalloista viedyn biodieselin CFPP. Tämä on kuitenkin vähäinen ero, joka voidaan helposti kompensoida joko sekoittamalla erityyppisiä biodieseleitä tai käyttämällä lisäaineita puhtaassa biodieselissä erityisesti talviaikana. CFPP:n erolla ei käytännössä ole mitään merkitystä useimmissa yhteisön markkinoilla myydyissä sekoituksissa.

| d) | Mitä tulee jodiarvoon, jolla mitataan polttoaineen vakautta hapettumisen suhteen, todettiin, että rapsiöljyn ja soijaöljyn arvot korreloivat jossain määrin: luvut vaihtelevat välillä 94–120 rapsiöljyn kohdalla ja 117–143 soijaöljyn kohdalla. Vaikka yhteisössä pääasiassa käytetty syöttöaine onkin rapsi, on huomattava, että sekä yhteisön että Yhdysvaltain tuottajat käyttävät laajalti erilaisia syöttöaineita biodieselin tuottamiseen. Usein erityyppisiä biodieseleitä sekoitetaan homogeenisemman tuotteen aikaansaamiseksi. |
| --- | --- |

d)

Mitä tulee jodiarvoon, jolla mitataan polttoaineen vakautta hapettumisen suhteen, todettiin, että rapsiöljyn ja soijaöljyn arvot korreloivat jossain määrin: luvut vaihtelevat välillä 94–120 rapsiöljyn kohdalla ja 117–143 soijaöljyn kohdalla. Vaikka yhteisössä pääasiassa käytetty syöttöaine onkin rapsi, on huomattava, että sekä yhteisön että Yhdysvaltain tuottajat käyttävät laajalti erilaisia syöttöaineita biodieselin tuottamiseen. Usein erityyppisiä biodieseleitä sekoitetaan homogeenisemman tuotteen aikaansaamiseksi.

| (34) | Koska ”samankaltaisuus” ei edellytä perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaan, että tuotteet olisivat kaikissa suhteissa samanlaisia, vähäinen vaihtelu erilaisten tuotelajien välillä ei riitä muuttamaan sitä yleistä päätelmää, että tarkasteltavana oleva tuote ja yhteisön samankaltainen tuote ovat samankaltaisia. |
| --- | --- |

(34)

Koska ”samankaltaisuus” ei edellytä perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaan, että tuotteet olisivat kaikissa suhteissa samanlaisia, vähäinen vaihtelu erilaisten tuotelajien välillä ei riitä muuttamaan sitä yleistä päätelmää, että tarkasteltavana oleva tuote ja yhteisön samankaltainen tuote ovat samankaltaisia.

| (35) | Näin ollen tarkasteltavana olevan tuotteen ja yhteisön markkinoilla myytyjen yhteisön samankaltaisten tuotteiden välillä ei todettu sellaisia eroja, joiden johdosta pääteltäisiin, että yhteisön tuottajien yhteisön markkinoilla tuottamat ja myymät tuotteet eivät olisi samankaltaisia tuotteita, joilla on samat tai hyvin samankaltaiset fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet kuin Yhdysvalloissa tuotetuilla ja yhteisöön viedyillä tarkasteltavana olevan tuotteen lajeilla. Tästä syystä päätellään alustavasti, että biodieselin kaikki lajit ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(35)

Näin ollen tarkasteltavana olevan tuotteen ja yhteisön markkinoilla myytyjen yhteisön samankaltaisten tuotteiden välillä ei todettu sellaisia eroja, joiden johdosta pääteltäisiin, että yhteisön tuottajien yhteisön markkinoilla tuottamat ja myymät tuotteet eivät olisi samankaltaisia tuotteita, joilla on samat tai hyvin samankaltaiset fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet kuin Yhdysvalloissa tuotetuilla ja yhteisöön viedyillä tarkasteltavana olevan tuotteen lajeilla. Tästä syystä päätellään alustavasti, että biodieselin kaikki lajit ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

3.   POLKUMYYNTI

3.1.   Alustavat huomautukset

| (36) | Tutkimuksen aikana todettiin, että Yhdysvaltain viranomaiset myöntävät niin kutsutun sekoittajan hyvityksen (blender's credit), joka on 1 Yhdysvaltain dollari biodieselin ja mineraalidieselin sekoituksessa olevaa puhdasta biodieselgallonaa kohti. |
| --- | --- |

(36)

Tutkimuksen aikana todettiin, että Yhdysvaltain viranomaiset myöntävät niin kutsutun sekoittajan hyvityksen (blender's credit), joka on 1 Yhdysvaltain dollari biodieselin ja mineraalidieselin sekoituksessa olevaa puhdasta biodieselgallonaa kohti.

| (37) | Kaikki otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat vaativat, että niiden polkumyyntimarginaalin määrittämiseksi olisi tehtävä oikaisu niiden sekoitetun biodieselin vienti- ja kotimarkkinamyynnin osalta joko oikaisemalla niiden myyntihintaa ylöspäin vastaavalla saadulla hyvityksellä tai vähentämällä sekoittajan hyvitys asianomaisen myynnin tuotantokustannuksista. |
| --- | --- |

(37)

Kaikki otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat vaativat, että niiden polkumyyntimarginaalin määrittämiseksi olisi tehtävä oikaisu niiden sekoitetun biodieselin vienti- ja kotimarkkinamyynnin osalta joko oikaisemalla niiden myyntihintaa ylöspäin vastaavalla saadulla hyvityksellä tai vähentämällä sekoittajan hyvitys asianomaisen myynnin tuotantokustannuksista.

| (38) | On syytä huomata, että asiaankuuluvien oikeussäännösten, nimittäin perusasetuksen 14 artiklan 1 kohdan ja muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 6 päivänä lokakuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97 (11) 24 artiklan 1 kohdan mukaisesti mihinkään tuotteeseen ei saa samanaikaisesti soveltaa sekä polkumyynti- että tasoitustulleja polkumyynnistä tai vientituesta johtuneen saman tilanteen korjaamiseksi. Tukien vastainen menettely osoitti kuitenkin, että sekoittajan hyvitys on tuki, joka on saatavilla sekä vienti- että kotimarkkinamyyntiin täsmälleen samalla tavalla ja samoille määrille, eikä sen vuoksi ole vientitukea. Näin ollen pääteltiin alustavasti, ettei oikaisuvaatimuksia voitu hyväksyä. |
| --- | --- |

(38)

On syytä huomata, että asiaankuuluvien oikeussäännösten, nimittäin perusasetuksen 14 artiklan 1 kohdan ja muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 6 päivänä lokakuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97 (11) 24 artiklan 1 kohdan mukaisesti mihinkään tuotteeseen ei saa samanaikaisesti soveltaa sekä polkumyynti- että tasoitustulleja polkumyynnistä tai vientituesta johtuneen saman tilanteen korjaamiseksi. Tukien vastainen menettely osoitti kuitenkin, että sekoittajan hyvitys on tuki, joka on saatavilla sekä vienti- että kotimarkkinamyyntiin täsmälleen samalla tavalla ja samoille määrille, eikä sen vuoksi ole vientitukea. Näin ollen pääteltiin alustavasti, ettei oikaisuvaatimuksia voitu hyväksyä.

3.2.   Normaaliarvo

| (39) | Määrittäessään normaaliarvoa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio määritteli ensin, oliko tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinamyynti riippumattomille asiakkaille edustavaa määrältään eli oliko tällaisen myynnin kokonaismäärän osuus vähintään 5 prosenttia yhteisöön suuntautuvan viennin kokonaismyyntimäärästä tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(39)

Määrittäessään normaaliarvoa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio määritteli ensin, oliko tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinamyynti riippumattomille asiakkaille edustavaa määrältään eli oliko tällaisen myynnin kokonaismäärän osuus vähintään 5 prosenttia yhteisöön suuntautuvan viennin kokonaismyyntimäärästä tutkimusajanjaksolla.

| (40) | Yhden otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan kohdalla todettiin, ettei sillä ollut tarkasteltavana olevan tuotteen edustavaa myyntiä kotimarkkinoilla. Tämän vientiä harjoittavan tuottajan osalta normaaliarvo oli määritettävä perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan perusteella. |
| --- | --- |

(40)

Yhden otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan kohdalla todettiin, ettei sillä ollut tarkasteltavana olevan tuotteen edustavaa myyntiä kotimarkkinoilla. Tämän vientiä harjoittavan tuottajan osalta normaaliarvo oli määritettävä perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan perusteella.

3.2.1.   Otokseen valitut yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, joiden kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli määrältään edustavaa

| (41) | Komissio yksilöi tämän jälkeen niiden otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien, joiden kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa, kotimarkkinoillaan myymät tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin yhteisöön vietäväksi myytävät lajit tai suoraan verrattavissa niihin. |
| --- | --- |

(41)

Komissio yksilöi tämän jälkeen niiden otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien, joiden kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa, kotimarkkinoillaan myymät tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin yhteisöön vietäväksi myytävät lajit tai suoraan verrattavissa niihin.

| (42) | Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia yhteisöön vietäväksi myydyn vastaavan tuotelajin kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

(42)

Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia yhteisöön vietäväksi myydyn vastaavan tuotelajin kokonaismäärästä.

| (43) | Tämän jälkeen komissio selvitti, voitiinko asianomaisten yritysten kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin kunkin tuotelajin osalta kannattavan myynnin osuus myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(43)

Tämän jälkeen komissio selvitti, voitiinko asianomaisten yritysten kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin kunkin tuotelajin osalta kannattavan myynnin osuus myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjaksolla.

| (44) | Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tuotelajin kokonaismyyntimäärästä ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa. Tämä hinta laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin kaiken tutkimusajanjaksolla tapahtuneen kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa. |
| --- | --- |

(44)

Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tuotelajin kokonaismyyntimäärästä ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa. Tämä hinta laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin kaiken tutkimusajanjaksolla tapahtuneen kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa.

| (45) | Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan tuon kyseisen tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo. |
| --- | --- |

(45)

Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan tuon kyseisen tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo.

| (46) | Sellaisten tuotelajien osalta, joita ei myyty edustavia määriä kotimarkkinoilla tai joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, normaaliarvo oli määritettävä laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tätä varten myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä kohtuullinen voittomarginaali lisättiin viejän omiin keskimääräisiin tuotelajikohtaisiin valmistuskustannuksiin tutkimusajanjaksolla. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten osuus ja voittomarginaali perustuivat kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten painotettuun keskiarvoon ja voittomarginaaliin. |
| --- | --- |

(46)

Sellaisten tuotelajien osalta, joita ei myyty edustavia määriä kotimarkkinoilla tai joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, normaaliarvo oli määritettävä laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tätä varten myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä kohtuullinen voittomarginaali lisättiin viejän omiin keskimääräisiin tuotelajikohtaisiin valmistuskustannuksiin tutkimusajanjaksolla. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten osuus ja voittomarginaali perustuivat kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten painotettuun keskiarvoon ja voittomarginaaliin.

3.2.2.   Otokseen valittu yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja, jonka kokonaismyynti kotimarkkinoilla ei ollut määrältään edustavaa

| (47) | Yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle, jonka myynti kotimarkkinoilla ei ollut edustavaa, määritettiin laskennallinen normaaliarvo perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä yrityksen omiin tarkasteltavana olevan tuotteen valmistuskustannuksiin myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset ja kohtuullinen voittomarginaali. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan a alakohdan mukaisesti myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten osuus ja voittomarginaali perustuivat myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten painotettuun keskiarvoon ja voittomarginaaliin, jotka määritettiin muille tutkimuksen kohteena oleville vientiä harjoittaville tuottajille niiden kotimarkkinoilla tapahtuneen samankaltaisen tuotteen tuotannon ja myynnin suhteen. |
| --- | --- |

(47)

Yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle, jonka myynti kotimarkkinoilla ei ollut edustavaa, määritettiin laskennallinen normaaliarvo perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä yrityksen omiin tarkasteltavana olevan tuotteen valmistuskustannuksiin myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset ja kohtuullinen voittomarginaali. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan a alakohdan mukaisesti myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten osuus ja voittomarginaali perustuivat myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten painotettuun keskiarvoon ja voittomarginaaliin, jotka määritettiin muille tutkimuksen kohteena oleville vientiä harjoittaville tuottajille niiden kotimarkkinoilla tapahtuneen samankaltaisen tuotteen tuotannon ja myynnin suhteen.

| (48) | Tämän yrityksen osalta tehtiin oikaisu sen perustamisvaiheen huomioon ottamiseksi siten kuin perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdassa säädetään. Sen yleiskustannuksia koskeva oikaisu tehtiin, jotta voitiin ottaa huomioon tuotantolaitosten alhainen kapasiteetin käyttöaste perustamisvaiheen aikana. |
| --- | --- |

(48)

Tämän yrityksen osalta tehtiin oikaisu sen perustamisvaiheen huomioon ottamiseksi siten kuin perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdassa säädetään. Sen yleiskustannuksia koskeva oikaisu tehtiin, jotta voitiin ottaa huomioon tuotantolaitosten alhainen kapasiteetin käyttöaste perustamisvaiheen aikana.

3.3.   Vientihinta

| (49) | Vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(49)

Vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.

| (50) | Kun tuotetta vietiin yhteisöön yhteisössä tai sen ulkopuolella sijaitsevien etuyhteydessä olevien kauppayhtiöiden välityksellä, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta yhteisössä veloitettujen jälleenmyyntihintojen perusteella, ja niitä oikaistiin asianmukaisesti kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneiden kustannusten ja voiton huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(50)

Kun tuotetta vietiin yhteisöön yhteisössä tai sen ulkopuolella sijaitsevien etuyhteydessä olevien kauppayhtiöiden välityksellä, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta yhteisössä veloitettujen jälleenmyyntihintojen perusteella, ja niitä oikaistiin asianmukaisesti kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneiden kustannusten ja voiton huomioon ottamiseksi.

3.4.   Vertailu

| (51) | Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(51)

Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (52) | Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(52)

Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

| (53) | Tällä perusteella tehtiin oikaisut kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis- ja luottokustannusten sekä palkkioiden erojen mukaisesti aina, kun se katsottiin perustelluksi. |
| --- | --- |

(53)

Tällä perusteella tehtiin oikaisut kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis- ja luottokustannusten sekä palkkioiden erojen mukaisesti aina, kun se katsottiin perustelluksi.

3.5.   Polkumyyntimarginaalit

3.5.1.   Otokseen valitut yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat

| (54) | Otokseen valittujen yritysten tapauksessa kunkin yhteisöön viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen lajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan lajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdassa säädetään. |
| --- | --- |

(54)

Otokseen valittujen yritysten tapauksessa kunkin yhteisöön viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen lajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan lajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdassa säädetään.

| (55) | Väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ovat näin ollen prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ilmaistuna seuraavat:






  Yritys | Väliaikainen polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company | 3,4 % |
| Cargill Inc. | 10,4 % |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 73,4 % |
| Imperium Renewables Inc. | 29,5 % |
| Peter Cremer North America LP | 57,3 % |
| World Energy Alternatives LLC | 51,7 % |

(55)

Väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ovat näin ollen prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ilmaistuna seuraavat:

Yritys

Väliaikainen polkumyyntimarginaali

Archer Daniels Midland Company

3,4 %

Cargill Inc.

10,4 %

Green Earth Fuels of Houston LLC

73,4 %

Imperium Renewables Inc.

29,5 %

Peter Cremer North America LP

57,3 %

World Energy Alternatives LLC

51,7 %

3.5.2.   Muut yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat

| (56) | Yhteistyöhön osallistuneiden mutta otoksen ulkopuolisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali laskettiin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan säännösten mukaisesti. Tämä marginaali laskettiin otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyjen marginaalien perusteella. Tällä perusteella yhteistyöhön osallistuneille mutta otoksen ulkopuolisille yrityksille laskettu polkumyyntimarginaali vahvistettiin alustavasti 33,7 prosentiksi CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana. |
| --- | --- |

(56)

Yhteistyöhön osallistuneiden mutta otoksen ulkopuolisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali laskettiin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan säännösten mukaisesti. Tämä marginaali laskettiin otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyjen marginaalien perusteella. Tällä perusteella yhteistyöhön osallistuneille mutta otoksen ulkopuolisille yrityksille laskettu polkumyyntimarginaali vahvistettiin alustavasti 33,7 prosentiksi CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana.

3.5.3.   Yhteistyöstä kieltäytyneet vientiä harjoittavat tuottajat

| (57) | Kaikkien muiden yhdysvaltalaisten viejien osalta komissio määritti ensin yhteistyöhön osallistumisen asteen. Kaikkien yhteistyöhön osallistuneiden vientiä harjoittavien tuottajien otoskyselylomakkeessa ilmoittamaa viennin kokonaismäärää verrattiin Yhdysvalloista tulevan tuonnin kokonaismäärään, joka saatiin Yhdysvaltain vientitilastoista. Yhteistyön prosenttiosuudeksi todettiin 81. Tällä perusteella katsottiin, että yhteistyön taso oli korkea. Näin ollen katsottiin asianmukaiseksi määritellä yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali tasolle, joka vastaa sen otokseen valitun yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan yksilöllistä polkumyynti- ja vahinkomarginaalia, joka on korkein, jotta voitiin varmistaa toimenpiteiden tehokkuus. |
| --- | --- |

(57)

Kaikkien muiden yhdysvaltalaisten viejien osalta komissio määritti ensin yhteistyöhön osallistumisen asteen. Kaikkien yhteistyöhön osallistuneiden vientiä harjoittavien tuottajien otoskyselylomakkeessa ilmoittamaa viennin kokonaismäärää verrattiin Yhdysvalloista tulevan tuonnin kokonaismäärään, joka saatiin Yhdysvaltain vientitilastoista. Yhteistyön prosenttiosuudeksi todettiin 81. Tällä perusteella katsottiin, että yhteistyön taso oli korkea. Näin ollen katsottiin asianmukaiseksi määritellä yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali tasolle, joka vastaa sen otokseen valitun yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan yksilöllistä polkumyynti- ja vahinkomarginaalia, joka on korkein, jotta voitiin varmistaa toimenpiteiden tehokkuus.

| (58) | Edellä esitetyn perusteella koko maata koskevaksi väliaikaiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 57,3 prosenttia CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana. |
| --- | --- |

(58)

Edellä esitetyn perusteella koko maata koskevaksi väliaikaiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 57,3 prosenttia CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana.

4.   YHTEISÖN TUOTANNONALA

4.1.   Yhteisön tuotanto ja tilanne

| (59) | Yhteisön kokonaistuotannon ja tutkimukselle annetun tuen määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja, myös valituksessa esitettyjä tietoja sekä yhteisön tuottajilta ennen tutkimuksen aloittamista ja sen jälkeen kerättyjä tietoja. |
| --- | --- |

(59)

Yhteisön kokonaistuotannon ja tutkimukselle annetun tuen määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja, myös valituksessa esitettyjä tietoja sekä yhteisön tuottajilta ennen tutkimuksen aloittamista ja sen jälkeen kerättyjä tietoja.

| (60) | Näiden tietojen perusteella todettiin, että yhteisön kokonaistuotanto oli noin 5 400 tuhatta tonnia tutkimusajanjaksolla. Kolmen samaan ryhmään kuuluvan yrityksen todettiin olevan etuyhteydessä Yhdysvalloissa toimiviin vientiä harjoittaviin tuottajiin, ja ryhmä toi myös itse merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta siihen etuyhteydessä olevilta viejiltä Yhdysvalloista. Tämän vuoksi nämä yritykset jätettiin yhteisön tuotannon ulkopuolelle perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tämän seurauksena tuotantomäärä, jonka perusteella tilanne määritettiin, oli 4 200–4 600 tuhatta tonnia. |
| --- | --- |

(60)

Näiden tietojen perusteella todettiin, että yhteisön kokonaistuotanto oli noin 5 400 tuhatta tonnia tutkimusajanjaksolla. Kolmen samaan ryhmään kuuluvan yrityksen todettiin olevan etuyhteydessä Yhdysvalloissa toimiviin vientiä harjoittaviin tuottajiin, ja ryhmä toi myös itse merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta siihen etuyhteydessä olevilta viejiltä Yhdysvalloista. Tämän vuoksi nämä yritykset jätettiin yhteisön tuotannon ulkopuolelle perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tämän seurauksena tuotantomäärä, jonka perusteella tilanne määritettiin, oli 4 200–4 600 tuhatta tonnia.

| (61) | Todettiin, että yritykset, jotka tukivat valitusta ja toimivat yhteistyössä tutkimuksessa, edustivat yli 60:tä prosenttia johdanto-osan 60 kappaleessa mainitusta yhteisön biodieselin tuotannosta tutkimusajanjaksolla. Jäljempänä johdanto-osan 63 kappaleessa tarkoitetun yrityksen, joka ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa, ei katsottu tukevan valitusta. Päätelmänä on, että pääosa yhteisön tuotannosta tukee valitusta ja tutkimusta siten kuin perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetaan. |
| --- | --- |

(61)

Todettiin, että yritykset, jotka tukivat valitusta ja toimivat yhteistyössä tutkimuksessa, edustivat yli 60:tä prosenttia johdanto-osan 60 kappaleessa mainitusta yhteisön biodieselin tuotannosta tutkimusajanjaksolla. Jäljempänä johdanto-osan 63 kappaleessa tarkoitetun yrityksen, joka ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa, ei katsottu tukevan valitusta. Päätelmänä on, että pääosa yhteisön tuotannosta tukee valitusta ja tutkimusta siten kuin perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetaan.

4.2.   Otanta

| (62) | Yhteisön tuottajien suuren määrän vuoksi päätettiin käyttää otantaa merkittävän vahingon olemassaolon määrittämiseksi. Otoskyselylomakkeet lähetettiin kaikille mahdollisille samankaltaisen tuotteen tuottajille yhteisössä. Alun perin yli 40 yritystä toimitti merkitykselliset tiedot otoskyselyyn ja suostui yhteistyöhön menettelyssä. Johdanto-osan 60 kappaleessa tarkoitettuja kolmea yritystä ei otettu huomioon otannassa kyseisessä johdanto-osan kappaleessa mainituista syistä. |
| --- | --- |

(62)

Yhteisön tuottajien suuren määrän vuoksi päätettiin käyttää otantaa merkittävän vahingon olemassaolon määrittämiseksi. Otoskyselylomakkeet lähetettiin kaikille mahdollisille samankaltaisen tuotteen tuottajille yhteisössä. Alun perin yli 40 yritystä toimitti merkitykselliset tiedot otoskyselyyn ja suostui yhteistyöhön menettelyssä. Johdanto-osan 60 kappaleessa tarkoitettuja kolmea yritystä ei otettu huomioon otannassa kyseisessä johdanto-osan kappaleessa mainituista syistä.

| (63) | Jäljelle jääneistä yrityksistä valittiin 11 yrityksen otos käyttäen perusteena suurinta edustavaa tuotanto- ja myyntimäärää yhteisössä, kuten edellä johdanto-osan 11 kappaleessa todetaan. Yksi alun perin otokseen valittu tuottaja oli suljettava pois, koska se ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Jäljelle jääneiden kymmenen otokseen valitun yrityksen katsotaan edustavan koko yhteisön tuotantoa. |
| --- | --- |

(63)

Jäljelle jääneistä yrityksistä valittiin 11 yrityksen otos käyttäen perusteena suurinta edustavaa tuotanto- ja myyntimäärää yhteisössä, kuten edellä johdanto-osan 11 kappaleessa todetaan. Yksi alun perin otokseen valittu tuottaja oli suljettava pois, koska se ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Jäljelle jääneiden kymmenen otokseen valitun yrityksen katsotaan edustavan koko yhteisön tuotantoa.

| (64) | Jäljempänä käytetyillä viittauksilla ’yhteisön tuotannonalaan’ tai ’otokseen valittuihin yhteisön tuottajiin’ viitataan näihin kymmeneen otokseen valittuun tuottajaan. |
| --- | --- |

(64)

Jäljempänä käytetyillä viittauksilla ’yhteisön tuotannonalaan’ tai ’otokseen valittuihin yhteisön tuottajiin’ viitataan näihin kymmeneen otokseen valittuun tuottajaan.

5.   VAHINKO

| (65) | Kuten edellä johdanto-osan 15 kappaleessa mainitaan, vahingon määrittämisessä tarvittava kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson tammikuusta 2004 tutkimusajanjakson loppuun. Tutkimus osoitti kuitenkin, että yhteisön tuotannonala oli käytännössä perustamisvaiheessa vuonna 2004. Sen vuoksi katsottiin, että oli soveliaampaa tehdä kehityssuuntiin perustuva analyysi vuodesta 2005 tutkimusajanjaksoon asti, jäljempänä ’arviointijakso’. Vuodelta 2004 kerätyt tiedot esitetään kuitenkin myös jäljempänä olevassa arvioinnissa. |
| --- | --- |

(65)

Kuten edellä johdanto-osan 15 kappaleessa mainitaan, vahingon määrittämisessä tarvittava kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson tammikuusta 2004 tutkimusajanjakson loppuun. Tutkimus osoitti kuitenkin, että yhteisön tuotannonala oli käytännössä perustamisvaiheessa vuonna 2004. Sen vuoksi katsottiin, että oli soveliaampaa tehdä kehityssuuntiin perustuva analyysi vuodesta 2005 tutkimusajanjaksoon asti, jäljempänä ’arviointijakso’. Vuodelta 2004 kerätyt tiedot esitetään kuitenkin myös jäljempänä olevassa arvioinnissa.

5.1.   Yhteisön kulutus

Taulukko 1

| Yhteisön kulutus | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnia | 1 936 034 | 3 204 504 | 4 968 838 | 6 644 042 | 6 608 659 |
| Indeksi 2005 = 100 | 60 | 100 | 155 | 207 | 206 |

Yhteisön kulutus

2004

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Tonnia

1 936 034

3 204 504

4 968 838

6 644 042

6 608 659

Indeksi 2005 = 100

60

100

155

207

206

| (66) | Yhteisön kulutus määritettiin edellä johdanto-osan 60 kappaleessa tarkoitetun kaikkien yhteisön tuottajien yhteisön markkinoilla tuottaman yhteisön kokonaistuotannon määrän perusteella, vähennettynä niiden viennillä ja lisättynä tuonnilla tämän tutkimuksen kohteena olevasta maasta ja tuonnilla muista kolmansista maista. |
| --- | --- |

(66)

Yhteisön kulutus määritettiin edellä johdanto-osan 60 kappaleessa tarkoitetun kaikkien yhteisön tuottajien yhteisön markkinoilla tuottaman yhteisön kokonaistuotannon määrän perusteella, vähennettynä niiden viennillä ja lisättynä tuonnilla tämän tutkimuksen kohteena olevasta maasta ja tuonnilla muista kolmansista maista.

| (67) | Mitä tulee tuontimääriin Yhdysvalloista, seuraavat tietolähteet olivat käytettävissä:






  — | Eurostatin tiedot eri CN-koodeista, joihin tuote luokiteltiin; |
| --- | --- | --- |

(67)

Mitä tulee tuontimääriin Yhdysvalloista, seuraavat tietolähteet olivat käytettävissä:

—

Eurostatin tiedot eri CN-koodeista, joihin tuote luokiteltiin;

| — | Yhdysvaltain vientitilastot; |
| --- | --- |

—

Yhdysvaltain vientitilastot;

| — | muut tuontia koskevat luottamukselliset tilastotiedot, jotka asianomaiset osapuolet toimittivat. |
| --- | --- |

—

muut tuontia koskevat luottamukselliset tilastotiedot, jotka asianomaiset osapuolet toimittivat.

| (68) | Näiden tietojen analysointi osoitti kuitenkin, ettei Eurostatin tietoja voitu käyttää kulutuksen arvioimiseen, koska vuoden 2007 loppuun asti ei ollut käytettävissä erillistä CN-koodia tarkasteltavana olevan tuotteen eri lajien tulliluokitteluun. Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti luokiteltiin useisiin koodeihin, jotka sisälsivät myös muiden tuotteiden tuontitietoja. Näin ollen katsottiin soveliaammaksi käyttää Yhdysvaltain vientitilastoja luotettavien tuonti- ja kulutuslukujen ja tuontisuuntausten määrittämiseen. Tätä tietolähdettä käytettäessä otettiin huomioon kuljetusaika, joka tarvittiin tavaroiden saapumiseen Yhdysvalloista yhteisöön, ja näin ollen vientitilastoja oikaistiin yhdellä kuukaudella tämän viiveen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(68)

Näiden tietojen analysointi osoitti kuitenkin, ettei Eurostatin tietoja voitu käyttää kulutuksen arvioimiseen, koska vuoden 2007 loppuun asti ei ollut käytettävissä erillistä CN-koodia tarkasteltavana olevan tuotteen eri lajien tulliluokitteluun. Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti luokiteltiin useisiin koodeihin, jotka sisälsivät myös muiden tuotteiden tuontitietoja. Näin ollen katsottiin soveliaammaksi käyttää Yhdysvaltain vientitilastoja luotettavien tuonti- ja kulutuslukujen ja tuontisuuntausten määrittämiseen. Tätä tietolähdettä käytettäessä otettiin huomioon kuljetusaika, joka tarvittiin tavaroiden saapumiseen Yhdysvalloista yhteisöön, ja näin ollen vientitilastoja oikaistiin yhdellä kuukaudella tämän viiveen huomioon ottamiseksi.

| (69) | Siltä osin kuin on kyse tuonnista muista maista ja yhteisön tuottajien viennistä, ja ottaen huomioon edellä kuvattu Eurostatin tietojen käyttöön liittyvä rajoitus, tutkimuksessa käytettiin valituksessa ilmoitettuja tietoja. |
| --- | --- |

(69)

Siltä osin kuin on kyse tuonnista muista maista ja yhteisön tuottajien viennistä, ja ottaen huomioon edellä kuvattu Eurostatin tietojen käyttöön liittyvä rajoitus, tutkimuksessa käytettiin valituksessa ilmoitettuja tietoja.

| (70) | Edellä esitetyn perusteella todettiin, että yhteisön biodieselin kulutus kasvoi 107 prosenttia vuosien 2005 ja 2007 välillä ja väheni sitten hieman tutkimusajanjaksolla eli yhden prosenttiyksikön. Kaiken kaikkiaan kulutus yli kaksinkertaistui arviointijakson aikana. |
| --- | --- |

(70)

Edellä esitetyn perusteella todettiin, että yhteisön biodieselin kulutus kasvoi 107 prosenttia vuosien 2005 ja 2007 välillä ja väheni sitten hieman tutkimusajanjaksolla eli yhden prosenttiyksikön. Kaiken kaikkiaan kulutus yli kaksinkertaistui arviointijakson aikana.

| (71) | Kysynnän kasvu johtui pääasiassa jäsenvaltioiden käyttöön ottamista kannustimista biopolttoaineiden käytön edistämiseksi sen jälkeen, kun oli hyväksytty liikenteen biopolttoaineiden ja muiden uusiutuvien polttoaineiden käytön edistämisestä 8 päivänä toukokuuta 2003 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/30/EY (12) sekä energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta 27 päivänä lokakuuta 2003 annettu neuvoston direktiivi 2003/96/EY (13). |
| --- | --- |

(71)

Kysynnän kasvu johtui pääasiassa jäsenvaltioiden käyttöön ottamista kannustimista biopolttoaineiden käytön edistämiseksi sen jälkeen, kun oli hyväksytty liikenteen biopolttoaineiden ja muiden uusiutuvien polttoaineiden käytön edistämisestä 8 päivänä toukokuuta 2003 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/30/EY (12) sekä energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta 27 päivänä lokakuuta 2003 annettu neuvoston direktiivi 2003/96/EY (13).

5.2.   Asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Taulukko 2

| Tuonti Yhdysvalloista | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnia | 2 634 | 11 504 | 50 838 | 730 922 | 1 137 152 |
| Indeksi 2005 = 100 | 23 | 100 | 442 | 6 354 | 9 885 |
| Markkinaosuus | 0,1 % | 0,4 % | 1,0 % | 11,0 % | 17,2 % |
| Indeksi 2005 = 100 | 25 | 100 | 250 | 2 750 | 4 300 |
| Lähde: Yhdysvaltain vientitilastot. |

Tuonti Yhdysvalloista

2004

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Tonnia

2 634

11 504

50 838

730 922

1 137 152

Indeksi 2005 = 100

23

100

442

6 354

9 885

Markkinaosuus

0,1 %

0,4 %

1,0 %

11,0 %

17,2 %

Indeksi 2005 = 100

25

100

250

2 750

4 300

Lähde: Yhdysvaltain vientitilastot.

| (72) | Tuontimäärät Yhdysvalloista kasvoivat voimakkaasti noin 11 500 tonnista vuonna 2005 noin 1 137 000 tonniin tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(72)

Tuontimäärät Yhdysvalloista kasvoivat voimakkaasti noin 11 500 tonnista vuonna 2005 noin 1 137 000 tonniin tutkimusajanjaksolla.

| (73) | Arviointijakson aikana polkumyynnillä Yhdysvalloista tulleen tuonnin osuus yhteisön markkinoista kasvoi jatkuvasti 0,4 prosentista vuonna 2005 aina 17,2 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Näin ollen polkumyynnillä tapahtunut tuonti on kasvanut merkittävästi sekä absoluuttisesti että suhteellisesti verrattuna yhteisön kulutukseen kyseisellä jaksolla. |
| --- | --- |

(73)

Arviointijakson aikana polkumyynnillä Yhdysvalloista tulleen tuonnin osuus yhteisön markkinoista kasvoi jatkuvasti 0,4 prosentista vuonna 2005 aina 17,2 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Näin ollen polkumyynnillä tapahtunut tuonti on kasvanut merkittävästi sekä absoluuttisesti että suhteellisesti verrattuna yhteisön kulutukseen kyseisellä jaksolla.

| (74) | ”Splash and dash” on termi, jota biodieseltoimijat käyttävät kuvaamaan käytäntöä, jossa väitetysti ulkomaista alkuperää oleva biodiesel jälleenlaivataan yhteisöön Yhdysvaltojen kautta, missä siihen sekoitetaan tippa (0,01 prosenttia lopullisesta sekoituksesta) tavanomaista dieseliä, jotta sekoittaja voisi käyttää hyväkseen tukea Yhdysvalloissa. |
| --- | --- |

(74)

”Splash and dash” on termi, jota biodieseltoimijat käyttävät kuvaamaan käytäntöä, jossa väitetysti ulkomaista alkuperää oleva biodiesel jälleenlaivataan yhteisöön Yhdysvaltojen kautta, missä siihen sekoitetaan tippa (0,01 prosenttia lopullisesta sekoituksesta) tavanomaista dieseliä, jotta sekoittaja voisi käyttää hyväkseen tukea Yhdysvalloissa.

| (75) | Yhdysvaltalaiset osapuolet ovat väittäneet, että ”splash and dash” -käytäntö selittää Yhdysvalloista yhteisön markkinoille tulevan tuonnin mittavan kasvun, koska sen osuus Yhdysvalloista peräisin olevasta tuonnista tutkimusajanjaksolla oli väitteen mukaan 40 prosenttia. Nämä osapuolet ovat lisäksi väittäneet, että koska tutkimus käynnistettiin Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnin tutkimiseksi, splash and dash -tuontiin liittyvät määrät olisi erotettava vahinkoanalyysistä, ja niitä olisi käsiteltävä tuontina muista kolmansista maista |
| --- | --- |

(75)

Yhdysvaltalaiset osapuolet ovat väittäneet, että ”splash and dash” -käytäntö selittää Yhdysvalloista yhteisön markkinoille tulevan tuonnin mittavan kasvun, koska sen osuus Yhdysvalloista peräisin olevasta tuonnista tutkimusajanjaksolla oli väitteen mukaan 40 prosenttia. Nämä osapuolet ovat lisäksi väittäneet, että koska tutkimus käynnistettiin Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnin tutkimiseksi, splash and dash -tuontiin liittyvät määrät olisi erotettava vahinkoanalyysistä, ja niitä olisi käsiteltävä tuontina muista kolmansista maista

| (76) | Toisaalta valittaja väitti, että mahdollinen splash and dash -tuonti olisi enimmillään 10 prosenttia Yhdysvaltain vientimäärästä ja siten vähämerkityksinen eikä muuttaisi päätelmiä, joiden mukaan Yhdysvalloista tuotiin polkumyynnillä suuria määriä yhteisön markkinoille erityisesti tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(76)

Toisaalta valittaja väitti, että mahdollinen splash and dash -tuonti olisi enimmillään 10 prosenttia Yhdysvaltain vientimäärästä ja siten vähämerkityksinen eikä muuttaisi päätelmiä, joiden mukaan Yhdysvalloista tuotiin polkumyynnillä suuria määriä yhteisön markkinoille erityisesti tutkimusajanjakson aikana.

| (77) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että Yhdysvaltojen vientitilastojen perusteella ei ole mahdollista erottaa toisistaan biodieseliä, joka on viety väitetyn splash and dash -prosessin mukaisesti, ja muuta vientiä, joka on ilmoitettu kohdassa ”Exports”. Samoissa tilastoissa ei ollut juuri mitään ilmoitettuna jälleenvientiä koskevassa kohdassa ”Re-Exports”. Yhdysvaltojen viranomaiset totesivat, että kaikissa vientiä koskevaan kohtaan ilmoitetuissa määrissä on kyse tuotteista, joiden katsotaan olevan peräisin Yhdysvalloista. |
| --- | --- |

(77)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että Yhdysvaltojen vientitilastojen perusteella ei ole mahdollista erottaa toisistaan biodieseliä, joka on viety väitetyn splash and dash -prosessin mukaisesti, ja muuta vientiä, joka on ilmoitettu kohdassa ”Exports”. Samoissa tilastoissa ei ollut juuri mitään ilmoitettuna jälleenvientiä koskevassa kohdassa ”Re-Exports”. Yhdysvaltojen viranomaiset totesivat, että kaikissa vientiä koskevaan kohtaan ilmoitetuissa määrissä on kyse tuotteista, joiden katsotaan olevan peräisin Yhdysvalloista.

| (78) | Lisäksi useimmat tutkitut yhdysvaltalaisyritykset ilmoittivat, ettei ollut mahdollista erotella yhteisöön vietyjä tai kotimarkkinoilla myytyjä määriä sen suhteen, olivatko ne Yhdysvalloissa tuotettuja tai hankittuja määriä vai splash and dash -käytännön mukaisesti vietyjä määriä. |
| --- | --- |

(78)

Lisäksi useimmat tutkitut yhdysvaltalaisyritykset ilmoittivat, ettei ollut mahdollista erotella yhteisöön vietyjä tai kotimarkkinoilla myytyjä määriä sen suhteen, olivatko ne Yhdysvalloissa tuotettuja tai hankittuja määriä vai splash and dash -käytännön mukaisesti vietyjä määriä.

| (79) | Tutkittujen yhdysvaltalaisyritysten kohdalla todettiin myös, että sekä Yhdysvaltain viejien suorittaman viennin yhteydessä että yhteisössä toimivien etuyhteydessä olevien tuojien suorittaman tuonnin yhteydessä kaiken viedyn biodieselin ilmoitettiin olevan Yhdysvalloista peräisin olevaa biodieseliä. |
| --- | --- |

(79)

Tutkittujen yhdysvaltalaisyritysten kohdalla todettiin myös, että sekä Yhdysvaltain viejien suorittaman viennin yhteydessä että yhteisössä toimivien etuyhteydessä olevien tuojien suorittaman tuonnin yhteydessä kaiken viedyn biodieselin ilmoitettiin olevan Yhdysvalloista peräisin olevaa biodieseliä.

| (80) | Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon erityisesti se, että mahdollinen splash and dash -vienti ilmoitettiin Yhdysvalloista peräisin olevaksi ja Yhdysvaltain viranomaiset katsoivat sen olevan Yhdysvalloista peräisin, katsottiin, ettei ollut perusteita pitää sitä muualta kuin Yhdysvalloista peräisin olevana tuontina. |
| --- | --- |

(80)

Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon erityisesti se, että mahdollinen splash and dash -vienti ilmoitettiin Yhdysvalloista peräisin olevaksi ja Yhdysvaltain viranomaiset katsoivat sen olevan Yhdysvalloista peräisin, katsottiin, ettei ollut perusteita pitää sitä muualta kuin Yhdysvalloista peräisin olevana tuontina.

5.3.   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

5.3.1.   Yksikkömyyntihinta

Taulukko 3

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hinnat (euroa/tonni) | 463 | 575 | 600 | 596 | 616 |
| Indeksi 2005 = 100 | 81 | 100 | 104 | 104 | 107 |
| Lähde: Yhdysvaltain vientitilastot ja otokseen valittujen Yhdysvaltain viejien kyselylomakevastaukset. |

2004

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Hinnat (euroa/tonni)

463

575

600

596

616

Indeksi 2005 = 100

81

100

104

104

107

Lähde: Yhdysvaltain vientitilastot ja otokseen valittujen Yhdysvaltain viejien kyselylomakevastaukset.

| (81) | Yhdysvaltain vientitilastoja käytettiin myös Yhdysvalloista peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintasuuntausten määrittämiseen erityisesti vuodelta 2007 ja tutkimusajanjaksolta. Jotta voitiin ottaa huomioon hintataso yhteisön rajalla, keskimääräisiä vientihintoja oikaistiin asiaankuuluvilla rahti- ja vakuutuskustannuksilla. On huomattava, että arviointijakson aiempina kausina, nimittäin vuonna 2005 ja 2006 ja myös vuonna 2004, Yhdysvaltain vientitilastot eivät olleet täysin luotettavia myyntiarvojen suhteen, sillä lasketut keskimääräiset vientihinnat todettiin suhteettoman korkeiksi verrattuna yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamiin hintoihin. Näissä olosuhteissa keskimääräinen Yhdysvaltain vientihinta kyseisiltä vuosilta perustui otokseen valittujen yhdysvaltalaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamiin kyselylomakevastauksiin. |
| --- | --- |

(81)

Yhdysvaltain vientitilastoja käytettiin myös Yhdysvalloista peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintasuuntausten määrittämiseen erityisesti vuodelta 2007 ja tutkimusajanjaksolta. Jotta voitiin ottaa huomioon hintataso yhteisön rajalla, keskimääräisiä vientihintoja oikaistiin asiaankuuluvilla rahti- ja vakuutuskustannuksilla. On huomattava, että arviointijakson aiempina kausina, nimittäin vuonna 2005 ja 2006 ja myös vuonna 2004, Yhdysvaltain vientitilastot eivät olleet täysin luotettavia myyntiarvojen suhteen, sillä lasketut keskimääräiset vientihinnat todettiin suhteettoman korkeiksi verrattuna yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamiin hintoihin. Näissä olosuhteissa keskimääräinen Yhdysvaltain vientihinta kyseisiltä vuosilta perustui otokseen valittujen yhdysvaltalaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamiin kyselylomakevastauksiin.

| (82) | Yhdysvalloista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat vaihtelivat tarkastelujaksolla ja kasvoivat kaiken kaikkiaan 7 prosenttia vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(82)

Yhdysvalloista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat vaihtelivat tarkastelujaksolla ja kasvoivat kaiken kaikkiaan 7 prosenttia vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä.

5.3.2.   Hintojen alittavuus

| (83) | Hinnan alittavuuden tutkimista varten verrattiin otokseen valittujen yhteisön tuottajien yhteisön markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta laskuttamia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin Yhdysvalloista tulevan tuonnin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla otokseen valituille yhdysvaltalaisille vientiä harjoittaville tuottajille. Tarvittaessa tehtiin oikaisu tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten sekä biodieselin tuotannossa käytetyn syöttöaineen erojen (ks. seuraava johdanto-osan kappale) huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(83)

Hinnan alittavuuden tutkimista varten verrattiin otokseen valittujen yhteisön tuottajien yhteisön markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta laskuttamia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin Yhdysvalloista tulevan tuonnin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla otokseen valituille yhdysvaltalaisille vientiä harjoittaville tuottajille. Tarvittaessa tehtiin oikaisu tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten sekä biodieselin tuotannossa käytetyn syöttöaineen erojen (ks. seuraava johdanto-osan kappale) huomioon ottamiseksi.

| (84) | Tutkimuksessa määritettiin tarkasteltavana olevan tuotteen eri lajit erityisesti tuotantoprosessissa käytetyn syöttöaineen perusteella. Kun yhteisössä käytetään syöttöaineena pääasiassa rapsia, yhdysvaltalaiset tuottajat käyttävät muita syöttöaineita kuten soijapapuja, canolaa, palmua jne. Koska syöttöaine on selvästi tärkein raaka-aine tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa, katsottiin, että syöttöaineen eron huomioon ottava oikaisu olisi myönnettävä. Tämä oikaisu laskettiin siten vastaamaan tarkasteltavana olevan tuotteen asianomaisten lajien ja rapsista tuotettujen tuotelajien välisen eron markkina-arvoa. Tällä tavoin sekä yhteisön tuotannonalan painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja että asianomaisen tuonnin painotettua keskimääräistä hintaa verrattiin saman syöttöaineen eli rapsin perusteella. |
| --- | --- |

(84)

Tutkimuksessa määritettiin tarkasteltavana olevan tuotteen eri lajit erityisesti tuotantoprosessissa käytetyn syöttöaineen perusteella. Kun yhteisössä käytetään syöttöaineena pääasiassa rapsia, yhdysvaltalaiset tuottajat käyttävät muita syöttöaineita kuten soijapapuja, canolaa, palmua jne. Koska syöttöaine on selvästi tärkein raaka-aine tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa, katsottiin, että syöttöaineen eron huomioon ottava oikaisu olisi myönnettävä. Tämä oikaisu laskettiin siten vastaamaan tarkasteltavana olevan tuotteen asianomaisten lajien ja rapsista tuotettujen tuotelajien välisen eron markkina-arvoa. Tällä tavoin sekä yhteisön tuotannonalan painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja että asianomaisen tuonnin painotettua keskimääräistä hintaa verrattiin saman syöttöaineen eli rapsin perusteella.

| (85) | Edellä esitetyn menetelmän perusteella Yhdysvaltain ja yhteisön hintojen eron ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan painotetusta keskimääräisestä hinnasta (noudettuna lähettäjältä -tasolla) eli hintojen alittavuuden marginaalin todettiin olevan 18,9–33,0 prosenttia. |
| --- | --- |

(85)

Edellä esitetyn menetelmän perusteella Yhdysvaltain ja yhteisön hintojen eron ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan painotetusta keskimääräisestä hinnasta (noudettuna lähettäjältä -tasolla) eli hintojen alittavuuden marginaalin todettiin olevan 18,9–33,0 prosenttia.

5.4.   Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne

| (86) | Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksia yhteisön tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka oli määritetty yhteisön tuotannonalalle arviointijaksolla. |
| --- | --- |

(86)

Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksia yhteisön tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka oli määritetty yhteisön tuotannonalalle arviointijaksolla.

5.4.1.   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Taulukko 4

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantokapasiteetti
  (tonnia) | 529 000 | 920 000 | 1 306 572 | 2 189 910 | 2 520 508 |
| Indeksi 2005 = 100 | 58 | 100 | 142 | 238 | 274 |
| Tuotanto (tonnia) | 475 710 | 813 657 | 1 214 054 | 1 832 649 | 2 016 573 |
| Indeksi 2005 = 100 | 58 | 100 | 149 | 225 | 248 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 90 % | 88 % | 93 % | 84 % | 80 % |
| Indeksi 2005 = 100 | 102 | 100 | 106 | 95 | 91 |
| Lähde: otokseen valittujen yhteisön tuottajien kyselylomakevastaukset. |

2004

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Tuotantokapasiteetti

(tonnia)

529 000

920 000

1 306 572

2 189 910

2 520 508

Indeksi 2005 = 100

58

100

142

238

274

Tuotanto (tonnia)

475 710

813 657

1 214 054

1 832 649

2 016 573

Indeksi 2005 = 100

58

100

149

225

248

Kapasiteetin käyttöaste

90 %

88 %

93 %

84 %

80 %

Indeksi 2005 = 100

102

100

106

95

91

Lähde: otokseen valittujen yhteisön tuottajien kyselylomakevastaukset.

| (87) | Kulutuksen kasvaessa otokseen valittujen yhteisön tuottajien tuotantokapasiteetti kasvoi jatkuvasti arviointijaksolla. Se kasvoi 42 prosenttia vuosien 2005 ja 2006 välillä ja sen jälkeen edelleen 68 prosenttia vuonna 2007 ja vielä 15 prosenttia vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. Se kasvoi kaiken kaikkiaan 174 prosenttia arviointijakson aikana. Tuotantokapasiteetin kasvu oli tulosta uusista investoinneista, joilla ennakoitiin kysynnän kasvua. |
| --- | --- |

(87)

Kulutuksen kasvaessa otokseen valittujen yhteisön tuottajien tuotantokapasiteetti kasvoi jatkuvasti arviointijaksolla. Se kasvoi 42 prosenttia vuosien 2005 ja 2006 välillä ja sen jälkeen edelleen 68 prosenttia vuonna 2007 ja vielä 15 prosenttia vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. Se kasvoi kaiken kaikkiaan 174 prosenttia arviointijakson aikana. Tuotantokapasiteetin kasvu oli tulosta uusista investoinneista, joilla ennakoitiin kysynnän kasvua.

| (88) | Yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetin kasvua onkin tarkasteltava sitä direktiivissä 2003/30/EY asetettua tavoitetta vasten, jonka mukaan yhteisössä biopolttoaineiden ja muiden uusiutuvien polttoaineiden kulutustavoite on energiasisällön perusteella laskettuna 5,75 prosenttia kaikesta 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä yhteisön markkinoille saatetusta liikennekäyttöön tarkoitetusta bensiinistä ja dieselöljystä. Lisäksi maaliskuussa 2007 Eurooppa-neuvosto vahvisti 10 prosentin biopolttoaineosuuden sitovan vähimmäistavoitteen, joka kaikkien jäsenvaltioiden olisi saavutettava yhteisön liikennekäyttöön tarkoitetun bensiinin ja dieselöljyn kokonaiskulutuksen suhteen vuoteen 2020 mennessä (14). Tämä tavoite lisäisi yhteisön biopolttoaineiden kulutusta noin 33 miljoonaan öljyekvivalenttitonniin kyseiseen vuoteen mennessä. Tuotantokapasiteetiksi arvioitiin koko yhteisössä vuonna 2006 vain kuusi miljoonaa tonnia. Edellä esitetty huomioon ottaen on ymmärrettävää, että yhteisön tuottajat investoivat lisäkapasiteettiin kysynnän kasvua ennakoiden. |
| --- | --- |

(88)

Yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetin kasvua onkin tarkasteltava sitä direktiivissä 2003/30/EY asetettua tavoitetta vasten, jonka mukaan yhteisössä biopolttoaineiden ja muiden uusiutuvien polttoaineiden kulutustavoite on energiasisällön perusteella laskettuna 5,75 prosenttia kaikesta 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä yhteisön markkinoille saatetusta liikennekäyttöön tarkoitetusta bensiinistä ja dieselöljystä. Lisäksi maaliskuussa 2007 Eurooppa-neuvosto vahvisti 10 prosentin biopolttoaineosuuden sitovan vähimmäistavoitteen, joka kaikkien jäsenvaltioiden olisi saavutettava yhteisön liikennekäyttöön tarkoitetun bensiinin ja dieselöljyn kokonaiskulutuksen suhteen vuoteen 2020 mennessä (14). Tämä tavoite lisäisi yhteisön biopolttoaineiden kulutusta noin 33 miljoonaan öljyekvivalenttitonniin kyseiseen vuoteen mennessä. Tuotantokapasiteetiksi arvioitiin koko yhteisössä vuonna 2006 vain kuusi miljoonaa tonnia. Edellä esitetty huomioon ottaen on ymmärrettävää, että yhteisön tuottajat investoivat lisäkapasiteettiin kysynnän kasvua ennakoiden.

| (89) | Yhteisön tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen tuotanto kasvoi myös jatkuvasti, ja arviointijaksolla kasvua oli kaiken kaikkiaan 148 prosenttia. |
| --- | --- |

(89)

Yhteisön tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen tuotanto kasvoi myös jatkuvasti, ja arviointijaksolla kasvua oli kaiken kaikkiaan 148 prosenttia.

| (90) | Koska tuotantomäärien kasvu oli suhteessa hitaampaa kuin tuotantokapasiteetin kasvu, yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste pieneni arviointijaksolla 9 prosenttia. |
| --- | --- |

(90)

Koska tuotantomäärien kasvu oli suhteessa hitaampaa kuin tuotantokapasiteetin kasvu, yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste pieneni arviointijaksolla 9 prosenttia.

5.4.2.   Myyntimäärät, markkinaosuus ja keskimääräiset yksikköhinnat yhteisössä

Taulukko 5

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myynnin määrä
  (tonnia) | 476 552 | 810 168 | 1 194 594 | 1 792 502 | 1 972 184 |
| Indeksi 2005 = 100 | 59 | 100 | 147 | 221 | 243 |
| Markkinaosuus | 24,6 % | 25,3 % | 24,0 % | 27,0 % | 29,8 % |
| Indeksi 2005 = 100 | 97 | 100 | 95 | 107 | 118 |
| Keskimääräiset hinnat
  (euroa/tonni) | 655 | 759 | 900 | 892 | 933 |
| Indeksi 2005 = 100 | 86 | 100 | 119 | 118 | 123 |
| Lähde: otokseen valittujen yhteisön tuottajien kyselylomakevastaukset. |

2004

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Myynnin määrä

(tonnia)

476 552

810 168

1 194 594

1 792 502

1 972 184

Indeksi 2005 = 100

59

100

147

221

243

Markkinaosuus

24,6 %

25,3 %

24,0 %

27,0 %

29,8 %

Indeksi 2005 = 100

97

100

95

107

118

Keskimääräiset hinnat

(euroa/tonni)

655

759

900

892

933

Indeksi 2005 = 100

86

100

119

118

123

Lähde: otokseen valittujen yhteisön tuottajien kyselylomakevastaukset.

| (91) | Johdonmukaisesti kulutuksen kehityksen kanssa yhteisön tuotannonalan myyntimäärä yhteisön markkinoilla kasvoi vakaasti, ja kasvua oli arviointijakson aikana kaiken kaikkiaan 143 prosenttia. Samalla jaksolla yhteisön tuotannonala kasvatti myös markkinaosuuttaan 4,5 prosenttiyksiköllä. |
| --- | --- |

(91)

Johdonmukaisesti kulutuksen kehityksen kanssa yhteisön tuotannonalan myyntimäärä yhteisön markkinoilla kasvoi vakaasti, ja kasvua oli arviointijakson aikana kaiken kaikkiaan 143 prosenttia. Samalla jaksolla yhteisön tuotannonala kasvatti myös markkinaosuuttaan 4,5 prosenttiyksiköllä.

| (92) | Yhteisön tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat yhteisön markkinnoilla nousivat arviointijakson aikana 23 prosenttia. Hintojen kohoaminen oli perusteltua raaka-aineiden ja muiden tuotantopanosten kohonneiden kustannusten vuoksi. |
| --- | --- |

(92)

Yhteisön tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat yhteisön markkinnoilla nousivat arviointijakson aikana 23 prosenttia. Hintojen kohoaminen oli perusteltua raaka-aineiden ja muiden tuotantopanosten kohonneiden kustannusten vuoksi.

5.4.3.   Kasvu

| (93) | Yhteisön tuotannonalan kasvu näkyy sen määrällisissä indikaattoreissa kuten tuotannossa ja myynnissä, mutta erityisesti sen markkinaosuudessa. Huolimatta vilkkaasta kulutuksesta yhteisön markkinoilla arviointijakson aikana otokseen valittujen yhteisön tuottajien markkinaosuuden kasvu oli suhteellisen vaatimatonta. Erityisesti vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä otokseen valittujen yhteisön tuottajien markkinaosuus kasvoi vain 5,8 prosenttiyksikköä. Samaan aikaan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi yli 16 prosenttiyksikköä. Se, että yhteisön tuotannonala ei kyennyt hyötymään täysimääräisesti markkinoiden kasvusta, vaikutti kaiken kaikkiaan kielteisesti sen taloudelliseen tilanteeseen. Useat vahinkoa osoittavat tekijät, kuten tuotanto, tuotantokapasiteetin käyttöaste, tuottavuus, myynti, investointipolitiikka ja sijoitetun pääoman tuotto kärsivät ankarasti. |
| --- | --- |

(93)

Yhteisön tuotannonalan kasvu näkyy sen määrällisissä indikaattoreissa kuten tuotannossa ja myynnissä, mutta erityisesti sen markkinaosuudessa. Huolimatta vilkkaasta kulutuksesta yhteisön markkinoilla arviointijakson aikana otokseen valittujen yhteisön tuottajien markkinaosuuden kasvu oli suhteellisen vaatimatonta. Erityisesti vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä otokseen valittujen yhteisön tuottajien markkinaosuus kasvoi vain 5,8 prosenttiyksikköä. Samaan aikaan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi yli 16 prosenttiyksikköä. Se, että yhteisön tuotannonala ei kyennyt hyötymään täysimääräisesti markkinoiden kasvusta, vaikutti kaiken kaikkiaan kielteisesti sen taloudelliseen tilanteeseen. Useat vahinkoa osoittavat tekijät, kuten tuotanto, tuotantokapasiteetin käyttöaste, tuottavuus, myynti, investointipolitiikka ja sijoitetun pääoman tuotto kärsivät ankarasti.

5.4.4.   Varastot

Taulukko 6

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varastot
  (tonnia) | 11 195 | 14 663 | 34 123 | 55 410 | 58 566 |
| Indeksi 2005 = 100 | 76 | 100 | 233 | 378 | 399 |
| Lähde: otokseen valittujen yhteisön tuottajien kyselylomakevastaukset. |

2004

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Varastot

(tonnia)

11 195

14 663

34 123

55 410

58 566

Indeksi 2005 = 100

76

100

233

378

399

Lähde: otokseen valittujen yhteisön tuottajien kyselylomakevastaukset.

| (94) | Biodieselin varastot kasvoivat arviointijaksolla noin 200 prosenttia. Varastojen kasvua tapahtui läpi arviointijakson, ja se seurasi selvemmin yhteisön tuotannonalan tuotantomäärän kasvua samalla jaksolla. Koska biodieseliä ei voi varastoida yli 6 kuukauden mittaista aikaa (keskimääräinen varastointiaika on vain noin kolme kuukautta), varastoihin liittyvillä tiedoilla on vain vähäistä merkitystä arvioitaessa yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(94)

Biodieselin varastot kasvoivat arviointijaksolla noin 200 prosenttia. Varastojen kasvua tapahtui läpi arviointijakson, ja se seurasi selvemmin yhteisön tuotannonalan tuotantomäärän kasvua samalla jaksolla. Koska biodieseliä ei voi varastoida yli 6 kuukauden mittaista aikaa (keskimääräinen varastointiaika on vain noin kolme kuukautta), varastoihin liittyvillä tiedoilla on vain vähäistä merkitystä arvioitaessa yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta.

5.4.5.   Kannattavuus, investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto, kassavirta ja pääoman saanti

Taulukko 7

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kannattavuus | 9,3 % | 18,3 % | 18,0 % | 5,7 % | 5,7 % |
| Indeksi 2005 = 100 | 51 | 100 | 98 | 31 | 31 |
| Investoinnit (tuhatta euroa) | 19 497 | 70 885 | 237 115 | 140 014 | 131 358 |
| Indeksi 2005 = 100 | 28 | 100 | 335 | 198 | 185 |
| Sijoitetun pääoman tuotto | 92 % | 114 % | 108 % | 23 % | 23 % |
| Indeksi 2005 = 100 | 81 | 100 | 95 | 20 | 20 |
| Kassavirta (tuhatta euroa) | 24 113 | 131 211 | 213 560 | 167 042 | 180 602 |
| Indeksi 2005 = 100 | 18 | 100 | 163 | 127 | 138 |
| Lähde: otokseen valittujen yhteisön tuottajien kyselylomakevastaukset. |

2004

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Kannattavuus

9,3 %

18,3 %

18,0 %

5,7 %

5,7 %

Indeksi 2005 = 100

51

100

98

31

31

Investoinnit (tuhatta euroa)

19 497

70 885

237 115

140 014

131 358

Indeksi 2005 = 100

28

100

335

198

185

Sijoitetun pääoman tuotto

92 %

114 %

108 %

23 %

23 %

Indeksi 2005 = 100

81

100

95

20

20

Kassavirta (tuhatta euroa)

24 113

131 211

213 560

167 042

180 602

Indeksi 2005 = 100

18

100

163

127

138

Lähde: otokseen valittujen yhteisön tuottajien kyselylomakevastaukset.

| (95) | Otokseen valittujen yhteisön tuottajien kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä yhteisön markkinoilla saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Arviointijakson aikana otokseen valittujen yhteisön tuottajien kannattavuus laski 18,3 prosentin voitosta vuonna 2005 aina 5,7 prosentin voittoon tutkimusajanjaksolla. Tämä tarkoittaa 12,6 prosenttiyksikön pudotusta arviointijakson aikana. |
| --- | --- |

(95)

Otokseen valittujen yhteisön tuottajien kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä yhteisön markkinoilla saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Arviointijakson aikana otokseen valittujen yhteisön tuottajien kannattavuus laski 18,3 prosentin voitosta vuonna 2005 aina 5,7 prosentin voittoon tutkimusajanjaksolla. Tämä tarkoittaa 12,6 prosenttiyksikön pudotusta arviointijakson aikana.

| (96) | Otokseen valittujen yhteisön tuottajien biodieselin tuotantoon tekemien investointien taso kohosi 235 prosenttia vuosien 2005 ja 2006 välillä. Tämä lisäys liittyi tuotantokapasiteetin laajentamiseen ennakoitaessa kysynnän kasvua yhteisössä. Tässä suhteessa on huomattava, että useimmissa tapauksissa investoinnit suunnitellaan vähintään kaksi vuotta ennen kuin biodieselin tuotantolaitoksesta tulee täysin toimiva. Samat tuottajat jatkoivat investointeja vuonna 2007 ja tutkimusajanjaksolla, mutta paljon hitaampaan tahtiin. Tämä jakso osuu yhteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin voimakkaan kasvun kanssa yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(96)

Otokseen valittujen yhteisön tuottajien biodieselin tuotantoon tekemien investointien taso kohosi 235 prosenttia vuosien 2005 ja 2006 välillä. Tämä lisäys liittyi tuotantokapasiteetin laajentamiseen ennakoitaessa kysynnän kasvua yhteisössä. Tässä suhteessa on huomattava, että useimmissa tapauksissa investoinnit suunnitellaan vähintään kaksi vuotta ennen kuin biodieselin tuotantolaitoksesta tulee täysin toimiva. Samat tuottajat jatkoivat investointeja vuonna 2007 ja tutkimusajanjaksolla, mutta paljon hitaampaan tahtiin. Tämä jakso osuu yhteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin voimakkaan kasvun kanssa yhteisön markkinoilla.

| (97) | Otokseen valittujen yhteisön tuottajien sijoitetun pääoman tuotto, joka ilmaisee niiden tuloksen prosentteina biodieselin tuotantoon sijoitettujen varojen keskimääräisestä nettokirjanpitoarvosta tilikauden alussa ja lopussa ennen veroja, seurasi kannattavuuden laskusuuntausta. Tosiasillinen pudotus oli kuitenkin dramaattisempi, koska laskua oli 91 prosenttiyksikköä arviointijaksolla. On katsottava, että sijoitetun pääoman tuoton heikkeneminen on selvä osoitus yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemisestä. |
| --- | --- |

(97)

Otokseen valittujen yhteisön tuottajien sijoitetun pääoman tuotto, joka ilmaisee niiden tuloksen prosentteina biodieselin tuotantoon sijoitettujen varojen keskimääräisestä nettokirjanpitoarvosta tilikauden alussa ja lopussa ennen veroja, seurasi kannattavuuden laskusuuntausta. Tosiasillinen pudotus oli kuitenkin dramaattisempi, koska laskua oli 91 prosenttiyksikköä arviointijaksolla. On katsottava, että sijoitetun pääoman tuoton heikkeneminen on selvä osoitus yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemisestä.

| (98) | Kassavirta, joka osoittaa tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa, kasvoi 38 prosenttia arviointijaksolla. Huolimatta kannattavuuden laskusta samalla jaksolla tämä indikaattori osoittaa positiivista suuntausta pääasiassa sen vuoksi, että poistokustannukset, jotka otetaan huomioon kassavirran tasoa määriteltäessä, kasvoivat. Toinen syy oli se, että voittojen pieneminen absoluuttisesti tarkastelujakson aikana ei ollut niin huomattavaa kuin liikevaihdon pieneneminen. Vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä kassavirta kuitenkin pieneni 15 prosenttia, mikä merkitsi laskusuuntausta arviointijakson jälkimmäisellä puoliskolla, kun polkumyynnillä tapahtunut tuonti oli merkittävämpää yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(98)

Kassavirta, joka osoittaa tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa, kasvoi 38 prosenttia arviointijaksolla. Huolimatta kannattavuuden laskusta samalla jaksolla tämä indikaattori osoittaa positiivista suuntausta pääasiassa sen vuoksi, että poistokustannukset, jotka otetaan huomioon kassavirran tasoa määriteltäessä, kasvoivat. Toinen syy oli se, että voittojen pieneminen absoluuttisesti tarkastelujakson aikana ei ollut niin huomattavaa kuin liikevaihdon pieneneminen. Vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä kassavirta kuitenkin pieneni 15 prosenttia, mikä merkitsi laskusuuntausta arviointijakson jälkimmäisellä puoliskolla, kun polkumyynnillä tapahtunut tuonti oli merkittävämpää yhteisön markkinoilla.

5.4.6.   Työllisyys, tuottavuus ja palkat

Taulukko 8

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijät (kokoaikaiseksi muutettuna – FTE) | 61 | 182 | 278 | 462 | 506 |
| Indeksi 2005 = 100 | 34 | 100 | 153 | 254 | 278 |
| Tuottavuus (tonnia/FTE) | 7 798 | 4 470 | 4 367 | 3 967 | 3 985 |
| Indeksi 2005 = 100 | 174 | 100 | 98 | 89 | 89 |
| Palkat (euroa/FTE) | 62 374 | 59 395 | 54 290 | 55 433 | 55 555 |
| Indeksi 2005 = 100 | 105 | 100 | 91 | 93 | 94 |
| Lähde: otokseen valittujen yhteisön tuottajien kyselylomakevastaukset. |

2004

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Työntekijät (kokoaikaiseksi muutettuna – FTE)

61

182

278

462

506

Indeksi 2005 = 100

34

100

153

254

278

Tuottavuus (tonnia/FTE)

7 798

4 470

4 367

3 967

3 985

Indeksi 2005 = 100

174

100

98

89

89

Palkat (euroa/FTE)

62 374

59 395

54 290

55 433

55 555

Indeksi 2005 = 100

105

100

91

93

94

Lähde: otokseen valittujen yhteisön tuottajien kyselylomakevastaukset.

| (99) | Johdonmukaisesti tuotanto- ja myyntimäärien kasvun kanssa yhteisön tuotannonalan työllisyys kasvoi 178 prosenttia arviointijaksolla. On huomattava, että biodieseltuotannonala on pääomavaltainen tuotannonala, joka ei vaadi suurta työvoimaa tuotantoprosessissa. |
| --- | --- |

(99)

Johdonmukaisesti tuotanto- ja myyntimäärien kasvun kanssa yhteisön tuotannonalan työllisyys kasvoi 178 prosenttia arviointijaksolla. On huomattava, että biodieseltuotannonala on pääomavaltainen tuotannonala, joka ei vaadi suurta työvoimaa tuotantoprosessissa.

| (100) | Keskimääräiset palkat laskivat 6 prosenttia arviointijaksolla. Tätä selittää se seikka, että yhteisön tuotannonalan tuotannon laajentamiseksi arviointijakson loppupuolella palkkaaman lisätyövoiman pätevyysvaatimukset olivat vähäisemmät. |
| --- | --- |

(100)

Keskimääräiset palkat laskivat 6 prosenttia arviointijaksolla. Tätä selittää se seikka, että yhteisön tuotannonalan tuotannon laajentamiseksi arviointijakson loppupuolella palkkaaman lisätyövoiman pätevyysvaatimukset olivat vähäisemmät.

| (101) | Tuottavuus laski 11 prosenttia vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. |
| --- | --- |

(101)

Tuottavuus laski 11 prosenttia vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

5.4.7.   Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (102) | Yhdysvaltalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalit esitetään edellä polkumyyntiä koskevassa osassa, ja ne ovat merkittävästi yli vähimmäistason. Kun lisäksi otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutusta ei voida pitää vähäisenä. |
| --- | --- |

(102)

Yhdysvaltalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalit esitetään edellä polkumyyntiä koskevassa osassa, ja ne ovat merkittävästi yli vähimmäistason. Kun lisäksi otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutusta ei voida pitää vähäisenä.

5.4.8.   Yhteisön tuottajat, joita ei valittu otokseen

| (103) | Yhteisön markkinoita koskevien tietojen analyysistä ilmeni, että muut yhteisön tuottajat kuin otokseen valitut ja johdanto-osan 60 kappaleessa mainitut menettivät arviointijakson aikana huomattavasti markkinaosuutta itse tuottamansa biodieselin myynnissä yhteisön markkinoilla. Näiden tuottajien markkinaosuuden menetys arvioidaan yli 20 prosenttiyksiköksi arviointijakson aikana. |
| --- | --- |

(103)

Yhteisön markkinoita koskevien tietojen analyysistä ilmeni, että muut yhteisön tuottajat kuin otokseen valitut ja johdanto-osan 60 kappaleessa mainitut menettivät arviointijakson aikana huomattavasti markkinaosuutta itse tuottamansa biodieselin myynnissä yhteisön markkinoilla. Näiden tuottajien markkinaosuuden menetys arvioidaan yli 20 prosenttiyksiköksi arviointijakson aikana.

| (104) | Valittajan toimittamista tiedoista ilmeni, että monet näistä yrityksistä joko lopettivat biodieseltoimintansa tai vähensivät sitä eivätkä kyenneet tekemään riittävästi yhteistyötä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(104)

Valittajan toimittamista tiedoista ilmeni, että monet näistä yrityksistä joko lopettivat biodieseltoimintansa tai vähensivät sitä eivätkä kyenneet tekemään riittävästi yhteistyötä tutkimuksessa.

| (105) | Lisäksi useat yritykset, jotka toimittivat tietoja otantamenettelyn yhteydessä, ilmoittivat joutuvansa vähentämään tuotantoa ja henkilöstöä Yhdysvalloista tulleen halpatuonnin vuoksi. Samanlaisia huomautuksia esittivät muut tuottajat, jotka olivat valmiita aloittamaan tuotannon mutta joutuivat lykkäämään markkinoille tuloaan, koska halpahintainen tuonti Yhdysvalloista kasvoi voimakkaasti erityisesti tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(105)

Lisäksi useat yritykset, jotka toimittivat tietoja otantamenettelyn yhteydessä, ilmoittivat joutuvansa vähentämään tuotantoa ja henkilöstöä Yhdysvalloista tulleen halpatuonnin vuoksi. Samanlaisia huomautuksia esittivät muut tuottajat, jotka olivat valmiita aloittamaan tuotannon mutta joutuivat lykkäämään markkinoille tuloaan, koska halpahintainen tuonti Yhdysvalloista kasvoi voimakkaasti erityisesti tutkimusajanjakson aikana.

| (106) | Edellä mainitut otokseen kuulumattomia tuottajia koskevat tiedot näyttäisivät vahvistavan päätelmiä, jotka koskevat otokseen valittujen yhteisön tuottajien kärsimää vahinkoa. |
| --- | --- |

(106)

Edellä mainitut otokseen kuulumattomia tuottajia koskevat tiedot näyttäisivät vahvistavan päätelmiä, jotka koskevat otokseen valittujen yhteisön tuottajien kärsimää vahinkoa.

5.5.   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (107) | Tutkimus osoitti, että kasvavan kysynnän vallitessa otokseen valittujen yhteisön tuottajien tilanne parani määrällisten indikaattoreiden kuten tuotannon (+ 150 %), tuotantokapasiteetin (+ 174 %) ja myyntimäärän (+ 143 %) suhteen arviointijaksolla. Otokseen valitut yhteisön tuottajat lisäsivät myös markkinaosuuttaan 25,3 prosentista vuonna 2005 aina 29,8 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana, mikä tarkoitti vaatimatonta 4,5 prosenttiyksikön lisäystä. Työllisyys ja investoinnit kasvoivat myös yhteisön markkinoilla kyseisen jakson aikana biodieselin kysynnän kasvun vuoksi. Koska kuitenkaan tuotantomäärä ei seurannut markkinoiden kasvua, tuotantokapasiteetin käyttöaste putosi 9 prosenttia ja tuottavuus laski 11 prosenttia arviointijakson aikana. |
| --- | --- |

(107)

Tutkimus osoitti, että kasvavan kysynnän vallitessa otokseen valittujen yhteisön tuottajien tilanne parani määrällisten indikaattoreiden kuten tuotannon (+ 150 %), tuotantokapasiteetin (+ 174 %) ja myyntimäärän (+ 143 %) suhteen arviointijaksolla. Otokseen valitut yhteisön tuottajat lisäsivät myös markkinaosuuttaan 25,3 prosentista vuonna 2005 aina 29,8 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana, mikä tarkoitti vaatimatonta 4,5 prosenttiyksikön lisäystä. Työllisyys ja investoinnit kasvoivat myös yhteisön markkinoilla kyseisen jakson aikana biodieselin kysynnän kasvun vuoksi. Koska kuitenkaan tuotantomäärä ei seurannut markkinoiden kasvua, tuotantokapasiteetin käyttöaste putosi 9 prosenttia ja tuottavuus laski 11 prosenttia arviointijakson aikana.

| (108) | Otokseen valittujen yhteisön tuottajien taloudelliseen tilanteeseen liittyvät pääasialliset indikaattorit heikkenivät arviointijaksolla. Kannattavuus heikkeni noin 18 prosentista vuosina 2005 ja 2006 alle 6 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Huolimatta tuottajien kyvystä rahoittaa itse toimintaansa, erityisesti kassavirran kasvun ansiosta, sijoitetun pääoman tuotto laski dramaattisesti 80 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(108)

Otokseen valittujen yhteisön tuottajien taloudelliseen tilanteeseen liittyvät pääasialliset indikaattorit heikkenivät arviointijaksolla. Kannattavuus heikkeni noin 18 prosentista vuosina 2005 ja 2006 alle 6 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Huolimatta tuottajien kyvystä rahoittaa itse toimintaansa, erityisesti kassavirran kasvun ansiosta, sijoitetun pääoman tuotto laski dramaattisesti 80 prosenttia tutkimusajanjakson aikana.

| (109) | Tutkimus osoitti myös, että otokseen valittujen yhteisön tuottajien kustannukset kohosivat voimakkaasti vuosien 2005 ja 2007 välillä (+ 36 %) ja vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä (+ 42 %), mikä johtui syöttöainehintojen (pääasiassa rapsi- ja soijaöljy) noususta; niiden osuus biodieselin kokonaiskustannuksista on lähes 80 prosenttia. Tätä kustannusten nousua ei kyetty siirtämään kokonaan eteenpäin asiakkaille yhteisön markkinoille. |
| --- | --- |

(109)

Tutkimus osoitti myös, että otokseen valittujen yhteisön tuottajien kustannukset kohosivat voimakkaasti vuosien 2005 ja 2007 välillä (+ 36 %) ja vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä (+ 42 %), mikä johtui syöttöainehintojen (pääasiassa rapsi- ja soijaöljy) noususta; niiden osuus biodieselin kokonaiskustannuksista on lähes 80 prosenttia. Tätä kustannusten nousua ei kyetty siirtämään kokonaan eteenpäin asiakkaille yhteisön markkinoille.

| (110) | Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että yhteisön tuotannonalalle kokonaisuudessaan on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(110)

Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että yhteisön tuotannonalalle kokonaisuudessaan on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

6.   SYY-YHTEYS

6.1.   Johdanto

| (111) | Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, onko polkumyynnillä tapahtuva Yhdysvalloista peräisin oleva tuonti aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tutkittiin muita tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat voineet samaan aikaan aiheuttaa yhteisön tuotannonalalle vahinkoa, jotta voitiin varmistaa, ettei näiden muiden tekijöiden yhteisön tuotannonalalle aiheuttaman mahdollisen vahingon tulkittu johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. |
| --- | --- |

(111)

Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, onko polkumyynnillä tapahtuva Yhdysvalloista peräisin oleva tuonti aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tutkittiin muita tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat voineet samaan aikaan aiheuttaa yhteisön tuotannonalalle vahinkoa, jotta voitiin varmistaa, ettei näiden muiden tekijöiden yhteisön tuotannonalalle aiheuttaman mahdollisen vahingon tulkittu johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.

6.2.   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus

| (112) | Tutkimus osoitti, että halpahintainen polkumyynnillä tapahtunut tuonti Yhdysvalloista kasvoi arviointijaksolla huomattavasti määrältään, nimittäin satakertaisesti. Tämän tuloksena sen markkinaosuus kasvoi peräti 16,8 prosenttiyksikköä, 0,4 prosentista vuonna 2005 aina 17,2 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Polkumyynnillä Yhdysvalloista tulleen tuonnin voimakkaan kasvun merkittävää vaikutusta yhteisöön kuvaa se, että 16,8 prosenttiyksikön lisäys markkinaosuudessa saavutettiin 15 kuukauden aikana. |
| --- | --- |

(112)

Tutkimus osoitti, että halpahintainen polkumyynnillä tapahtunut tuonti Yhdysvalloista kasvoi arviointijaksolla huomattavasti määrältään, nimittäin satakertaisesti. Tämän tuloksena sen markkinaosuus kasvoi peräti 16,8 prosenttiyksikköä, 0,4 prosentista vuonna 2005 aina 17,2 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Polkumyynnillä Yhdysvalloista tulleen tuonnin voimakkaan kasvun merkittävää vaikutusta yhteisöön kuvaa se, että 16,8 prosenttiyksikön lisäys markkinaosuudessa saavutettiin 15 kuukauden aikana.

| (113) | Samaan aikaan ja huolimatta kulutuksen huomattavasta kasvusta yhteisön tuotannonala kykeni lisäämään markkinaosuuttaan keskeisellä markkina-alueellaan vain noin 4,5 prosenttiyksikköä arviointijakson aikana. Tutkimus osoitti, että tämä tapahtui pelkästään muiden yhteisön tuottajien kustannuksella, jotka lopettivat tuotantonsa tai vähensivät tuotantoaan arviointijaksolla. |
| --- | --- |

(113)

Samaan aikaan ja huolimatta kulutuksen huomattavasta kasvusta yhteisön tuotannonala kykeni lisäämään markkinaosuuttaan keskeisellä markkina-alueellaan vain noin 4,5 prosenttiyksikköä arviointijakson aikana. Tutkimus osoitti, että tämä tapahtui pelkästään muiden yhteisön tuottajien kustannuksella, jotka lopettivat tuotantonsa tai vähensivät tuotantoaan arviointijaksolla.

| (114) | Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräiset hinnat nousivat 7 prosenttia vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä, mutta ne olivat huomattavasti alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat samalla jaksolla. Näin ollen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat alittivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat, ja keskimääräinen hintojen alittavuuden marginaali oli 25 prosenttia tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(114)

Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräiset hinnat nousivat 7 prosenttia vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä, mutta ne olivat huomattavasti alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat samalla jaksolla. Näin ollen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat alittivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat, ja keskimääräinen hintojen alittavuuden marginaali oli 25 prosenttia tutkimusajanjaksolla.

| (115) | Halvan polkumyyntituonnin voimakkaan kasvun aiheuttama paine yhteisön markkinoilla ei antanut yhteisön tuotannonalalle mahdollisuutta asettaa myyntihintojaan markkinaolosuhteita ja kustannusten nousua vastaavalle tasolle. Niinpä tutkimusajanjaksolla yhteisön tuotannonalan biodieselin tuotantoon käyttämän syöttöaineen keskimääräiset hinnat olivat 25 prosenttia korkeammat kuin vuonna 2006. Yhteisön tuotannonala kykeni siirtämään eteenpäin asiakkailleen vain 4 prosentin hinnankorotuksen, kun sen kokonaiskustannukset nousivat 20 prosenttia samalla jaksolla. On huomionarvoista, että Yhdysvaltain tuottajien käyttämän pääasiallisen syöttöaineen eli soijaöljyn hinta nousi myös selvästi samalla jaksolla. Kuten edellä johdanto-osan 109 kappaleessa osoitetaan, nämä kohonneet kustannukset eivät kuitenkaan heijastuneet polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintoihin. |
| --- | --- |

(115)

Halvan polkumyyntituonnin voimakkaan kasvun aiheuttama paine yhteisön markkinoilla ei antanut yhteisön tuotannonalalle mahdollisuutta asettaa myyntihintojaan markkinaolosuhteita ja kustannusten nousua vastaavalle tasolle. Niinpä tutkimusajanjaksolla yhteisön tuotannonalan biodieselin tuotantoon käyttämän syöttöaineen keskimääräiset hinnat olivat 25 prosenttia korkeammat kuin vuonna 2006. Yhteisön tuotannonala kykeni siirtämään eteenpäin asiakkailleen vain 4 prosentin hinnankorotuksen, kun sen kokonaiskustannukset nousivat 20 prosenttia samalla jaksolla. On huomionarvoista, että Yhdysvaltain tuottajien käyttämän pääasiallisen syöttöaineen eli soijaöljyn hinta nousi myös selvästi samalla jaksolla. Kuten edellä johdanto-osan 109 kappaleessa osoitetaan, nämä kohonneet kustannukset eivät kuitenkaan heijastuneet polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintoihin.

| (116) | Jotta voitiin tarkemmin osoittaa syy-yhteys Yhdysvalloista halpahintaisella polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin voimakkaan kasvun ja yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon välillä, tilannetta yhteisön markkinoilla kaudella 2005–2006, jolloin polkumyynnillä tapahtunutta tuontia ei ollut, verrattiin tilanteeseen, joka vallitsi markkinoilla vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä, jolloin halpahintaisen polkumyyntituonnin voimakas kasvu tapahtui. |
| --- | --- |

(116)

Jotta voitiin tarkemmin osoittaa syy-yhteys Yhdysvalloista halpahintaisella polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin voimakkaan kasvun ja yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon välillä, tilannetta yhteisön markkinoilla kaudella 2005–2006, jolloin polkumyynnillä tapahtunutta tuontia ei ollut, verrattiin tilanteeseen, joka vallitsi markkinoilla vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä, jolloin halpahintaisen polkumyyntituonnin voimakas kasvu tapahtui.

| (117) | Kaudella 2005–2006, jolloin polkumyynnillä tapahtunutta tuontia ei ollut yhteisön markkinoilla, kulutus kasvoi noin 1,8 miljoonalla tonnilla. Kaikki yhteisön tuottajat pystyivät laatimaan liiketoimintasuunnitelmansa nopeasti kasvavien ja terveiden markkinoiden valossa. Kyseisellä jaksolla hinnat nousivat 19 prosenttia, ja yhteisön tuotannonalan voitto oli niinkin korkea kuin 18,3 prosenttia. Vuonna 2007 ja tutkimusajanjakson aikana tilanne muuttui dramaattisesti. Halpahintainen polkumyynnillä tapahtunut tuonti Yhdysvalloista alkoi vallata markkinoita. Vaikka markkinat laajenivat edelleen 1,6 miljoonalla tonnilla, valtaosan tästä markkinoiden kasvusta (yli miljoona tonnia) vei Yhdysvalloista polkumyynnillä tapahtunut tuonti. Yhteisön tuotannonala sai vain vaatimattomasti lisää markkinaosuutta; sen biodieselin tuotannon pääasialliset kustannukset nousivat huomattavasti, noin 25 prosenttia, mutta sen keskimääräiset myyntihinnat nousivat samalla jaksolla vain noin 4 prosenttia. Näin ollen sen taloudellinen ja rahoituksellinen tilanne heikkeni yleisesti tutkimusajanjaksolla, kun voitto laski huomattavasti alle 6 prosenttiin liikevaihdosta. |
| --- | --- |

(117)

Kaudella 2005–2006, jolloin polkumyynnillä tapahtunutta tuontia ei ollut yhteisön markkinoilla, kulutus kasvoi noin 1,8 miljoonalla tonnilla. Kaikki yhteisön tuottajat pystyivät laatimaan liiketoimintasuunnitelmansa nopeasti kasvavien ja terveiden markkinoiden valossa. Kyseisellä jaksolla hinnat nousivat 19 prosenttia, ja yhteisön tuotannonalan voitto oli niinkin korkea kuin 18,3 prosenttia. Vuonna 2007 ja tutkimusajanjakson aikana tilanne muuttui dramaattisesti. Halpahintainen polkumyynnillä tapahtunut tuonti Yhdysvalloista alkoi vallata markkinoita. Vaikka markkinat laajenivat edelleen 1,6 miljoonalla tonnilla, valtaosan tästä markkinoiden kasvusta (yli miljoona tonnia) vei Yhdysvalloista polkumyynnillä tapahtunut tuonti. Yhteisön tuotannonala sai vain vaatimattomasti lisää markkinaosuutta; sen biodieselin tuotannon pääasialliset kustannukset nousivat huomattavasti, noin 25 prosenttia, mutta sen keskimääräiset myyntihinnat nousivat samalla jaksolla vain noin 4 prosenttia. Näin ollen sen taloudellinen ja rahoituksellinen tilanne heikkeni yleisesti tutkimusajanjaksolla, kun voitto laski huomattavasti alle 6 prosenttiin liikevaihdosta.

| (118) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että Yhdysvalloista peräisin olevalla halpahintaisella polkumyyntituonnilla, jonka hinnat alittivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat tutkimusajanjakson aikana ja jonka määrä myös kasvoi huomattavasti, on ollut ratkaiseva vaikutus yhteisön tuotannonalan kärsimään merkittävään vahinkoon, mikä näkyy erityisesti sen taloudellisen tilanteen kehityksessä huonompaan suuntaan tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(118)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että Yhdysvalloista peräisin olevalla halpahintaisella polkumyyntituonnilla, jonka hinnat alittivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat tutkimusajanjakson aikana ja jonka määrä myös kasvoi huomattavasti, on ollut ratkaiseva vaikutus yhteisön tuotannonalan kärsimään merkittävään vahinkoon, mikä näkyy erityisesti sen taloudellisen tilanteen kehityksessä huonompaan suuntaan tutkimusajanjakson aikana.

6.3.   Muiden tekijöiden vaikutus

6.3.1.   Muista kolmansista maista tuleva tuonti

Taulukko 9

| Muut kolmannet maat | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti yhteensä
  (tonnia) | 0 | 30 000 | 55 000 | 144 596 | 147 812 |
| Indeksi | 0 | 100 | 183 | 482 | 493 |
| Markkinaosuus | 0 % | 0,9 % | 1,1 % | 2,2 % | 2,2 % |
| Indeksi 2005 = 100 | 0 | 100 | 122 | 244 | 244 |
| Lähde: valittajan toimittamat tiedot. |

Muut kolmannet maat

2004

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Tuonti yhteensä

(tonnia)

0

30 000

55 000

144 596

147 812

Indeksi

0

100

183

482

493

Markkinaosuus

0 %

0,9 %

1,1 %

2,2 %

2,2 %

Indeksi 2005 = 100

0

100

122

244

244

Lähde: valittajan toimittamat tiedot.

| (119) | Kolmansista maista tulevan tuonnin määrää ei voitu arvioida tutkimuksessa täsmällisesti syistä, jotka selitetään edellä johdanto-osan 69 kappaleessa. Näin ollen edellä olevan taulukon tiedot perustuvat valittajan toimittamiin arvioihin. |
| --- | --- |

(119)

Kolmansista maista tulevan tuonnin määrää ei voitu arvioida tutkimuksessa täsmällisesti syistä, jotka selitetään edellä johdanto-osan 69 kappaleessa. Näin ollen edellä olevan taulukon tiedot perustuvat valittajan toimittamiin arvioihin.

| (120) | Tuonti niistä kolmansista maista, joita tämä tutkimus ei koske, kasvoi 30 000 tonnista vuonna 2005 aina 147 812 tonniin tutkimusajanjaksolla. Tämän tuloksena markkinaosuus kasvoi samalla jaksolla maltillisesti 1,3 prosenttiyksikköä. Näin ollen pääteltiin alustavasti, että tuonti muista kolmansista maista ei ole voinut vaikuttaa merkittävästi yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(120)

Tuonti niistä kolmansista maista, joita tämä tutkimus ei koske, kasvoi 30 000 tonnista vuonna 2005 aina 147 812 tonniin tutkimusajanjaksolla. Tämän tuloksena markkinaosuus kasvoi samalla jaksolla maltillisesti 1,3 prosenttiyksikköä. Näin ollen pääteltiin alustavasti, että tuonti muista kolmansista maista ei ole voinut vaikuttaa merkittävästi yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

6.3.2.   Kysynnän kehitys

| (121) | Kun otetaan huomioon kysynnän merkittävä kasvu tarkastelujaksolla ja arviointijaksolla, yhteisön tuotannonalan tutkimusajanjaksolla kärsimän merkittävän vahingon ei voida katsoa johtuvan kysynnän vähäisestä supistumisesta (–0,5 %), joka havaittiin yhteisön markkinoilla vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(121)

Kun otetaan huomioon kysynnän merkittävä kasvu tarkastelujaksolla ja arviointijaksolla, yhteisön tuotannonalan tutkimusajanjaksolla kärsimän merkittävän vahingon ei voida katsoa johtuvan kysynnän vähäisestä supistumisesta (–0,5 %), joka havaittiin yhteisön markkinoilla vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä.

6.3.3.   Viranomaisten päätökset

| (122) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että energiaveron ottaminen uudelleen käyttöön Saksassa biodieselin osalta (15) olisi vaikuttanut negatiivisesti niiden yhteisön tuottajien taloudelliseen tilanteeseen, jotka toimittivat sitä kyseiseen jäsenvaltioon. |
| --- | --- |

(122)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että energiaveron ottaminen uudelleen käyttöön Saksassa biodieselin osalta (15) olisi vaikuttanut negatiivisesti niiden yhteisön tuottajien taloudelliseen tilanteeseen, jotka toimittivat sitä kyseiseen jäsenvaltioon.

| (123) | Tutkimus osoitti, että Saksassa käytetyt puhtaat biopolttoaineet ovat todellakin hyötyneet vuodesta 1999 lähtien verokannustimesta, jota pienennettiin 1 päivästä elokuuta 2006 lähtien. Tammikuun 1 päivänä 2007 otettiin kuitenkin käyttöön pakollinen sekoitusvaatimus (16), jolla vahvistetaan biodieselin kiintiö 4,4 prosentiksi laskettuna kaiken Saksan markkinoille saatetun liikennekäyttöön tarkoitetun bensiinin ja dieselöljyn energiasisällön perusteella. Toimijoiden, jotka eivät noudata tätä kiintiötä, on maksettava sakko, joka on 0,60 euroa biodiesellitralta, joka jää puuttumaan kiintiöstä. Tämä pakollinen sekoitusvaatimus näyttää suurelta osin kompensoineen väitetyn myynnin vähenemisen ja toimineen vastapainona kannustimien pienentämiselle. Tutkimus osoittikin, että Saksan markkinoille toimittavien otokseen valittujen yhteisön tuottajien myyntimäärät kasvoivat 68 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(123)

Tutkimus osoitti, että Saksassa käytetyt puhtaat biopolttoaineet ovat todellakin hyötyneet vuodesta 1999 lähtien verokannustimesta, jota pienennettiin 1 päivästä elokuuta 2006 lähtien. Tammikuun 1 päivänä 2007 otettiin kuitenkin käyttöön pakollinen sekoitusvaatimus (16), jolla vahvistetaan biodieselin kiintiö 4,4 prosentiksi laskettuna kaiken Saksan markkinoille saatetun liikennekäyttöön tarkoitetun bensiinin ja dieselöljyn energiasisällön perusteella. Toimijoiden, jotka eivät noudata tätä kiintiötä, on maksettava sakko, joka on 0,60 euroa biodiesellitralta, joka jää puuttumaan kiintiöstä. Tämä pakollinen sekoitusvaatimus näyttää suurelta osin kompensoineen väitetyn myynnin vähenemisen ja toimineen vastapainona kannustimien pienentämiselle. Tutkimus osoittikin, että Saksan markkinoille toimittavien otokseen valittujen yhteisön tuottajien myyntimäärät kasvoivat 68 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä.

| (124) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että viranomaisten yhteisössä tekemät päätökset eivät voi poistaa syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalan kärsimän merkittävän vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(124)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että viranomaisten yhteisössä tekemät päätökset eivät voi poistaa syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalan kärsimän merkittävän vahingon väliltä.

6.3.4.   Yhteisön tuottajien käyttämätön tuotantokapasiteetti

| (125) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että monet yhteisön yritykset, joita viranomaisten toimenpiteet biodieselin tuotannon edistämiseksi kannustivat, päättivät investoida olemassa olevien tuotantolaitosten laajentamiseen ja uusiin tuotantolaitoksiin. Kyseinen osapuoli väitti, että biodieselin tuotantokapasiteetti yhteisössä oli tutkimusajanjaksolla niinkin korkea kuin 11,5 miljoonaa tonnia. Lisäksi se väitti, että koska kulutuksen kehitys ei täyttänyt odotuksia, merkittävä osa tuotantokapasiteetista jäi käyttämättä ja olisi jäänyt käyttämättä siinäkin tapauksessa, että tuontia Yhdysvalloista ei olisi ollut. Tämän tuloksena vastaavilla kiinteillä kustannuksilla oli negatiivinen vaikutus yhteisön tuottajien kannattavuuteen ja myös sijoitetun pääoman tuottoon ja kassavirtaan. |
| --- | --- |

(125)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että monet yhteisön yritykset, joita viranomaisten toimenpiteet biodieselin tuotannon edistämiseksi kannustivat, päättivät investoida olemassa olevien tuotantolaitosten laajentamiseen ja uusiin tuotantolaitoksiin. Kyseinen osapuoli väitti, että biodieselin tuotantokapasiteetti yhteisössä oli tutkimusajanjaksolla niinkin korkea kuin 11,5 miljoonaa tonnia. Lisäksi se väitti, että koska kulutuksen kehitys ei täyttänyt odotuksia, merkittävä osa tuotantokapasiteetista jäi käyttämättä ja olisi jäänyt käyttämättä siinäkin tapauksessa, että tuontia Yhdysvalloista ei olisi ollut. Tämän tuloksena vastaavilla kiinteillä kustannuksilla oli negatiivinen vaikutus yhteisön tuottajien kannattavuuteen ja myös sijoitetun pääoman tuottoon ja kassavirtaan.

| (126) | Tässä suhteessa on huomattava, että tutkimuksessa keskityttiin yhteisön tuottajien tilanteeseen. Vaikka onkin tosiasia, että yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti kasvoi (+ 189 %) suhteellisesti enemmän kuin kysyntä (+ 106 %), on huomionarvoista, että biodieselin tuotannossa pääasialliset kustannustekijät ovat muuttuvat kustannukset. Kuten edellä johdanto-osan 109 kappaleessa mainitaan, raaka-aineiden osuus biodieselin tuotannon kokonaiskustannuksista on 80 prosenttia. Tämän väitteen tarkempi tarkastelu osoitti, että kiinteiden kustannusten osuus biodieselin tuotannossa ja myynnissä oli vain 6 prosenttia kokonaiskustannuksista. Näin ollen käyttämättömän kapasiteetin vuoksi kasvaneiden kiinteiden kustannusten väitetty vaikutus ei voi selittää yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen merkittävää heikkenemistä tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(126)

Tässä suhteessa on huomattava, että tutkimuksessa keskityttiin yhteisön tuottajien tilanteeseen. Vaikka onkin tosiasia, että yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti kasvoi (+ 189 %) suhteellisesti enemmän kuin kysyntä (+ 106 %), on huomionarvoista, että biodieselin tuotannossa pääasialliset kustannustekijät ovat muuttuvat kustannukset. Kuten edellä johdanto-osan 109 kappaleessa mainitaan, raaka-aineiden osuus biodieselin tuotannon kokonaiskustannuksista on 80 prosenttia. Tämän väitteen tarkempi tarkastelu osoitti, että kiinteiden kustannusten osuus biodieselin tuotannossa ja myynnissä oli vain 6 prosenttia kokonaiskustannuksista. Näin ollen käyttämättömän kapasiteetin vuoksi kasvaneiden kiinteiden kustannusten väitetty vaikutus ei voi selittää yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen merkittävää heikkenemistä tutkimusajanjaksolla.

| (127) | Lisäksi on huomionarvoista, että kuten edellä taulukossa 4 esitetään, otokseen valittujen yhteisön tuottajien kapasiteetin käyttöaste oli tutkimusajanjaksolla 80 prosenttia. Näin ollen väitetylle yhteisön ylikapasiteetille ei saatu näyttöä otokseen valittujen yhteisön tuottajien tapauksessa. |
| --- | --- |

(127)

Lisäksi on huomionarvoista, että kuten edellä taulukossa 4 esitetään, otokseen valittujen yhteisön tuottajien kapasiteetin käyttöaste oli tutkimusajanjaksolla 80 prosenttia. Näin ollen väitetylle yhteisön ylikapasiteetille ei saatu näyttöä otokseen valittujen yhteisön tuottajien tapauksessa.

| (128) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että mahdollinen negatiivinen vaikutus, joka käyttämättömällä tuotantokapasiteetilla saattoi olla yhteisön tuotannonalaan, ei ollut sellainen, että se olisi poistanut syy-yhteyden polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(128)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että mahdollinen negatiivinen vaikutus, joka käyttämättömällä tuotantokapasiteetilla saattoi olla yhteisön tuotannonalaan, ei ollut sellainen, että se olisi poistanut syy-yhteyden polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon väliltä.

6.3.5.   Syöttöaineen kasvava kysyntä ja nousevat hinnat

| (129) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että rapsin ja rapsiöljyn kasvava kysyntä johti korkeampiin raaka-ainehintoihin yhteisössä. Se, että yhteisön tuottajat käyttävät rapsiöljyä pääasiallisena raaka-aineenaan, selittäisi sen, miksi ne ovat voineet kärsiä enemmän kuin muut tuottajat, jotka käyttävät muita kasviöljyjä kuten soijaöljyä tai palmuöljyä biodieselin tuottamiseen. |
| --- | --- |

(129)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että rapsin ja rapsiöljyn kasvava kysyntä johti korkeampiin raaka-ainehintoihin yhteisössä. Se, että yhteisön tuottajat käyttävät rapsiöljyä pääasiallisena raaka-aineenaan, selittäisi sen, miksi ne ovat voineet kärsiä enemmän kuin muut tuottajat, jotka käyttävät muita kasviöljyjä kuten soijaöljyä tai palmuöljyä biodieselin tuottamiseen.

| (130) | Ensinnäkin on huomattava, että tutkimuksessa kävi ilmi, että otokseen valitut yhteisön tuottajat eivät käyttäneet pelkästään rapsiöljyä biodieselin tuotannossaan vaan myös muita kasviöljyjä (soija, palmu, auringonkukka) ja ajoittain eläinrasvaa. |
| --- | --- |

(130)

Ensinnäkin on huomattava, että tutkimuksessa kävi ilmi, että otokseen valitut yhteisön tuottajat eivät käyttäneet pelkästään rapsiöljyä biodieselin tuotannossaan vaan myös muita kasviöljyjä (soija, palmu, auringonkukka) ja ajoittain eläinrasvaa.

| (131) | Lisäksi edellä johdanto-osan 109 kappaleessa tunnustetaan todellakin, että yhteisön tuotannonalan raaka-ainekustannukset (syöttöaine) nousivat huomattavasti arviointijaksolla. Tätä kehitystä on kuitenkin tarkasteltava suhteessa yleiseen maailmanlaajuiseen maataloustuotteiden hintojen nousuun, ja tässä suhteessa on huomattava, että soijaöljyn (asianomaisen maan tuottajien pääasiassa käyttämä syöttöaine) hinnan nousu oli jyrkempää samalla jaksolla. Näin ollen syöttöaineen hinnan nousu vaikutti kaikentyyppiseen biodieseliin. |
| --- | --- |

(131)

Lisäksi edellä johdanto-osan 109 kappaleessa tunnustetaan todellakin, että yhteisön tuotannonalan raaka-ainekustannukset (syöttöaine) nousivat huomattavasti arviointijaksolla. Tätä kehitystä on kuitenkin tarkasteltava suhteessa yleiseen maailmanlaajuiseen maataloustuotteiden hintojen nousuun, ja tässä suhteessa on huomattava, että soijaöljyn (asianomaisen maan tuottajien pääasiassa käyttämä syöttöaine) hinnan nousu oli jyrkempää samalla jaksolla. Näin ollen syöttöaineen hinnan nousu vaikutti kaikentyyppiseen biodieseliin.

| (132) | Markkinoilla, joilla vallitsee tehokas kilpailu, voidaan odottaa, että tuottajat voivat toipua kustannusten kohoamisesta ja siirtää ne asiakkaiden maksettavaksi markkinoilla. Tutkimus osoitti kuitenkin, että halvan polkumyyntituonnin voimakkaan kasvun aiheuttama paine yhteisön markkinoilla esti yhteisön tuottajia asettamasta myyntihintojaan markkinaolosuhteita ja kustannusten nousua vastaavalle tasolle. Kuten jo mainittiin, myös yhdysvaltalaisten tuottajien pääasiassa käyttämän syöttöaineen eli soijaöljyn hinta nousi selvästi arviointijaksolla. Tämä kustannusten nousu Yhdysvalloissa ei kuitenkaan heijastunut polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintoihin yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(132)

Markkinoilla, joilla vallitsee tehokas kilpailu, voidaan odottaa, että tuottajat voivat toipua kustannusten kohoamisesta ja siirtää ne asiakkaiden maksettavaksi markkinoilla. Tutkimus osoitti kuitenkin, että halvan polkumyyntituonnin voimakkaan kasvun aiheuttama paine yhteisön markkinoilla esti yhteisön tuottajia asettamasta myyntihintojaan markkinaolosuhteita ja kustannusten nousua vastaavalle tasolle. Kuten jo mainittiin, myös yhdysvaltalaisten tuottajien pääasiassa käyttämän syöttöaineen eli soijaöljyn hinta nousi selvästi arviointijaksolla. Tämä kustannusten nousu Yhdysvalloissa ei kuitenkaan heijastunut polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintoihin yhteisön markkinoilla.

| (133) | Tätä taustaa vasten raaka-aineen hinnan nousu ei voi katkaista syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(133)

Tätä taustaa vasten raaka-aineen hinnan nousu ei voi katkaista syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon väliltä.

6.3.6.   Mineraalidieselin hintakehitys

| (134) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että koska mineraalidieselin hintojen ja biodieselin hintojen välillä oli vahva korrelaatio, biodieselin hintojen nousu, joka oli voimakkaampaa kuin mineraalidieselin hintojen nousu erityisesti Saksassa, olisi aiheuttanut kyseisen jäsenvaltion markkinoille toimittavien tuottajien myynnin laskun. |
| --- | --- |

(134)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että koska mineraalidieselin hintojen ja biodieselin hintojen välillä oli vahva korrelaatio, biodieselin hintojen nousu, joka oli voimakkaampaa kuin mineraalidieselin hintojen nousu erityisesti Saksassa, olisi aiheuttanut kyseisen jäsenvaltion markkinoille toimittavien tuottajien myynnin laskun.

| (135) | Ensinnäkin on huomattava, että kyseinen osapuoli ei toimittanut mitään tietoa väitteensä tueksi. Lisäksi toisin kuin osapuoli väitti, tutkimuksen mukaan yhteisön tuotannonala lisäsi myyntiään ja markkinaosuuttaan arviointijaksolla. Koska raakaöljyn hinnat noteerataan maailmanlaajuisesti, tarkasteltavana olevan tuotteen myyntiin olisi pitänyt kohdistua sama vaikutus kuin yhteisössä tuotetun biodieselin myyntiin. |
| --- | --- |

(135)

Ensinnäkin on huomattava, että kyseinen osapuoli ei toimittanut mitään tietoa väitteensä tueksi. Lisäksi toisin kuin osapuoli väitti, tutkimuksen mukaan yhteisön tuotannonala lisäsi myyntiään ja markkinaosuuttaan arviointijaksolla. Koska raakaöljyn hinnat noteerataan maailmanlaajuisesti, tarkasteltavana olevan tuotteen myyntiin olisi pitänyt kohdistua sama vaikutus kuin yhteisössä tuotetun biodieselin myyntiin.

| (136) | Edellä esitetyn perusteella väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(136)

Edellä esitetyn perusteella väite oli hylättävä.

6.3.7.   Biodieselin tuotantolaitosten sijainnin merkitys yhteisössä

| (137) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että biodieselin tuottajan sijainti olisi tärkeä seikka kilpailukyvyn kannalta, ja käytti Saksaa esimerkkinä osoittaakseen, että sisämaassa sijaitsevien biodieselin tuottajien kuljetuskustannukset olivat korkeat, koska kaikki suuret asiakkaat, erityisesti jalostamot ja niiden sekoituslaitokset, sijaitsevat rannikolla. |
| --- | --- |

(137)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että biodieselin tuottajan sijainti olisi tärkeä seikka kilpailukyvyn kannalta, ja käytti Saksaa esimerkkinä osoittaakseen, että sisämaassa sijaitsevien biodieselin tuottajien kuljetuskustannukset olivat korkeat, koska kaikki suuret asiakkaat, erityisesti jalostamot ja niiden sekoituslaitokset, sijaitsevat rannikolla.

| (138) | Tutkimus osoitti, että vain pieni määrä yhteisön tuotannonalan tuottajia sijaitsi sisämaassa. Lisäksi joidenkin näiden tuottajien kohdalla todettiin, että jalostamoja sijaitsi myös sisämaassa lähellä kyseisiä tuottajia. Muiden osalta tutkimuksessa ilmeni, että sisämaassa sijaitsevien biodieselin tuottajien mahdollinen epäedullinen asema, joka johtui niiden etäisyydestä asiakkaisiinsa (sekoittajat, jalostamot) kompensoitui sillä, että ne sijaitsivat lähellä rouhintamyllyjä ja/tai syöttöaineen toimittajia. |
| --- | --- |

(138)

Tutkimus osoitti, että vain pieni määrä yhteisön tuotannonalan tuottajia sijaitsi sisämaassa. Lisäksi joidenkin näiden tuottajien kohdalla todettiin, että jalostamoja sijaitsi myös sisämaassa lähellä kyseisiä tuottajia. Muiden osalta tutkimuksessa ilmeni, että sisämaassa sijaitsevien biodieselin tuottajien mahdollinen epäedullinen asema, joka johtui niiden etäisyydestä asiakkaisiinsa (sekoittajat, jalostamot) kompensoitui sillä, että ne sijaitsivat lähellä rouhintamyllyjä ja/tai syöttöaineen toimittajia.

| (139) | Edellä esitetyn perusteella väite, jonka mukaan tuotantolaitoksen sijainti sisämaassa aiheuttaa merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, hylättiin. |
| --- | --- |

(139)

Edellä esitetyn perusteella väite, jonka mukaan tuotantolaitoksen sijainti sisämaassa aiheuttaa merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, hylättiin.

6.3.8.   Yhdysvaltalaisiin viejiin etuyhteydessä olevat tuottajat

| (140) | On huomattava, että johdanto-osan 60 kappaleessa tarkoitettujen kolmen yrityksen Yhdysvalloista tulevan tuonnin vaikutus on otettu huomioon edellä johdanto-osan 112–118 kappaleessa esitetyssä analyysissa Yhdysvalloista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksesta. Siltä osin kuin on kyse niiden itse tuottaman biodieselin myynnistä, tutkimus ei tuonut esiin erilaista hinnoittelua tai käyttäytymistä kuin otokseen valittujen yhteisön tuottajien kohdalla, varsinkaan tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(140)

On huomattava, että johdanto-osan 60 kappaleessa tarkoitettujen kolmen yrityksen Yhdysvalloista tulevan tuonnin vaikutus on otettu huomioon edellä johdanto-osan 112–118 kappaleessa esitetyssä analyysissa Yhdysvalloista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksesta. Siltä osin kuin on kyse niiden itse tuottaman biodieselin myynnistä, tutkimus ei tuonut esiin erilaista hinnoittelua tai käyttäytymistä kuin otokseen valittujen yhteisön tuottajien kohdalla, varsinkaan tutkimusajanjakson aikana.

6.4.   Syy-yhteyttä koskeva päätelmä

| (141) | Edellä esitetty analyysi osoittaa, että Yhdysvalloista peräisin olevan halvan polkumyyntituonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. Samanaikaisesti todettiin, että kyseinen tuonti alitti merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnan tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(141)

Edellä esitetty analyysi osoittaa, että Yhdysvalloista peräisin olevan halvan polkumyyntituonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. Samanaikaisesti todettiin, että kyseinen tuonti alitti merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnan tutkimusajanjaksolla.

| (142) | Tutkimuksen ja suoritetun analyysin eri havainnot kaudelta 2005 ja 2006 verrattuna kauteen vuodesta 2007 tutkimusajanjaksoon osoittivat, että ajallinen yhteneväisyys Yhdysvalloista peräisin olevan halpahintaisen polkumyynnin voimakkaan kasvun ja yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen merkittävän heikkenemisen välillä oli selvä erityisesti tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(142)

Tutkimuksen ja suoritetun analyysin eri havainnot kaudelta 2005 ja 2006 verrattuna kauteen vuodesta 2007 tutkimusajanjaksoon osoittivat, että ajallinen yhteneväisyys Yhdysvalloista peräisin olevan halpahintaisen polkumyynnin voimakkaan kasvun ja yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen merkittävän heikkenemisen välillä oli selvä erityisesti tutkimusajanjaksolla.

| (143) | Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, pääteltiin alustavasti, että Yhdysvalloista tuleva polkumyyntituonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(143)

Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, pääteltiin alustavasti, että Yhdysvalloista tuleva polkumyyntituonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

7.   YHTEISÖN ETU

7.1.   Alustavat huomautukset

| (144) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi yhteisön edun mukaista. Yhteisön edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön tuotannonalan, tuojien, raaka-aineen toimittajien ja käyttäjien eduista tehtyyn arviointiin. |
| --- | --- |

(144)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi yhteisön edun mukaista. Yhteisön edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön tuotannonalan, tuojien, raaka-aineen toimittajien ja käyttäjien eduista tehtyyn arviointiin.

7.2.   Yhteisön tuotannonalan etu

7.2.1   Toimenpiteiden käyttöönoton tai käyttöönotosta luopumisen vaikutukset yhteisön tuotannonalaan

| (145) | Kuten edellä mainitaan, yhteisön tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa Yhdysvalloista peräisin olevasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Toimenpiteiden käyttöönotosta luopuminen johtaisi erittäin todennäköisesti yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen negatiivisen suuntauksen jatkumiseen. Yhteisön tuotannonalan tilanteeseen vaikutti erityisesti kannattavuuden lasku 12,6 prosenttiyksiköllä vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä, mikä johtui riittämättömistä hintojen korotuksista. Kun otetaan huomioon kannattavuuden laskusuuntaus, onkin erittäin todennäköistä, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenee edelleen, jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön. Tämä johtaisi lopulta tuotannon supistamiseen ja useampien tuotantolaitosten sulkemiseen, mikä uhkaisi yhteisön työllisyyttä ja investointeja. |
| --- | --- |

(145)

Kuten edellä mainitaan, yhteisön tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa Yhdysvalloista peräisin olevasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Toimenpiteiden käyttöönotosta luopuminen johtaisi erittäin todennäköisesti yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen negatiivisen suuntauksen jatkumiseen. Yhteisön tuotannonalan tilanteeseen vaikutti erityisesti kannattavuuden lasku 12,6 prosenttiyksiköllä vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä, mikä johtui riittämättömistä hintojen korotuksista. Kun otetaan huomioon kannattavuuden laskusuuntaus, onkin erittäin todennäköistä, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenee edelleen, jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön. Tämä johtaisi lopulta tuotannon supistamiseen ja useampien tuotantolaitosten sulkemiseen, mikä uhkaisi yhteisön työllisyyttä ja investointeja.

| (146) | Katsotaan, että toimenpiteiden käyttöönotto palauttaisi markkinoille terveen kilpailun. On huomattava, että yhteisön tuotannonalan kannattavuuden laskusuuntaus johtuu sen vaikeudesta kilpailla Yhdysvalloista peräisin olevan halpahintaisen polkumyyntituonnin kanssa. Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto asettaisi todennäköisesti yhteisön tuotannonalan asemaan, jossa se voisi säilyttää kannattavuutensa tasolla, jota pidetään välttämättömänä tälle pääomavaltaiselle tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(146)

Katsotaan, että toimenpiteiden käyttöönotto palauttaisi markkinoille terveen kilpailun. On huomattava, että yhteisön tuotannonalan kannattavuuden laskusuuntaus johtuu sen vaikeudesta kilpailla Yhdysvalloista peräisin olevan halpahintaisen polkumyyntituonnin kanssa. Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto asettaisi todennäköisesti yhteisön tuotannonalan asemaan, jossa se voisi säilyttää kannattavuutensa tasolla, jota pidetään välttämättömänä tälle pääomavaltaiselle tuotannonalalle.

| (147) | Päätelmänä voidaan todeta, että on odotettavissa, että toimenpiteet olisivat vaikuttavia ja antaisivat yhteisön tuotannonalalle tilaisuuden toipua tutkimuksessa todetusta vahingollisesta polkumyynnistä. |
| --- | --- |

(147)

Päätelmänä voidaan todeta, että on odotettavissa, että toimenpiteet olisivat vaikuttavia ja antaisivat yhteisön tuotannonalalle tilaisuuden toipua tutkimuksessa todetusta vahingollisesta polkumyynnistä.

7.3.   Yhteisön etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden etu

| (148) | Noin 25:een yhteisön etuyhteydettömään tuojaan/kauppiaaseen otettiin yhteyttä menettelyn vireillepanon yhteydessä. Nämä osapuolet eivät kuitenkaan osallistuneet yhteistyöhön. |
| --- | --- |

(148)

Noin 25:een yhteisön etuyhteydettömään tuojaan/kauppiaaseen otettiin yhteyttä menettelyn vireillepanon yhteydessä. Nämä osapuolet eivät kuitenkaan osallistuneet yhteistyöhön.

| (149) | Näissä olosuhteissa ei voitu alustavasti arvioida tarkasti toimenpiteiden mahdollisia vaikutuksia tuojiin. |
| --- | --- |

(149)

Näissä olosuhteissa ei voitu alustavasti arvioida tarkasti toimenpiteiden mahdollisia vaikutuksia tuojiin.

7.4.   Käyttäjien etu

| (150) | Kaikkiin tunnettuihin käyttäjäyrityksiin, jotka ovat mukana mineraalidieselin tuotannossa ja jakelussa ja myös mukana mineraalidieselin ja biodieselin pakollisessa sekoittamisessa, otettiin yhteyttä, ja niille lähetettiin kyselylomakkeet menettelyn vireillepanon yhteydessä. |
| --- | --- |

(150)

Kaikkiin tunnettuihin käyttäjäyrityksiin, jotka ovat mukana mineraalidieselin tuotannossa ja jakelussa ja myös mukana mineraalidieselin ja biodieselin pakollisessa sekoittamisessa, otettiin yhteyttä, ja niille lähetettiin kyselylomakkeet menettelyn vireillepanon yhteydessä.

| (151) | Vain yksi käyttäjäyritys osallistui yhteistyöhön. Kyseinen käyttäjä toimitti kyselylomakevastauksen, jossa se ilmoitti kannattavansa Yhdysvalloista tulevien halpojen tuontivirtojen lopettamista, koska ne aiheuttavat kilpailun vääristymistä yhteisössä, mikä aiheuttaa vahinkoa dieseliä valmistaville ja myyville yrityksille, koska tietyillä kilpailijoilla, jotka eivät pidättäydy ostamasta tätä halvaksi hinnoiteltua tuotetta, on epäreilu kilpailuetu verrattuna niihin, jotka pidättäytyvät tekemästä niin. Se väitti myös, että toimenpiteet antaisivat mahdollisuuden käynnistää uudelleen estereitä tuottavia tehtaita (erityisesti Saksassa) ja/tai jatkaa hankkeita, joissa perustetaan uusia esteröintitehtaita yhteisöön. Koska eurooppalaiset esterit tehdään perinteisesti rapsista (parempilaatuinen raaka-aine kuin B99-sekoituksen tuotantoon käytettävä palmu tai soija), tuottajien määrän lisääntyminen Euroopassa merkitsisi sitä, että markkinoille tulisi enemmän parempilaatuisia tuotteita, minkä tuloksena kyseisten estereiden hinnat laskisivat, mikä hyödyttäisi lopulta kuluttajaa. |
| --- | --- |

(151)

Vain yksi käyttäjäyritys osallistui yhteistyöhön. Kyseinen käyttäjä toimitti kyselylomakevastauksen, jossa se ilmoitti kannattavansa Yhdysvalloista tulevien halpojen tuontivirtojen lopettamista, koska ne aiheuttavat kilpailun vääristymistä yhteisössä, mikä aiheuttaa vahinkoa dieseliä valmistaville ja myyville yrityksille, koska tietyillä kilpailijoilla, jotka eivät pidättäydy ostamasta tätä halvaksi hinnoiteltua tuotetta, on epäreilu kilpailuetu verrattuna niihin, jotka pidättäytyvät tekemästä niin. Se väitti myös, että toimenpiteet antaisivat mahdollisuuden käynnistää uudelleen estereitä tuottavia tehtaita (erityisesti Saksassa) ja/tai jatkaa hankkeita, joissa perustetaan uusia esteröintitehtaita yhteisöön. Koska eurooppalaiset esterit tehdään perinteisesti rapsista (parempilaatuinen raaka-aine kuin B99-sekoituksen tuotantoon käytettävä palmu tai soija), tuottajien määrän lisääntyminen Euroopassa merkitsisi sitä, että markkinoille tulisi enemmän parempilaatuisia tuotteita, minkä tuloksena kyseisten estereiden hinnat laskisivat, mikä hyödyttäisi lopulta kuluttajaa.

| (152) | Yksi käyttäjien järjestö, joka edustaa rahtaajien etuja yhdessä jäsenvaltiossa, väitti, että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi epäsuotuisa vaikutus sen jäsenten toimintaan. Se väitti, että dieselin osuus kuljetusalan kustannuksista on 20–25 prosenttia, ja ottaen huomioon alan alhaisen kannattavuuden (0–5 %), dieselin hinta on määräävä tekijä tuhansien yritysten eloonjäännille. Näitä väitteitä ei kuitenkaan voitu tarkastaa, koska kyseisen järjestön yksittäisiltä jäseniltä ei saatu vastauksia käyttäjien kyselylomakkeeseen. |
| --- | --- |

(152)

Yksi käyttäjien järjestö, joka edustaa rahtaajien etuja yhdessä jäsenvaltiossa, väitti, että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi epäsuotuisa vaikutus sen jäsenten toimintaan. Se väitti, että dieselin osuus kuljetusalan kustannuksista on 20–25 prosenttia, ja ottaen huomioon alan alhaisen kannattavuuden (0–5 %), dieselin hinta on määräävä tekijä tuhansien yritysten eloonjäännille. Näitä väitteitä ei kuitenkaan voitu tarkastaa, koska kyseisen järjestön yksittäisiltä jäseniltä ei saatu vastauksia käyttäjien kyselylomakkeeseen.

| (153) | Näin ollen pääteltiin alustavasti, että toimitettujen tietojen perusteella polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutukset näyttäisivät olevan sekalaisia, eikä sen vuoksi voida tehdä selvää päätelmää siitä, onko olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella käyttäjien edun vuoksi ei tässä tapauksessa pitäisi ottaa käyttöön toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(153)

Näin ollen pääteltiin alustavasti, että toimitettujen tietojen perusteella polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutukset näyttäisivät olevan sekalaisia, eikä sen vuoksi voida tehdä selvää päätelmää siitä, onko olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella käyttäjien edun vuoksi ei tässä tapauksessa pitäisi ottaa käyttöön toimenpiteitä.

7.5.   Raaka-ainetoimittajien etu

| (154) | Kuusi toimittajaa vastasi kyselylomakkeeseen. Neljä tuki polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa esittämällä, että yhteisön tuotannonalan selviytyminen pitkällä aikavälillä vaarantuisi, jos polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ei otettaisi käyttöön. Jos näin tapahtuisi, vaikutus niiden tilanteeseen olisi selvästi negatiivinen. |
| --- | --- |

(154)

Kuusi toimittajaa vastasi kyselylomakkeeseen. Neljä tuki polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa esittämällä, että yhteisön tuotannonalan selviytyminen pitkällä aikavälillä vaarantuisi, jos polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ei otettaisi käyttöön. Jos näin tapahtuisi, vaikutus niiden tilanteeseen olisi selvästi negatiivinen.

| (155) | Kaksi muuta, jotka olivat etuyhteydessä yhdysvaltalaisiin biodieselin vientiä harjoittaviin tuottajiin, esitti, että mahdollisilla toimenpiteillä ei olisi merkittävää vaikutusta, koska niiden tuloksena olisi kauppavirtojen siirtymä (vaihto tuontiin maista, joita toimenpiteet eivät koske). |
| --- | --- |

(155)

Kaksi muuta, jotka olivat etuyhteydessä yhdysvaltalaisiin biodieselin vientiä harjoittaviin tuottajiin, esitti, että mahdollisilla toimenpiteillä ei olisi merkittävää vaikutusta, koska niiden tuloksena olisi kauppavirtojen siirtymä (vaihto tuontiin maista, joita toimenpiteet eivät koske).

| (156) | Edellä esitetyn perusteella voitiin päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi kaiken kaikkiaan positiivinen vaikutus raaka-ainetoimittajien tilanteeseen. |
| --- | --- |

(156)

Edellä esitetyn perusteella voitiin päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi kaiken kaikkiaan positiivinen vaikutus raaka-ainetoimittajien tilanteeseen.

7.6.   Kilpailu ja kauppaa vääristävät vaikutukset

| (157) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että tämä menettely on epäjohdonmukainen niiden kansainvälisten ja yhteisön poliittisten päätösten kanssa, joilla pyritään edistämään biopolttoaineiden tuotantoa ja myyntiä ympäristönsuojelun vuoksi ja vähentämään riippuvuutta mineraalipolttoaineista. |
| --- | --- |

(157)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että tämä menettely on epäjohdonmukainen niiden kansainvälisten ja yhteisön poliittisten päätösten kanssa, joilla pyritään edistämään biopolttoaineiden tuotantoa ja myyntiä ympäristönsuojelun vuoksi ja vähentämään riippuvuutta mineraalipolttoaineista.

| (158) | Tässä suhteessa on huomattava, että perusasetuksen 21 artiklassa vaaditaan kiinnittämään erityistä huomiota tarpeeseen poistaa vahingollisen polkumyynnin kauppaa vinouttavat vaikutukset ja palauttaa tehokas kilpailu. Tätä taustaa vasten ympäristönsuojeluun ja mineraalidieselin tarjontaan liittyviä yleisiä näkökohtia ei voida ottaan huomioon analyysissa, eikä niillä myöskään voida perustella epäterveitä kauppatapoja. |
| --- | --- |

(158)

Tässä suhteessa on huomattava, että perusasetuksen 21 artiklassa vaaditaan kiinnittämään erityistä huomiota tarpeeseen poistaa vahingollisen polkumyynnin kauppaa vinouttavat vaikutukset ja palauttaa tehokas kilpailu. Tätä taustaa vasten ympäristönsuojeluun ja mineraalidieselin tarjontaan liittyviä yleisiä näkökohtia ei voida ottaan huomioon analyysissa, eikä niillä myöskään voida perustella epäterveitä kauppatapoja.

| (159) | Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton vaikutuksista yhteisön markkinoihin voidaan todeta, että koska asianomaisilla yhdysvaltalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on vahva markkina-asema, ne todennäköisesti jatkaisivat tuotteidensa myyntiä, joskaan eivät enää polkumyyntihinnoin. On myös todennäköistä, että yhteisön markkinoilla olisi edelleen riittävä määrä merkittäviä kilpailijoita, nimittäin ne yhteisön tuottajat, jotka lopettivat tilapäisesti tuotannon, sekä muita, jotka eivät ole kyenneet aloittamaan tuotantotoimintaansa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vuoksi. Tässä suhteessa on huomattava, että arviointijakson alussa niiden yhteisön tuottajien myynti, jotka eivät olleet edustettuina tässä tutkimuksessa, oli vähintään 30 prosenttia yhteisön markkinoista, ja tämä osuus laski dramaattisesti Yhdysvalloista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vuoksi. Sen vuoksi on todennäköistä, että käyttäjät voivat edelleen valita biodieselin eri toimittajien välillä. Jos toimenpiteitä ei kuitenkaan otettaisi käyttöön, yhteisön tuotannonalan tulevaisuus olisi vaakalaudalla. Sen katoaminen vähentäisi voimakkaasti kilpailua yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(159)

Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton vaikutuksista yhteisön markkinoihin voidaan todeta, että koska asianomaisilla yhdysvaltalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on vahva markkina-asema, ne todennäköisesti jatkaisivat tuotteidensa myyntiä, joskaan eivät enää polkumyyntihinnoin. On myös todennäköistä, että yhteisön markkinoilla olisi edelleen riittävä määrä merkittäviä kilpailijoita, nimittäin ne yhteisön tuottajat, jotka lopettivat tilapäisesti tuotannon, sekä muita, jotka eivät ole kyenneet aloittamaan tuotantotoimintaansa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vuoksi. Tässä suhteessa on huomattava, että arviointijakson alussa niiden yhteisön tuottajien myynti, jotka eivät olleet edustettuina tässä tutkimuksessa, oli vähintään 30 prosenttia yhteisön markkinoista, ja tämä osuus laski dramaattisesti Yhdysvalloista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vuoksi. Sen vuoksi on todennäköistä, että käyttäjät voivat edelleen valita biodieselin eri toimittajien välillä. Jos toimenpiteitä ei kuitenkaan otettaisi käyttöön, yhteisön tuotannonalan tulevaisuus olisi vaakalaudalla. Sen katoaminen vähentäisi voimakkaasti kilpailua yhteisön markkinoilla.

7.7.   Yhteisön etua koskevat päätelmät

| (160) | Toimenpiteiden käyttöönotto Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa olisi selvästikin yhteisön tuotannonalan etujen mukaista. Se antaisi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden kasvaa ja toipua polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamasta vahingosta. Jos kuitenkaan toimenpiteitä ei otettaisi käyttöön, on todennäköistä, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenisi edelleen, ja lisää toimijoita joutuisi lopettamaan toimintansa. Lisäksi on todettava, että vaikka käyttäjien ja tuojien osalta ei voitu tehdä selviä päätelmiä, toimenpiteiden käyttöönoton odotettiin myös olevan raaka-ainetoimittajien edun mukaista. |
| --- | --- |

(160)

Toimenpiteiden käyttöönotto Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa olisi selvästikin yhteisön tuotannonalan etujen mukaista. Se antaisi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden kasvaa ja toipua polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamasta vahingosta. Jos kuitenkaan toimenpiteitä ei otettaisi käyttöön, on todennäköistä, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenisi edelleen, ja lisää toimijoita joutuisi lopettamaan toimintansa. Lisäksi on todettava, että vaikka käyttäjien ja tuojien osalta ei voitu tehdä selviä päätelmiä, toimenpiteiden käyttöönoton odotettiin myös olevan raaka-ainetoimittajien edun mukaista.

| (161) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, ettei tässä tapauksessa ole yhteisön etuun liittyviä pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön polkumyyntitulleja. |
| --- | --- |

(161)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, ettei tässä tapauksessa ole yhteisön etuun liittyviä pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön polkumyyntitulleja.

8.   EHDOTUS VÄLIAIKAISIKSI POLKUMYYNNIN VASTAISIKSI TOIMENPITEIKSI

8.1.   Vahingon korjaava taso

| (162) | Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi yhteisön tuotannonalalle enää enempää vahinkoa. |
| --- | --- |

(162)

Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi yhteisön tuotannonalalle enää enempää vahinkoa.

| (163) | Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko ylittämättä todettuja polkumyyntimarginaaleja. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että yhteisön tuotannonala voisi niiden ansiosta saada sellaisen voiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. |
| --- | --- |

(163)

Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko ylittämättä todettuja polkumyyntimarginaaleja. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että yhteisön tuotannonala voisi niiden ansiosta saada sellaisen voiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta.

| (164) | Tätä varten 15 prosentin voittomarginaalia liikevaihdosta laskettuna voitiin pitää soveliaana tasona, johon yhteisön tuotannonalan olisi voitu edellyttää pääsevän ilman vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntiä; tämä perustuu yhteisön tuotannonalan tuloksiin tarkastelujakson ensimmäisellä puoliskolla (2004, 2005 ja 2006), ja se katsottiin kohtuulliseksi takaamaan tämän äskettäin perustetun tuotannonalan tuottavat investoinnit pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(164)

Tätä varten 15 prosentin voittomarginaalia liikevaihdosta laskettuna voitiin pitää soveliaana tasona, johon yhteisön tuotannonalan olisi voitu edellyttää pääsevän ilman vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntiä; tämä perustuu yhteisön tuotannonalan tuloksiin tarkastelujakson ensimmäisellä puoliskolla (2004, 2005 ja 2006), ja se katsottiin kohtuulliseksi takaamaan tämän äskettäin perustetun tuotannonalan tuottavat investoinnit pitkällä aikavälillä.

| (165) | Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymän samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin oikaisemalla otokseen kuuluvien yhteisön tuottajien myyntihintoja tutkimusajanjakson tosiasiallisella voitolla/tappiolla sekä lisäämällä edellä mainittu voittomarginaali. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tuonnin CIF-kokonaisarvosta. |
| --- | --- |

(165)

Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymän samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin oikaisemalla otokseen kuuluvien yhteisön tuottajien myyntihintoja tutkimusajanjakson tosiasiallisella voitolla/tappiolla sekä lisäämällä edellä mainittu voittomarginaali. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tuonnin CIF-kokonaisarvosta.

8.2.   Väliaikaiset toimenpiteet

| (166) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Yhdysvalloista peräisin olevaa tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitullit olisi otettava perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti käyttöön polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(166)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Yhdysvalloista peräisin olevaa tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitullit olisi otettava perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti käyttöön polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti.

| (167) | Rinnakkaisessa tukien vastaisessa menettelyssä kuitenkin otetaan myös käyttöön tasoitustullit Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa. Tässä rinnakkaisessa menettelyssä havaitut tuet eivät ole vientitukia, ja niiden ei sen vuoksi katsota vaikuttaneen vientihintaan ja vastaavaan polkumyyntimarginaaliin. Sen vuoksi, kun otetaan huomioon se seikka, että tutkittu tuonti on sama kummassakin menettelyssä, polkumyynnin vastaiset tullit voidaan ottaa käyttöön yhdessä tasoitustullien kanssa siinä määrin kuin molemmat tullit yhdessä eivät ylitä vahingon korjaavaa marginaalia. |
| --- | --- |

(167)

Rinnakkaisessa tukien vastaisessa menettelyssä kuitenkin otetaan myös käyttöön tasoitustullit Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa. Tässä rinnakkaisessa menettelyssä havaitut tuet eivät ole vientitukia, ja niiden ei sen vuoksi katsota vaikuttaneen vientihintaan ja vastaavaan polkumyyntimarginaaliin. Sen vuoksi, kun otetaan huomioon se seikka, että tutkittu tuonti on sama kummassakin menettelyssä, polkumyynnin vastaiset tullit voidaan ottaa käyttöön yhdessä tasoitustullien kanssa siinä määrin kuin molemmat tullit yhdessä eivät ylitä vahingon korjaavaa marginaalia.

| (168) | Edellä esitetyn perusteella polkumyyntitullit määriteltiin vertaamalla vahingon korjaavia marginaaleja, polkumyyntimarginaaleja ja tasoitustulleja. Ehdotetut polkumyyntitullit ovat näin ollen seuraavat:









  Yritys | Vahinkomarginaali | Polkumyyntimarginaali | Tasoitustulli | Polkumyyntitulli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company | 54,6 % | 3,4 % | 35,1 % | 3,4 % |
| Cargill Inc. | 58,9 % | 10,4 % | 34,5 % | 10,4 % |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 39,8 % | 73,4 % | 39,0 % | 0,8 % |
| Imperium Renewables Inc. | 41,6 % | 29,5 % | 29,1 % | 12,5 % |
| Peter Cremer North America LP | 69,9 % | 57,3 % | 41,0 % | 28,9 % |
| World Energy Alternatives LLC | 41,7 % | 51,7 % | 37,6 % | 4,1 % |
| Otoksen ulkopuoliset yhteistyöhön osallistuneet yritykset | 51,4 % | 33,7 % | 36,0 % | 15,4 % |

(168)

Edellä esitetyn perusteella polkumyyntitullit määriteltiin vertaamalla vahingon korjaavia marginaaleja, polkumyyntimarginaaleja ja tasoitustulleja. Ehdotetut polkumyyntitullit ovat näin ollen seuraavat:

Yritys

Vahinkomarginaali

Polkumyyntimarginaali

Tasoitustulli

Polkumyyntitulli

Archer Daniels Midland Company

54,6 %

3,4 %

35,1 %

3,4 %

Cargill Inc.

58,9 %

10,4 %

34,5 %

10,4 %

Green Earth Fuels of Houston LLC

39,8 %

73,4 %

39,0 %

0,8 %

Imperium Renewables Inc.

41,6 %

29,5 %

29,1 %

12,5 %

Peter Cremer North America LP

69,9 %

57,3 %

41,0 %

28,9 %

World Energy Alternatives LLC

41,7 %

51,7 %

37,6 %

4,1 %

Otoksen ulkopuoliset yhteistyöhön osallistuneet yritykset

51,4 %

33,7 %

36,0 %

15,4 %

| (169) | Ottaen huomioon se, että polkumyyntitullia sovelletaan enemmän kuin 20 painoprosenttia biodieseliä sisältäviin sekoituksiin suhteessa niiden biodieselsisältöön, pidetään aiheellisena määrittää tullit kiinteinä määrinä biodieselsisällön perusteella, jotta jäsenvaltioiden tulliviranomaiset voivat panna toimenpiteet tehokkaasti täytäntöön. |
| --- | --- |

(169)

Ottaen huomioon se, että polkumyyntitullia sovelletaan enemmän kuin 20 painoprosenttia biodieseliä sisältäviin sekoituksiin suhteessa niiden biodieselsisältöön, pidetään aiheellisena määrittää tullit kiinteinä määrinä biodieselsisällön perusteella, jotta jäsenvaltioiden tulliviranomaiset voivat panna toimenpiteet tehokkaasti täytäntöön.

| (170) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit on määritetty tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Muiden yritysten, joiden nimeä ja osoitetta ei erikseen mainita tämän asetuksen artiklaosassa, erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina, tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa kyseisiä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(170)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit on määritetty tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Muiden yritysten, joiden nimeä ja osoitetta ei erikseen mainita tämän asetuksen artiklaosassa, erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina, tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa kyseisiä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

9.   ILMOITTAMINEN OSAPUOLILLE

| (171) | Edellä esitetyt alustavat päätelmät ilmoitetaan kaikille asianomaisille osapuolille, joille annetaan tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Niiden huomautukset tutkitaan ja, jos ne ovat oikeutettuja, otetaan huomioon ennen lopullisten päätösten tekemistä. Alustavia päätelmiä voi olla tarpeen tarkastella uudelleen ennen lopullisten päätelmien tekemistä, |
| --- | --- |

(171)

Edellä esitetyt alustavat päätelmät ilmoitetaan kaikille asianomaisille osapuolille, joille annetaan tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Niiden huomautukset tutkitaan ja, jos ne ovat oikeutettuja, otetaan huomioon ennen lopullisten päätösten tekemistä. Alustavia päätelmiä voi olla tarpeen tarkastella uudelleen ennen lopullisten päätelmien tekemistä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Amerikan yhdysvalloista peräisin olevia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (tunnetaan yleisesti ”biodieselinä”), joko puhtaassa muodossa tai sekoituksena, joka sisältää enemmän kuin 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää, ja jotka luokitellaan CN-koodeihin ex 1516 20 98 (Taric-koodi 1516209820), ex 1518 00 91 (Taric-koodi 1518009120), ex 1518 00 99 (Taric-koodi 1518009920), ex 2710 19 41 (Taric-koodi 2710194120), 3824 90 91 ja ex 3824 90 97 (Taric-koodi 3824909787).

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin, jotka jäljempänä luetellut yritykset ovat valmistaneet, sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraava:

| Yritys | Polkumyyntitulli euroa/nettotonni | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 23,6 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 60,5 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 70,6 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 76,5 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 208,2 | A937 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 82,7 | A939 |
| Liitteessä luetellut yritykset | 122,9 | ks. liite |
| Kaikki muut yritykset | 182,4 | A999 |

Yritys

Polkumyyntitulli euroa/nettotonni

Taric-lisäkoodi

Archer Daniels Midland Company, Decatur

23,6

A933

Cargill Inc., Wayzata

60,5

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

70,6

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

76,5

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

208,2

A937

World Energy Alternatives LLC, Boston

82,7

A939

Liitteessä luetellut yritykset

122,9

ks. liite

Kaikki muut yritykset

182,4

A999

Sekoituksia koskevaa polkumyyntitullia sovellettaessa otetaan huomioon, missä suhteessa sekoituksessa on kokonaispitoisuudesta painon mukaan rasvahappomonoalkyyliestereitä ja parafiinisiä kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (biodieselpitoisuus).

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

1.   Asianomaiset osapuolet voivat 16 päivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, ja ne voivat saman ajan kuluessa esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission kuulemiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista.

2.   Asianomaiset osapuolet voivat neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.

3 artikla

Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan enintään kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä maaliskuuta 2009,

Komission puolesta

Catherine ASHTON

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUVL C 147, 13.6.2008, s. 5.

2

(3)  EUVL C 147, 13.6.2008, s. 10.

3

(4)  Yhdysvaltain hallitus toimitti täydellisen verolain (Internal Revenue Code) ajantasaistettuna siten, että siinä otetaan huomioon kaikki verolainsäädäntö 15. joulukuuta 2006 saakka (joulukuun 2006 versio), millä on merkitystä nyt käsiteltävänä olevan tutkimusajanjakson kannalta.

4

(5)  Esimerkiksi a) biodieselin käsittely- ja käyttöopas, julkaissut syyskuussa 2008 NREL (National renewable energy laboratory), b) biomassasta saatavaa öljyä koskeva analyysi, julkaissut kesäkuussa 2004 NREL, c) biodieseliä koskevat ASTM:n julkaisemat uutiset, tiedot ja eritelmät, d) biodieseliä koskevat NBB:n julkaisemat uutiset ja tiedot, e) Yhdysvaltain energiaministeriön ”puhdas kaupunki” -toimien (Clean cities) nojalla julkaisemat tietosivut jne.

5

(6)  Neitsytöljyt, mukaan luettuna esterit, jotka on johdettu erilaisista maatalouden perustuotteista, kuten maissista, soijapavuista, auringonkukansiemenistä, puuvillansiemenistä, canolasta, Crambe-suvun kasveista, rapsinsiemenistä, saflorista, pellavansiemenistä, riisileseistä, sinapinsiemenistä jne., tai eläinrasvat.

6

(7)  Tosiasiassa 99,9 %, koska 0,1 % mineraalidieseliä riittää sekoittajan hyvityksen saamiseen Yhdysvalloissa.

7

(8)  Pääasiassa sekoitukset B99–B50.

8

(9)  Pääasiassa sekoitukset B2–B20.

9

(10)  Ks. vuoden 1992 energialaki (Energy Policy Act).

10

(11)  EYVL L 288, 21.10.1997, s. 1.

11

(12)  EUVL L 123, 17.5.2003, s. 42.

12

(13)  EUVL L 283, 31.10.2003, s. 51.

13

(14)  Tämän vahvistuksen jälkeen Euroopan parlamentti ja neuvosto sopivat joulukuussa 2008 uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annettavasta direktiivistä, joka sisältää tavoitteen, jonka mukaan 10 prosenttia liikenteen polttoaineiden kulutuksesta on tultava uusiutuvista lähteistä vuoteen 2020 mennessä, ja tähän odotetaan päästävän pääasiassa biopolttoaineilla.

14

(15)  ”Energiesteuergesetz” tuli voimaan 1 päivänä elokuuta 2006, ja sillä otettiin käyttöön 9 eurosentin vero yhtä B100-litraa kohti.

15

(16)  ”Biokraftstoffquotengesetz” BGBl. 2006, osa I, nro 62, annettu 21.12.2006, s. 3180, jolla pannaan täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/30/EY ja neuvoston direktiivi 2003/96/EY.

16

---

LIITE

Yhteistyöhön osallistuneet mutta otoksen ulkopuoliset yhdysvaltalaiset vientiä harjoittavat tuottajat

| Yrityksen nimi | Kaupunki | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| AG Processing Inc. | Omaha | A942 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| Central Iowa Energy, LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Delta BioFuels, Inc. | Natchez | A940 |
| East Fork Biodiesel, LLC | Algona | A940 |
| Ecogy Biofuels, LLC | Tulsa | A940 |
| ED & F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels, Inc. | Madison | A940 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel, LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| Geo Green Fuels, LLC | Houston | A940 |
| Griffin Industries, Inc. | Cold Spring | A940 |
| Huish Detergents, Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries, Ltd. | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Innovation Fuels, Inc. | Newark | A940 |
| Iowa Renewable Energy, LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels, LLC | Erie | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries, LLC | Wilton | A940 |
| Memphis Biofuels, LLC | Memphis | A942 |
| Middletown Biofuels, LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| Nova Biofuels Clinton County, LLC | Clinton | A940 |
| Organic Fuels, Ltd | Houston | A940 |
| Owensboro Grain Company LLC | Owensboro | A940 |
| Peach State Labs, Inc. | Rome | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| REG Ralston, LLC | Ralston | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | De Forest | A940 |
| Scott Petroleum | Itta Bena | A942 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel, LLC | Albert Lea | A940 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels, Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsbourgh | A940 |
| Vinmar Overseas, Ltd | Houston | A938 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel, LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy, LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |

Yrityksen nimi

Kaupunki

Taric-lisäkoodi

AG Processing Inc.

Omaha

A942

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

Central Iowa Energy, LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Delta BioFuels, Inc.

Natchez

A940

East Fork Biodiesel, LLC

Algona

A940

Ecogy Biofuels, LLC

Tulsa

A940

ED & F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels, Inc.

Madison

A940

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel, LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

Geo Green Fuels, LLC

Houston

A940

Griffin Industries, Inc.

Cold Spring

A940

Huish Detergents, Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries, Ltd.

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Innovation Fuels, Inc.

Newark

A940

Iowa Renewable Energy, LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd

Houston

A940

Lake Erie Biofuels, LLC

Erie

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries, LLC

Wilton

A940

Memphis Biofuels, LLC

Memphis

A942

Middletown Biofuels, LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

Nova Biofuels Clinton County, LLC

Clinton

A940

Organic Fuels, Ltd

Houston

A940

Owensboro Grain Company LLC

Owensboro

A940

Peach State Labs, Inc.

Rome

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

REG Ralston, LLC

Ralston

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Sanimax Energy Inc.

De Forest

A940

Scott Petroleum

Itta Bena

A942

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel, LLC

Albert Lea

A940

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels, Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsbourgh

A940

Vinmar Overseas, Ltd

Houston

A938

Vitol Inc.

Houston

A940

Western Dubque Biodiesel, LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy, LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

---

| 12.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 67/50 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 67/50

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 194/2009,

annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009,

väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 6 päivänä lokakuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97 (1), jäljempänä ’perusasetus”2019, ja erityisesti sen 12 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Komissio julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä13 päivänä kesäkuuta 2008 ilmoituksen (2), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, tukien vastaisen menettelyn, jäljempänä ’tukien vastainen tutkimus’, aloittamisesta Amerikan yhdysvalloista, jäljempänä ’Yhdysvallat’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan biodieselin tuonnissa yhteisöön. |
| --- | --- |

(1)

Komissio julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä13 päivänä kesäkuuta 2008 ilmoituksen (2), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, tukien vastaisen menettelyn, jäljempänä ’tukien vastainen tutkimus’, aloittamisesta Amerikan yhdysvalloista, jäljempänä ’Yhdysvallat’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan biodieselin tuonnissa yhteisöön.

| (2) | Samana päivänä komissio julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen (3) polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa yhteisöön ja pani vireille erillisen tutkimuksen, jäljempänä ’polkumyyntimenettely’. |
| --- | --- |

(2)

Samana päivänä komissio julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen (3) polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa yhteisöön ja pani vireille erillisen tutkimuksen, jäljempänä ’polkumyyntimenettely’.

| (3) | Tukien vastainen tutkimus käynnistettiin, kun European Biodiesel Board, jäljempänä ’valituksen tekijä’, teki 29 päivänä huhtikuuta 2008 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden osuus biodieselin kokonaistuotannosta yhteisössä on yli 25 prosenttia. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen tuetusta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tukien vastaisen tutkimuksen aloittamiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Tukien vastainen tutkimus käynnistettiin, kun European Biodiesel Board, jäljempänä ’valituksen tekijä’, teki 29 päivänä huhtikuuta 2008 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden osuus biodieselin kokonaistuotannosta yhteisössä on yli 25 prosenttia. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen tuetusta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tukien vastaisen tutkimuksen aloittamiseksi.

| (4) | Ennen menettelyn aloittamista komissio ilmoitti perusasetuksen 10 artiklan 9 kohdan mukaisesti Yhdysvaltojen viranomaisille saaneensa asianmukaisesti asiakirjanäytöllä vahvistetun valituksen, jonka mukaan Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuettu tuonti aiheuttaa merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Yhdysvaltojen viranomaisia kehotettiin aloittamaan neuvottelut valituksen sisällön selvittämiseksi ja molemminpuolisesti tyydyttävään ratkaisuun pääsemiseksi. Yhdysvaltojen viranomaiset hyväksyivät neuvottelutarjouksen, ja kuuleminen järjestettiin 2 päivänä kesäkuuta 2008. Kuulemisen aikana ei päästy molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun. Yhdysvaltojen viranomaisten esittämät huomautukset otettiin kuitenkin huomioon; niissä tuotiin esiin, että joidenkin valituksessa esitettyjen osavaltioiden ohjelmien osalta ei ollut aina selvää, saivatko biodieselin tuottajat/viejät tasoitustoimenpiteiden alaista etuutta. Käytettävissä olevien tietojen tutkimisen jälkeen päätettiin sulkea seuraavat osavaltioiden järjestelmät tutkimuksen piiristä, vaikka ne on lueteltu menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa: uusiutuvaan energiaan liittyvälle teknologialle myönnettävien avustusten ohjelma Floridassa, uuden teknologian tutkimista ja kehittämistä edistävä ohjelma Texasissa, energiavapauteen tähtäävä ohjelma Washingtonin osavaltiossa (toinen osa), vaihtoehtoisten polttoaineiden ja tutkimuskehityksen rahasto Alabamassa, biodieselin myyntilaitteille myönnettävä verohyvitys Pohjois-Dakotassa sekä vaihtoehtoista polttoainetta käyttäville ajoneuvoille ja tankkausinfrastruktuurille myönnettävät lainat Nebraskassa. |
| --- | --- |

(4)

Ennen menettelyn aloittamista komissio ilmoitti perusasetuksen 10 artiklan 9 kohdan mukaisesti Yhdysvaltojen viranomaisille saaneensa asianmukaisesti asiakirjanäytöllä vahvistetun valituksen, jonka mukaan Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuettu tuonti aiheuttaa merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Yhdysvaltojen viranomaisia kehotettiin aloittamaan neuvottelut valituksen sisällön selvittämiseksi ja molemminpuolisesti tyydyttävään ratkaisuun pääsemiseksi. Yhdysvaltojen viranomaiset hyväksyivät neuvottelutarjouksen, ja kuuleminen järjestettiin 2 päivänä kesäkuuta 2008. Kuulemisen aikana ei päästy molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun. Yhdysvaltojen viranomaisten esittämät huomautukset otettiin kuitenkin huomioon; niissä tuotiin esiin, että joidenkin valituksessa esitettyjen osavaltioiden ohjelmien osalta ei ollut aina selvää, saivatko biodieselin tuottajat/viejät tasoitustoimenpiteiden alaista etuutta. Käytettävissä olevien tietojen tutkimisen jälkeen päätettiin sulkea seuraavat osavaltioiden järjestelmät tutkimuksen piiristä, vaikka ne on lueteltu menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa: uusiutuvaan energiaan liittyvälle teknologialle myönnettävien avustusten ohjelma Floridassa, uuden teknologian tutkimista ja kehittämistä edistävä ohjelma Texasissa, energiavapauteen tähtäävä ohjelma Washingtonin osavaltiossa (toinen osa), vaihtoehtoisten polttoaineiden ja tutkimuskehityksen rahasto Alabamassa, biodieselin myyntilaitteille myönnettävä verohyvitys Pohjois-Dakotassa sekä vaihtoehtoista polttoainetta käyttäville ajoneuvoille ja tankkausinfrastruktuurille myönnettävät lainat Nebraskassa.

| (5) | Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta Yhdysvalloissa toimiville viejille/tuottajille sekä niille tuojille, toimittajille, käyttäjille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, Yhdysvaltojen viranomaisille sekä valituksen tehneille yhteisön tuottajille ja muille yhteisön tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(5)

Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta Yhdysvalloissa toimiville viejille/tuottajille sekä niille tuojille, toimittajille, käyttäjille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, Yhdysvaltojen viranomaisille sekä valituksen tehneille yhteisön tuottajille ja muille yhteisön tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

1.1.   Viejien otanta Yhdysvalloissa

| (6) | Koska yhdysvaltalaisten viejien/tuottajien määrä on ilmeisen suuri, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin tukien määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Koska yhdysvaltalaisten viejien/tuottajien määrä on ilmeisen suuri, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin tukien määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti.

| (7) | Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, yhdysvaltalaisia viejiä/tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa menettelyn aloittamisesta ja toimittamaan perustiedot viennistään, kotimarkkinamyynnistään ja biodieselin tuotantoon, sekoittamiseen ja kauppaan liittyvästä toiminnastaan sekä kaikkien niihin etuyhteydessä olevien, tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoa, sekoittamista ja kauppaa harjoittavien yritysten nimet ja tiedot näiden toiminnasta 1 päivän huhtikuuta 2007 ja 31 päivän maaliskuuta 2008 välisenä aikana, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’, joka on määritelty myös 17 kappaleessa. |
| --- | --- |

(7)

Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, yhdysvaltalaisia viejiä/tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa menettelyn aloittamisesta ja toimittamaan perustiedot viennistään, kotimarkkinamyynnistään ja biodieselin tuotantoon, sekoittamiseen ja kauppaan liittyvästä toiminnastaan sekä kaikkien niihin etuyhteydessä olevien, tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoa, sekoittamista ja kauppaa harjoittavien yritysten nimet ja tiedot näiden toiminnasta 1 päivän huhtikuuta 2007 ja 31 päivän maaliskuuta 2008 välisenä aikana, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’, joka on määritelty myös 17 kappaleessa.

| (8) | Yli 50 yritystä ilmoittautui otantaan ja toimitti pyydetyt tiedot 15 päivän kuluessa. Näiden yritysten osuus biodieselin kokonaistuonnista Yhdysvalloista yhteisöön oli yli 80 prosenttia. |
| --- | --- |

(8)

Yli 50 yritystä ilmoittautui otantaan ja toimitti pyydetyt tiedot 15 päivän kuluessa. Näiden yritysten osuus biodieselin kokonaistuonnista Yhdysvalloista yhteisöön oli yli 80 prosenttia.

| (9) | Otoksen valinta perustui perusasetuksen 27 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti tarkasteltavana olevan tuotteen suurimpaan edustavaan yhteisöön suuntautuvaan vientimäärään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Yrityksiä, jotka halusivat tulla sisällytetyiksi otokseen, Yhdysvaltojen biodieseltuottajien järjestöä (the National Biodiesel Board) sekä Yhdysvaltojen viranomaisia kuultiin ehdotetusta otoksesta perusasetuksen 27 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Asianomaisilta osapuolilta saatujen kommenttien perusteella otokseen valittiin alun perin seitsemän yritystä. Yksi otokseen alun perin valituista yrityksistä päätettiin kuitenkin jättää sen ulkopuolelle, jotta voitiin varmistaa otoksen yhdenmukaisuus Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuontia koskevaan polkumyyntimenettelyyn valitun otoksen kanssa. Kyseinen yritys oli pikemminkin biodieselin kauppias verrattuna muihin otokseen valittuihin yrityksiin, jotka tuottivat biodieseliä. Yritykselle kuitenkin myönnettiin perusasetuksen 27 artiklan 3 kohdan mukainen yksilöllinen tarkastelu, ja sille määritetään oma polkumyyntitulli. Otoksen muodostaneiden kuuden yrityksen osuus oli Yhdysvaltojen vientitilastojen mukaan 50 prosenttia Yhdysvalloista peräisin olevasta koko vientimäärästä tutkimusajanjaksolla ja 73 prosenttia biodieselin tuonnista niistä yrityksistä, jotka ilmoittautuivat 8 kappaleen mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Otoksen valinta perustui perusasetuksen 27 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti tarkasteltavana olevan tuotteen suurimpaan edustavaan yhteisöön suuntautuvaan vientimäärään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Yrityksiä, jotka halusivat tulla sisällytetyiksi otokseen, Yhdysvaltojen biodieseltuottajien järjestöä (the National Biodiesel Board) sekä Yhdysvaltojen viranomaisia kuultiin ehdotetusta otoksesta perusasetuksen 27 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Asianomaisilta osapuolilta saatujen kommenttien perusteella otokseen valittiin alun perin seitsemän yritystä. Yksi otokseen alun perin valituista yrityksistä päätettiin kuitenkin jättää sen ulkopuolelle, jotta voitiin varmistaa otoksen yhdenmukaisuus Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuontia koskevaan polkumyyntimenettelyyn valitun otoksen kanssa. Kyseinen yritys oli pikemminkin biodieselin kauppias verrattuna muihin otokseen valittuihin yrityksiin, jotka tuottivat biodieseliä. Yritykselle kuitenkin myönnettiin perusasetuksen 27 artiklan 3 kohdan mukainen yksilöllinen tarkastelu, ja sille määritetään oma polkumyyntitulli. Otoksen muodostaneiden kuuden yrityksen osuus oli Yhdysvaltojen vientitilastojen mukaan 50 prosenttia Yhdysvalloista peräisin olevasta koko vientimäärästä tutkimusajanjaksolla ja 73 prosenttia biodieselin tuonnista niistä yrityksistä, jotka ilmoittautuivat 8 kappaleen mukaisesti.

| (10) | Kymmenen otokseen valitsematta jäänyttä yhteistyössä toiminutta yritystä pyysi yksilöllisen marginaalin laskemista perusasetuksen 27 artiklan 3 kohdan ja 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Kyseisille yrityksille lähetettiin kyselylomakkeet. Yrityksistä vain yksi vastasi kyselyyn annetussa määräajassa. Hakemus kuitenkin peruutettiin myöhemmin. |
| --- | --- |

(10)

Kymmenen otokseen valitsematta jäänyttä yhteistyössä toiminutta yritystä pyysi yksilöllisen marginaalin laskemista perusasetuksen 27 artiklan 3 kohdan ja 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Kyseisille yrityksille lähetettiin kyselylomakkeet. Yrityksistä vain yksi vastasi kyselyyn annetussa määräajassa. Hakemus kuitenkin peruutettiin myöhemmin.

1.2.   Yhteisön tuottajien otanta

| (11) | Yhteisön tuottajia koskeva otos valittiin perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti valituksen tekijää kuullen käyttäen perusteena suurinta mahdollista edustavaa tuotanto- ja myyntimäärää yhteisössä (ks. 164 kappale). Valinnassa otettiin huomioon myös yhteisön tuottajien maantieteellinen jakauma. Otokseen valittiin tämän perusteella 11 yhteisön tuottajaa. Komissio lähetti otokseen valituille 11 yritykselle kyselylomakkeet. Yksi otokseen alun perin valittu tuottaja oli jätettävä otoksen ulkopuolelle, koska se ei toimittanut käyttökelpoisia vastauksia. Muilta 10 yritykseltä saatiin asianmukaiset vastaukset annetussa määräajassa. Näiden otokseen valittujen 10 tuottajan katsottiin edustavan yhteisön kaikkia tuottajia. |
| --- | --- |

(11)

Yhteisön tuottajia koskeva otos valittiin perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti valituksen tekijää kuullen käyttäen perusteena suurinta mahdollista edustavaa tuotanto- ja myyntimäärää yhteisössä (ks. 164 kappale). Valinnassa otettiin huomioon myös yhteisön tuottajien maantieteellinen jakauma. Otokseen valittiin tämän perusteella 11 yhteisön tuottajaa. Komissio lähetti otokseen valituille 11 yritykselle kyselylomakkeet. Yksi otokseen alun perin valittu tuottaja oli jätettävä otoksen ulkopuolelle, koska se ei toimittanut käyttökelpoisia vastauksia. Muilta 10 yritykseltä saatiin asianmukaiset vastaukset annetussa määräajassa. Näiden otokseen valittujen 10 tuottajan katsottiin edustavan yhteisön kaikkia tuottajia.

1.3.   Menettelyn osapuolet

| (12) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka olivat ilmoittautuneet menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Lomakkeet lähetettiin siis Yhdysvaltojen viranomaisille, yhdysvaltalaisten yritysten otokseen alun perin valituille seitsemälle yritykselle, 10 kappaleessa tarkoitetuille kymmenelle yritykselle, otokseen valituille 11:lle yhteisön tuottajalle, 18 käyttäjälle sekä 90:lle raaka-aineen toimittajalle. |
| --- | --- |

(12)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka olivat ilmoittautuneet menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Lomakkeet lähetettiin siis Yhdysvaltojen viranomaisille, yhdysvaltalaisten yritysten otokseen alun perin valituille seitsemälle yritykselle, 10 kappaleessa tarkoitetuille kymmenelle yritykselle, otokseen valituille 11:lle yhteisön tuottajalle, 18 käyttäjälle sekä 90:lle raaka-aineen toimittajalle.

| (13) | Vastauksia saatiin Yhdysvaltojen viranomaisilta, yhdysvaltalaisten yritysten otokseen alun perin valituilta seitsemältä yritykseltä sekä yhdeltä yksilöllistä tarkastelua pyytäneeltä yritykseltä (ks. 10 kappale), kymmeneltä otokseen valitulta yhteisön tuottajalta, yhdeltä käyttäjältä ja kuudelta raaka-aineen toimittajalta. |
| --- | --- |

(13)

Vastauksia saatiin Yhdysvaltojen viranomaisilta, yhdysvaltalaisten yritysten otokseen alun perin valituilta seitsemältä yritykseltä sekä yhdeltä yksilöllistä tarkastelua pyytäneeltä yritykseltä (ks. 10 kappale), kymmeneltä otokseen valitulta yhteisön tuottajalta, yhdeltä käyttäjältä ja kuudelta raaka-aineen toimittajalta.

| (14) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki tuetun tuonnin, siitä johtuvan vahingon ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. |
| --- | --- |

(14)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki tuetun tuonnin, siitä johtuvan vahingon ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot.

| (15) | Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien Yhdysvaltojen viranomaisten toimitiloihin: | Amerikan yhdysvaltojen liittovaltion viranomaiset:







  — | Valtiovarainministeriö (Department of the Treasury) |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien Yhdysvaltojen viranomaisten toimitiloihin:

Amerikan yhdysvaltojen liittovaltion viranomaiset:

—

Valtiovarainministeriö (Department of the Treasury)

| — | Maatalousministeriö (Department of Agriculture) |
| --- | --- |

—

Maatalousministeriö (Department of Agriculture)

| — | Yhdysvaltojen kaupallisen edustajan virasto (Office of the United States Trade Representative) |
| --- | --- |

—

Yhdysvaltojen kaupallisen edustajan virasto (Office of the United States Trade Representative)

| | Osavaltion viranomaiset:







  — | Illinois’n osavaltion viranomaiset, Springfield |
| --- | --- | --- |

Osavaltion viranomaiset:

—

Illinois’n osavaltion viranomaiset, Springfield

| — | Missourin osavaltion viranomaiset, Jefferson City |
| --- | --- |

—

Missourin osavaltion viranomaiset, Jefferson City

| — | Pohjois-Dakotan osavaltion viranomaiset, Bismarck |
| --- | --- |

—

Pohjois-Dakotan osavaltion viranomaiset, Bismarck

| — | Texasin julkisen talouden tilintarkastusvirasto, Austin |
| --- | --- |

—

Texasin julkisen talouden tilintarkastusvirasto, Austin

| — | Texasin maatalousministeriö, Austin |
| --- | --- |

—

Texasin maatalousministeriö, Austin

| — | Washingtonin osavaltion viranomaiset, Olympia. |
| --- | --- |

—

Washingtonin osavaltion viranomaiset, Olympia.

| (16) | Tarkastuskäyntejä tehtiin myös seuraavien yritysten toimitiloihin:






  (a) | Yhteisön tuottajat:







  — | Biopetrol Industries AG, Schwarzheide, Saksa |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Tarkastuskäyntejä tehtiin myös seuraavien yritysten toimitiloihin:

(a)

Yhteisön tuottajat:

—

Biopetrol Industries AG, Schwarzheide, Saksa

| — | Diester Group






  — | Diester Industries SAS, Pariisi, Ranska |
| --- | --- | --- |

—

Diester Group

—

Diester Industries SAS, Pariisi, Ranska

| — | Mannheim Bio Fuel GmbH, Mannheim, Saksa |
| --- | --- |

—

Mannheim Bio Fuel GmbH, Mannheim, Saksa

| — | Natural Energy West GmbH, Neuss, Saksa |
| --- | --- |

—

Natural Energy West GmbH, Neuss, Saksa

| — | Novaol Austria GmbH, Bruck an der Leitha, Itävalta |
| --- | --- |

—

Novaol Austria GmbH, Bruck an der Leitha, Itävalta

| — | Novaol Srl, Milano, Italia |
| --- | --- |

—

Novaol Srl, Milano, Italia

| — | Ecomotion group






  — | Ecomotion GmbH, Sternberg, Saksa |
| --- | --- | --- |

—

Ecomotion group

—

Ecomotion GmbH, Sternberg, Saksa

| — | Daka Biodiesel a.m.b.a, Løsning, Tanska |
| --- | --- |

—

Daka Biodiesel a.m.b.a, Løsning, Tanska

| — | GATE Global Alternative Energy Germany GmbH, Wittenberg ja Halle, Saksa |
| --- | --- |

—

GATE Global Alternative Energy Germany GmbH, Wittenberg ja Halle, Saksa

| — | Neochim SA, Feluy, Belgia |
| --- | --- |

—

Neochim SA, Feluy, Belgia

| (b) | Yhdysvaltalaiset vientiä harjoittavat tuottajat:







  — | Archer Daniels Midland Company, Decatur, Illinois |
| --- | --- | --- |

(b)

Yhdysvaltalaiset vientiä harjoittavat tuottajat:

—

Archer Daniels Midland Company, Decatur, Illinois

| — | Cargill Inc, Wayzata, Minnesota |
| --- | --- |

—

Cargill Inc, Wayzata, Minnesota

| — | Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston, Texas |
| --- | --- |

—

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston, Texas

| — | Imperium Renewables Inc., Seattle, Washington |
| --- | --- |

—

Imperium Renewables Inc., Seattle, Washington

| — | Peter Cremer North America LP, Cincinnati, Ohio |
| --- | --- |

—

Peter Cremer North America LP, Cincinnati, Ohio

| — | Vinmar Overseas Limited, Houston, Texas |
| --- | --- |

—

Vinmar Overseas Limited, Houston, Texas

| — | World Energy Alternatives LLC, Boston, Massachusetts |
| --- | --- |

—

World Energy Alternatives LLC, Boston, Massachusetts

| (c) | Etuyhteydessä olevat yhteisön tuojat:







  — | Cremer Energy GmbH, Hampuri, Saksa |
| --- | --- | --- |

(c)

Etuyhteydessä olevat yhteisön tuojat:

—

Cremer Energy GmbH, Hampuri, Saksa

| — | Cargill NV, Gent, Belgia |
| --- | --- |

—

Cargill NV, Gent, Belgia

| — | ADM Europoort BV, Rotterdam, Alankomaat |
| --- | --- |

—

ADM Europoort BV, Rotterdam, Alankomaat

| — | ADM Hamburg AG, Hampuri, Saksa |
| --- | --- |

—

ADM Hamburg AG, Hampuri, Saksa

| — | ADM International, Rolle, Sveitsi. |
| --- | --- |

—

ADM International, Rolle, Sveitsi.

1.4.   Tutkimusajanjakso

| (17) | Tukia ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2007 ja 31 päivän maaliskuuta 2008 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisessä tarvittava kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson tammikuusta 2004 tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(17)

Tukia ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2007 ja 31 päivän maaliskuuta 2008 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisessä tarvittava kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson tammikuusta 2004 tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1.   Tarkasteltavana oleva tuote

| (18) | Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa tuotteen, jota väitetään tuotavan tuetusti, muodostavat Amerikan yhdysvalloista peräisin olevat rasvahappomonoalkyyliesterit ja/tai parafiiniset kaasuöljyt, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä, jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (tunnetaan yleisesti ”biodieselinä”), joko puhtaassa muodossa tai sekoitettuna, ja joita käytetään pääsiassa muttei yksinomaan uusiutuvina polttoaineina, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, ja jotka yleensä luokitellaan CN-koodeihin 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 ja ex 1518 00 99. |
| --- | --- |

(18)

Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa tuotteen, jota väitetään tuotavan tuetusti, muodostavat Amerikan yhdysvalloista peräisin olevat rasvahappomonoalkyyliesterit ja/tai parafiiniset kaasuöljyt, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä, jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (tunnetaan yleisesti ”biodieselinä”), joko puhtaassa muodossa tai sekoitettuna, ja joita käytetään pääsiassa muttei yksinomaan uusiutuvina polttoaineina, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, ja jotka yleensä luokitellaan CN-koodeihin 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 ja ex 1518 00 99.

| (19) | Yhdysvaltain verolain (US Internal Revenue Code) (4) 26 osaston 40 A jakso:n d kohdan mukaan biodieselillä tarkoitetaan kasvi- tai eläinaineksesta saatujen pitkäketjuisten rasvahappojen monoalkyyliestereitä, jotka täyttävät a) ympäristönsuojeluviraston (Environmental Protection Agency) polttoaineille ja polttoaineiden lisäaineille vahvistamat rekisteröintivaatimukset ilmansuojelulain (Clean Air Act – 42 U.S.C 7545) 211 jakso:n mukaisesti ja b) ASTM:n (American Society of Testing and Materials) D6751-standardin vaatimukset. |
| --- | --- |

(19)

Yhdysvaltain verolain (US Internal Revenue Code) (4) 26 osaston 40 A jakso:n d kohdan mukaan biodieselillä tarkoitetaan kasvi- tai eläinaineksesta saatujen pitkäketjuisten rasvahappojen monoalkyyliestereitä, jotka täyttävät a) ympäristönsuojeluviraston (Environmental Protection Agency) polttoaineille ja polttoaineiden lisäaineille vahvistamat rekisteröintivaatimukset ilmansuojelulain (Clean Air Act – 42 U.S.C 7545) 211 jakso:n mukaisesti ja b) ASTM:n (American Society of Testing and Materials) D6751-standardin vaatimukset.

| (20) | Markkinoilta ja julkisesti saatujen tietojen (5) perusteella kaikentyyppistä biodieseliä ja biodieselsekoituksia (biodieselin ja mineraalidieselin sekoitus; ks. 22 kappale), jotka tuotetaan ja myydään Yhdysvalloissa, pidetään biodieselpolttoaineina, ja ne kuuluvat osana lainsäädäntöpakettiin, joka koskee energiatehokkuutta, uusiutuvaa energiaa ja vaihtoehtoisia polttoaineita. |
| --- | --- |

(20)

Markkinoilta ja julkisesti saatujen tietojen (5) perusteella kaikentyyppistä biodieseliä ja biodieselsekoituksia (biodieselin ja mineraalidieselin sekoitus; ks. 22 kappale), jotka tuotetaan ja myydään Yhdysvalloissa, pidetään biodieselpolttoaineina, ja ne kuuluvat osana lainsäädäntöpakettiin, joka koskee energiatehokkuutta, uusiutuvaa energiaa ja vaihtoehtoisia polttoaineita.

| (21) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että Yhdysvalloissa tuotettu biodiesel on pääasiassa rasvahapon metyyliesteriä, joka on saatu erilaisista biodieselin raaka-aineena (6) käytettävistä kasviöljyistä. Termillä ”esteri” tarkoitetaan kasviöljyjen transesteröintiä eli öljyn sekoittamista alkoholiin. Termi ”metyyli” viittaa metanoliin, joka on prosessissa yleisimmin käytetty alkoholi, vaikka myös etanolia voidaan käyttää, jolloin tuloksena on ”rasvahapon etyyliesteri”. Transesteröinti on suhteellisen yksinkertainen kemiallinen prosessi, mutta se edellyttää tiukkojen teollisten standardien noudattamista, jotta saadaan korkealaatuista biodieseliä. |
| --- | --- |

(21)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että Yhdysvalloissa tuotettu biodiesel on pääasiassa rasvahapon metyyliesteriä, joka on saatu erilaisista biodieselin raaka-aineena (6) käytettävistä kasviöljyistä. Termillä ”esteri” tarkoitetaan kasviöljyjen transesteröintiä eli öljyn sekoittamista alkoholiin. Termi ”metyyli” viittaa metanoliin, joka on prosessissa yleisimmin käytetty alkoholi, vaikka myös etanolia voidaan käyttää, jolloin tuloksena on ”rasvahapon etyyliesteri”. Transesteröinti on suhteellisen yksinkertainen kemiallinen prosessi, mutta se edellyttää tiukkojen teollisten standardien noudattamista, jotta saadaan korkealaatuista biodieseliä.

| (22) | Tutkimuksen mukaan tuottajat sekoittavat yleensä Yhdysvalloissa tuotetun biodieselin mineraalidieselin kanssa saadakseen erilaisia sekoituksia, jäljempänä ”biodieselsekoitukset”, jotka sitten myydään markkinoilla erilaisille asiakkaille. Biodieseliä myytiin myös puhtaana etuyhteydettömille yrityksille, jotka ostivat tai toivat sitä mineraaliöljyn kanssa sekoitettavaksi. Biodieselin sekoittaminen mineraalidieselin kanssa on suhteellinen yksinkertainen toimenpide, ja se voidaan tehdä esimerkiksi sekoittamalla ainesosat säiliöissä valmistuspaikassa ennen toimittamista säiliöautoon tai antamalla niiden sekoittua säiliöautossa lisäämällä halutut prosenttiosuudet biodieseliä ja mineraalidieseliä tai linjasekoituksena syöttämällä molemmat kaksi aineosaa säiliöautoon samanaikaisesti. |
| --- | --- |

(22)

Tutkimuksen mukaan tuottajat sekoittavat yleensä Yhdysvalloissa tuotetun biodieselin mineraalidieselin kanssa saadakseen erilaisia sekoituksia, jäljempänä ”biodieselsekoitukset”, jotka sitten myydään markkinoilla erilaisille asiakkaille. Biodieseliä myytiin myös puhtaana etuyhteydettömille yrityksille, jotka ostivat tai toivat sitä mineraaliöljyn kanssa sekoitettavaksi. Biodieselin sekoittaminen mineraalidieselin kanssa on suhteellinen yksinkertainen toimenpide, ja se voidaan tehdä esimerkiksi sekoittamalla ainesosat säiliöissä valmistuspaikassa ennen toimittamista säiliöautoon tai antamalla niiden sekoittua säiliöautossa lisäämällä halutut prosenttiosuudet biodieseliä ja mineraalidieseliä tai linjasekoituksena syöttämällä molemmat kaksi aineosaa säiliöautoon samanaikaisesti.

| (23) | Jotta erityyppiset biodieselsekoitukset voidaan yksilöidä selvästi, käytössä on kansainvälisesti tunnustettu B-kertoimeen perustuva järjestelmä, joka ilmoittaa biodieselin tarkan määrän kaikissa biodieselsekoituksissa. Esimerkiksi sekoitus, jossa on biodieseliä X prosenttia, merkitään BX, ja puhtaasta biodieselistä käytetään merkintää B100, joka siis tarkoittaa 100-prosenttista biodieseliä. Yhdysvalloissa sekoitetaan ja myydään yleisesti markkinoilla B99-dieseliä, jossa siis on 99 prosenttia (7) biodieseliä ja 1 prosentti mineraalidieseliä. Toisin kuin mineraalidiesel, puhdas biodiesel on käytettävä suhteellisen nopeasti, ja sitä voi varastoida enintään 3–4 kuukautta, ettei se hapetu ja tule käyttökelvottomaksi. Biodieselin sekoittaminen mineraalidieselin kanssa mahdollistaa pidemmän säilytysajan. B99-dieselin sisältämä 1 prosentti mineraalidieseliä on riittävän myrkyllistä, jotta se estää biodieselin homehtumisen. |
| --- | --- |

(23)

Jotta erityyppiset biodieselsekoitukset voidaan yksilöidä selvästi, käytössä on kansainvälisesti tunnustettu B-kertoimeen perustuva järjestelmä, joka ilmoittaa biodieselin tarkan määrän kaikissa biodieselsekoituksissa. Esimerkiksi sekoitus, jossa on biodieseliä X prosenttia, merkitään BX, ja puhtaasta biodieselistä käytetään merkintää B100, joka siis tarkoittaa 100-prosenttista biodieseliä. Yhdysvalloissa sekoitetaan ja myydään yleisesti markkinoilla B99-dieseliä, jossa siis on 99 prosenttia (7) biodieseliä ja 1 prosentti mineraalidieseliä. Toisin kuin mineraalidiesel, puhdas biodiesel on käytettävä suhteellisen nopeasti, ja sitä voi varastoida enintään 3–4 kuukautta, ettei se hapetu ja tule käyttökelvottomaksi. Biodieselin sekoittaminen mineraalidieselin kanssa mahdollistaa pidemmän säilytysajan. B99-dieselin sisältämä 1 prosentti mineraalidieseliä on riittävän myrkyllistä, jotta se estää biodieselin homehtumisen.

| (24) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että biodiesel ja korkeaprosenttiset biodieselsekoitukset (8) on yleisesti tarkoitettu myytäväksi Yhdysvaltojen markkinoilla jatkosekoitusta varten, mutta alempiprosenttiset biodieselsekoitukset (9) tuotetaan tyypillisesti myytäväksi Yhdysvaltojen markkinoilla kulutusta varten. Korkeaprosenttisten ja matalaprosenttisten sekoitusten markkinat siis eroavat toisistaan Yhdysvalloissa. |
| --- | --- |

(24)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että biodiesel ja korkeaprosenttiset biodieselsekoitukset (8) on yleisesti tarkoitettu myytäväksi Yhdysvaltojen markkinoilla jatkosekoitusta varten, mutta alempiprosenttiset biodieselsekoitukset (9) tuotetaan tyypillisesti myytäväksi Yhdysvaltojen markkinoilla kulutusta varten. Korkeaprosenttisten ja matalaprosenttisten sekoitusten markkinat siis eroavat toisistaan Yhdysvalloissa.

| (25) | Valituksessa oli alustavaa näyttöä siitä, että Yhdysvalloissa tuotettu ja myyty ja yhteisöön viety biodiesel ja tietyt sekoitukset vaikuttivat valituksen tehneiden yhteisön biodieselin tuottajien taloudelliseen tilanteeseen. Asiaan liittyvien yhdysvaltaisten tuottajien ja Yhdysvaltojen kotimarkkinoiden ominaisuuksien mukaisesti tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän oli tarkoitus kattaa biodiesel myös silloin, kun se sisältyy biodieselsekoituksiin. Menettelyn aloittamista koskevaan ilmoitukseen ja 18 kappaleeseen sisältyvää tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää olisi selkeytettävä, jotta voidaan yksilöidä tuotteet, jotka oli tarkoitus kattaa tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(25)

Valituksessa oli alustavaa näyttöä siitä, että Yhdysvalloissa tuotettu ja myyty ja yhteisöön viety biodiesel ja tietyt sekoitukset vaikuttivat valituksen tehneiden yhteisön biodieselin tuottajien taloudelliseen tilanteeseen. Asiaan liittyvien yhdysvaltaisten tuottajien ja Yhdysvaltojen kotimarkkinoiden ominaisuuksien mukaisesti tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän oli tarkoitus kattaa biodiesel myös silloin, kun se sisältyy biodieselsekoituksiin. Menettelyn aloittamista koskevaan ilmoitukseen ja 18 kappaleeseen sisältyvää tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää olisi selkeytettävä, jotta voidaan yksilöidä tuotteet, jotka oli tarkoitus kattaa tutkimuksessa.

| (26) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että suurin osa suoraan kulutukseen Yhdysvalloissa myytävistä biodieselsekoituksista on tyyppiä B20 (eli sekoituksessa on 20 % biodieseliä, kuten 22 kappaleessa selitetään), jota voidaan käyttää vuoden 1992 energiapolitiikkalain (10) mukaisesti, sekä tyyppiä B6, B5 ja B2. Julkisesti saatavilla olevien tietojen mukaan kaikki dieselmoottorit toimivat näillä sekoituksilla periaatteessa ilman muutoksia ja autonvalmistajien takuu säilyy voimassa. Käytettäessä matalaprosenttista sekoitusta (biodieseliä 2–20 %) sekoituksen suorituskyky vastaa mineraalidieseliä. Jos moottorissa käytetään yli B20-tyyppistä biodieseliä, käytössä saattaa ilmetä voiman, vääntömomentin ja polttoainetaloudellisuuden heikkenemistä, eikä autonvalmistajien takuu yleensä ole voimassa, jos moottorille aiheutuu vahinkoa. |
| --- | --- |

(26)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että suurin osa suoraan kulutukseen Yhdysvalloissa myytävistä biodieselsekoituksista on tyyppiä B20 (eli sekoituksessa on 20 % biodieseliä, kuten 22 kappaleessa selitetään), jota voidaan käyttää vuoden 1992 energiapolitiikkalain (10) mukaisesti, sekä tyyppiä B6, B5 ja B2. Julkisesti saatavilla olevien tietojen mukaan kaikki dieselmoottorit toimivat näillä sekoituksilla periaatteessa ilman muutoksia ja autonvalmistajien takuu säilyy voimassa. Käytettäessä matalaprosenttista sekoitusta (biodieseliä 2–20 %) sekoituksen suorituskyky vastaa mineraalidieseliä. Jos moottorissa käytetään yli B20-tyyppistä biodieseliä, käytössä saattaa ilmetä voiman, vääntömomentin ja polttoainetaloudellisuuden heikkenemistä, eikä autonvalmistajien takuu yleensä ole voimassa, jos moottorille aiheutuu vahinkoa.

| (27) | Tutkimuksen mukaan Yhdysvalloissa ei käytetä yleensä suoraan kulutukseen puhdasta biodieseliä eikä korkeaprosenttisia sekoituksia. Puhdas biodiesel on yleensä tarkoitettu sekoitettavaksi ennen myyntiä markkinoilla. Sekoituksia käytetään kuljetusalalla polttoaineena dieselkäyttöisissä ajoneuvoissa, kuten henkilöautoissa, kuorma-autoissa ja linja-autoissa sekä junissa. Biodieseliä voidaan käyttää myös polttoaineena kotitalouksien sekä kaupallisten ja teollisten laitosten lämmitysboilereissa ja generaattoreissa sähkön tuottamiseksi. Biodieselsekoitusten mahdollista käyttöä lentokoneissa testataan parhaillaan. |
| --- | --- |

(27)

Tutkimuksen mukaan Yhdysvalloissa ei käytetä yleensä suoraan kulutukseen puhdasta biodieseliä eikä korkeaprosenttisia sekoituksia. Puhdas biodiesel on yleensä tarkoitettu sekoitettavaksi ennen myyntiä markkinoilla. Sekoituksia käytetään kuljetusalalla polttoaineena dieselkäyttöisissä ajoneuvoissa, kuten henkilöautoissa, kuorma-autoissa ja linja-autoissa sekä junissa. Biodieseliä voidaan käyttää myös polttoaineena kotitalouksien sekä kaupallisten ja teollisten laitosten lämmitysboilereissa ja generaattoreissa sähkön tuottamiseksi. Biodieselsekoitusten mahdollista käyttöä lentokoneissa testataan parhaillaan.

| (28) | Näin ollen tutkimuksessa tarkasteltavana olevien tuotteiden olisi määritelmän mukaan oltava rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisiä kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä, jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (tunnetaan yleisesti ”biodieselinä”), joko puhtaassa muodossa tai sekoitettuna, ja joiden biodieselpitoisuus on yli 20 prosenttia (yli B20). Toisin sanoen tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään kuuluvat Yhdysvalloista peräisin oleva puhdas biodiesel (B100) sekä kaikki sekoitukset, jotka sisältävät yli 20 prosenttia Yhdysvalloista peräisin olevaa biodieseliä (yli B20), jäljempänä ”tarkasteltavana oleva tuote”. Tätä rajaa pidetään asianmukaisena, jotta voidaan erottaa selvästi toisistaan eri sekoitustyypit, joita on saatavilla Yhdysvaltain markkinoilla. |
| --- | --- |

(28)

Näin ollen tutkimuksessa tarkasteltavana olevien tuotteiden olisi määritelmän mukaan oltava rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisiä kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä, jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (tunnetaan yleisesti ”biodieselinä”), joko puhtaassa muodossa tai sekoitettuna, ja joiden biodieselpitoisuus on yli 20 prosenttia (yli B20). Toisin sanoen tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään kuuluvat Yhdysvalloista peräisin oleva puhdas biodiesel (B100) sekä kaikki sekoitukset, jotka sisältävät yli 20 prosenttia Yhdysvalloista peräisin olevaa biodieseliä (yli B20), jäljempänä ”tarkasteltavana oleva tuote”. Tätä rajaa pidetään asianmukaisena, jotta voidaan erottaa selvästi toisistaan eri sekoitustyypit, joita on saatavilla Yhdysvaltain markkinoilla.

| (29) | Tämän tutkimuksen piiriin kuuluvilla kaikentyyppisillä biodieseleillä ja biodieselsekoituksilla havaittiin olevan samat tai hyvin samanlaiset fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset tuotantoon käytettyjen raaka-aineiden mahdollisista eroavaisuuksista tai tuotantoprosessin vaihteluista huolimatta. Tarkasteltavana olevan tuotteen mahdolliset vaihtelut eivät muuta sen perusmääritelmää tai perusominaisuuksia taikka käsitystä, joka eri osapuolilla siitä on. |
| --- | --- |

(29)

Tämän tutkimuksen piiriin kuuluvilla kaikentyyppisillä biodieseleillä ja biodieselsekoituksilla havaittiin olevan samat tai hyvin samanlaiset fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset tuotantoon käytettyjen raaka-aineiden mahdollisista eroavaisuuksista tai tuotantoprosessin vaihteluista huolimatta. Tarkasteltavana olevan tuotteen mahdolliset vaihtelut eivät muuta sen perusmääritelmää tai perusominaisuuksia taikka käsitystä, joka eri osapuolilla siitä on.

| (30) | Tarkasteltavana oleva tuote kuuluu CN-koodeihin ex 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 ja ex 1518 00 99. |
| --- | --- |

(30)

Tarkasteltavana oleva tuote kuuluu CN-koodeihin ex 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 ja ex 1518 00 99.

2.2.   Samankaltainen tuote

| (31) | Tämän tutkimuksen piiriin kuuluvilla, Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä tuotteilla havaittiin olevan samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet kuin tuotteilla, jotka vietiin maasta yhteisön markkinoille. Samoin yhteisön tuotannonalan valmistamien ja yhteisön markkinoilla myymien tuotteiden fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat samat verrattuna asianomaisesta maasta yhteisöön vietyihin tuotteisiin. |
| --- | --- |

(31)

Tämän tutkimuksen piiriin kuuluvilla, Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä tuotteilla havaittiin olevan samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet kuin tuotteilla, jotka vietiin maasta yhteisön markkinoille. Samoin yhteisön tuotannonalan valmistamien ja yhteisön markkinoilla myymien tuotteiden fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat samat verrattuna asianomaisesta maasta yhteisöön vietyihin tuotteisiin.

| (32) | Väitteiden mukaan tietyt käyttäjät, erityisesti Saksassa, käyttävät suoraan puhdasta biodieseliä (B100), koska se on edullisempi vaihtoehto kuin mineraalidiesel tai tavanomaiset suoraan kulutukseen yhteisön markkinoilla tarkoitetut sekoitukset. Väitteen tarkastelussa kävi ilmi, että suurin osa yhteisön tuottajien yhteisön markkinoille suuntautuneesta myynnistä oli pääasiassa tarkoitettu yrityksille, jotka sekoittavat biodieselin mineraalidieselin kanssa. Se, että jotkin kuljetuskaluston omistajat käyttävät B100-tyyppiä, on pikemminkin poikkeus yhteisön tasolla. Biodiesel ei niinkään korvaa mineraalidieseliä vaan täydentää sitä yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(32)

Väitteiden mukaan tietyt käyttäjät, erityisesti Saksassa, käyttävät suoraan puhdasta biodieseliä (B100), koska se on edullisempi vaihtoehto kuin mineraalidiesel tai tavanomaiset suoraan kulutukseen yhteisön markkinoilla tarkoitetut sekoitukset. Väitteen tarkastelussa kävi ilmi, että suurin osa yhteisön tuottajien yhteisön markkinoille suuntautuneesta myynnistä oli pääasiassa tarkoitettu yrityksille, jotka sekoittavat biodieselin mineraalidieselin kanssa. Se, että jotkin kuljetuskaluston omistajat käyttävät B100-tyyppiä, on pikemminkin poikkeus yhteisön tasolla. Biodiesel ei niinkään korvaa mineraalidieseliä vaan täydentää sitä yhteisön markkinoilla.

| (33) | Tämä ei muuta sitä seikkaa, että Yhdysvalloissa tuotetut ja yhteisöön viedyt tarkasteltava olevan tuotteen eri lajit ovat korvattavissa yhteisön biodieselin tuottajien yhteisössä tuottamien ja myymien lajien kanssa. Käyttötarkoituksissa tai toimijoiden ja käyttäjien käsityksissä tuotteesta ei ole sellaisia merkittäviä eroavaisuuksia, jotka muuttaisivat samankaltaisen tuotteen määritelmää. |
| --- | --- |

(33)

Tämä ei muuta sitä seikkaa, että Yhdysvalloissa tuotetut ja yhteisöön viedyt tarkasteltava olevan tuotteen eri lajit ovat korvattavissa yhteisön biodieselin tuottajien yhteisössä tuottamien ja myymien lajien kanssa. Käyttötarkoituksissa tai toimijoiden ja käyttäjien käsityksissä tuotteesta ei ole sellaisia merkittäviä eroavaisuuksia, jotka muuttaisivat samankaltaisen tuotteen määritelmää.

| (34) | Yksi osapuoli välitti, että tarkasteltavana olevalla tuotteella, varsinkin puhtaalla biodieselillä, on erilaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet kuin yhteisössä tuotetulla biodieselillä. EY:ssä biodiesel tuotetaan rapsiöljystä, kun taas Yhdysvalloissa käytetään ainoastaan soijaöljyä. Sen vuoksi nämä kaksi tuotelajia eivät ole keskenään korvattavissa eivätkä suorassa kilpailussa toistensa kanssa yhteisön markkinoilla. Asianomainen osapuoli toi esiin erityisesti, että niiden kylmävirtausominaisuudet ja jodiluvut ovat erilaiset. |
| --- | --- |

(34)

Yksi osapuoli välitti, että tarkasteltavana olevalla tuotteella, varsinkin puhtaalla biodieselillä, on erilaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet kuin yhteisössä tuotetulla biodieselillä. EY:ssä biodiesel tuotetaan rapsiöljystä, kun taas Yhdysvalloissa käytetään ainoastaan soijaöljyä. Sen vuoksi nämä kaksi tuotelajia eivät ole keskenään korvattavissa eivätkä suorassa kilpailussa toistensa kanssa yhteisön markkinoilla. Asianomainen osapuoli toi esiin erityisesti, että niiden kylmävirtausominaisuudet ja jodiluvut ovat erilaiset.

| (35) | Komissio tutki väitteen ja havaitsi seuraavaa:






  (a) | Tarkasteltavana olevalla tuotteella ja yhteisön samankaltaisella tuotteella on hyvin samanlaiset perusominaisuudet, ja niitä myydään samojen tai samanlaisten myyntikanavien kautta samoille asiakkaille yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- | --- |

(35)

Komissio tutki väitteen ja havaitsi seuraavaa:

(a)

Tarkasteltavana olevalla tuotteella ja yhteisön samankaltaisella tuotteella on hyvin samanlaiset perusominaisuudet, ja niitä myydään samojen tai samanlaisten myyntikanavien kautta samoille asiakkaille yhteisön markkinoilla.

| (b) | Tarkasteltavana olevalla tuotteella ja yhteisön samankaltaisella tuotteella on sama tai hyvin samanlainen käyttötarkoitus (ks. 27 kappale). |
| --- | --- |

(b)

Tarkasteltavana olevalla tuotteella ja yhteisön samankaltaisella tuotteella on sama tai hyvin samanlainen käyttötarkoitus (ks. 27 kappale).

| (c) | Kylmävirtausominaisuuksien osalta on selkeytettävä, että kyseessä on suodatettavuuden rajalämpötila (CFPP), joka on lämpötila, jossa polttoaine tukkii polttoainesuodattimen sellaisten komponenttien vuoksi, jotka ovat alkaneet kiteytyä tai hyytyä. Tutkimuksen mukaan yhteisön samankaltaisen tuotteen CFPP on alempi kuin Yhdysvalloista viedyn biodieselin. Kyseessä on kuitenkin vähäinen ero, joka voidaan helposti korjata joko sekoittamalla erityyppisiä biodieseleitä tai käyttämällä lisäaineita puhtaassa biodieselissä, etenkin talviaikaan. CFPP:n erolla ei ole käytännössä mitään merkitystä useimmissa sekoituksissa, joita myydään yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(c)

Kylmävirtausominaisuuksien osalta on selkeytettävä, että kyseessä on suodatettavuuden rajalämpötila (CFPP), joka on lämpötila, jossa polttoaine tukkii polttoainesuodattimen sellaisten komponenttien vuoksi, jotka ovat alkaneet kiteytyä tai hyytyä. Tutkimuksen mukaan yhteisön samankaltaisen tuotteen CFPP on alempi kuin Yhdysvalloista viedyn biodieselin. Kyseessä on kuitenkin vähäinen ero, joka voidaan helposti korjata joko sekoittamalla erityyppisiä biodieseleitä tai käyttämällä lisäaineita puhtaassa biodieselissä, etenkin talviaikaan. CFPP:n erolla ei ole käytännössä mitään merkitystä useimmissa sekoituksissa, joita myydään yhteisön markkinoilla.

| (d) | Jodiluvulla puolestaan mitataan polttoaineen vakautta hapettumista vastaan, ja sen osalta havaittiin, että rapsiöljyn ja soijaöljyn jodiluvut vastasivat toisiaan jossakin määrin: rapsiöljyn jodiluku oli 94–120 ja soijaöljyn 117–143. Yhteisössä tärkein raaka-aine on rapsiöljy, mutta on huomattava, että sekä yhteisön että Yhdysvaltojen tuottajat käyttävät myös monia muita raaka-aineita biodieselin tuottamiseen. Usein erityyppisiä biodieseleitä sekoitetaan toisiinsa homogeenisemman tuotteen saamiseksi. |
| --- | --- |

(d)

Jodiluvulla puolestaan mitataan polttoaineen vakautta hapettumista vastaan, ja sen osalta havaittiin, että rapsiöljyn ja soijaöljyn jodiluvut vastasivat toisiaan jossakin määrin: rapsiöljyn jodiluku oli 94–120 ja soijaöljyn 117–143. Yhteisössä tärkein raaka-aine on rapsiöljy, mutta on huomattava, että sekä yhteisön että Yhdysvaltojen tuottajat käyttävät myös monia muita raaka-aineita biodieselin tuottamiseen. Usein erityyppisiä biodieseleitä sekoitetaan toisiinsa homogeenisemman tuotteen saamiseksi.

| (36) | Kun otetaan huomioon, että perusasetuksen 1 artiklan 5 kohdan mukaan samankaltaisuus ei edellytä sitä, että tuotteet olisivat täysin samanlaiset kaikissa suhteissa, pienet vaihtelut eri tuotelajien välillä eivät ole riittäviä muuttamaan yleistä päätelmää samankaltaisuudesta tarkasteltavana olevan tuotteen ja yhteisön samankaltaisten tuotteiden välillä. |
| --- | --- |

(36)

Kun otetaan huomioon, että perusasetuksen 1 artiklan 5 kohdan mukaan samankaltaisuus ei edellytä sitä, että tuotteet olisivat täysin samanlaiset kaikissa suhteissa, pienet vaihtelut eri tuotelajien välillä eivät ole riittäviä muuttamaan yleistä päätelmää samankaltaisuudesta tarkasteltavana olevan tuotteen ja yhteisön samankaltaisten tuotteiden välillä.

| (37) | Sen vuoksi tarkasteltavana olevan tuotteen eri lajien ja yhteisön tuotannonalan tuottamien ja yhteisön markkinoilla myymien samankaltaisten tuotteiden välillä ei havaittu sellaisia eroja, jotka johtaisivat sellaiseen päätelmään, että yhteisön markkinoilla tuotettu ja myyty tuote ei olisi samankaltainen tuote, koska sillä on samat tai hyvin samanlaiset fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet kuin Yhdysvalloissa tuotetulla ja yhteisöön viedyllä tarkasteltavana olevalla tuotteella. Tästä syystä päätellään alustavasti, että biodieselin kaikki lajit ovat perusasetuksen 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(37)

Sen vuoksi tarkasteltavana olevan tuotteen eri lajien ja yhteisön tuotannonalan tuottamien ja yhteisön markkinoilla myymien samankaltaisten tuotteiden välillä ei havaittu sellaisia eroja, jotka johtaisivat sellaiseen päätelmään, että yhteisön markkinoilla tuotettu ja myyty tuote ei olisi samankaltainen tuote, koska sillä on samat tai hyvin samanlaiset fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet kuin Yhdysvalloissa tuotetulla ja yhteisöön viedyllä tarkasteltavana olevalla tuotteella. Tästä syystä päätellään alustavasti, että biodieselin kaikki lajit ovat perusasetuksen 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

3.   TUET

3.1.   Johdanto

| (38) | Valitukseen sisältyvien tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella tutkittiin seuraavia liittovaltion järjestelmiä, joissa esitettyjen väitteiden mukaan oli myönnetty vientitukea:

  Liittovaltion järjestelmät:







  a) | Valmisteveron/tuloveron hyvitys (Excise tax/Income tax credit) |
| --- | --- | --- |

(38)

Valitukseen sisältyvien tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella tutkittiin seuraavia liittovaltion järjestelmiä, joissa esitettyjen väitteiden mukaan oli myönnetty vientitukea:

Liittovaltion järjestelmät:

a)

Valmisteveron/tuloveron hyvitys (Excise tax/Income tax credit)

| b) | Maatalousbiodieselin pientuottajien tuloveron hyvitys (Small Agri-biodiesel Producer Income tax credit) |
| --- | --- |

b)

Maatalousbiodieselin pientuottajien tuloveron hyvitys (Small Agri-biodiesel Producer Income tax credit)

| c) | Yhdysvaltojen maatalousministeriön bioenergiaohjelma (The U.S. Department of Agriculture Bioenergy Program) |
| --- | --- |

c)

Yhdysvaltojen maatalousministeriön bioenergiaohjelma (The U.S. Department of Agriculture Bioenergy Program)

| (39) | Valitukseen sisältyvien tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella tutkittiin myös seuraavia osavaltioiden järjestelmiä, joissa esitettyjen väitteiden mukaan oli myönnetty vientitukea:

  Osavaltioiden järjestelmät







  a) | Illinois
  Illinois’n osavaltion biodieselverovapautus |
| --- | --- | --- |

(39)

Valitukseen sisältyvien tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella tutkittiin myös seuraavia osavaltioiden järjestelmiä, joissa esitettyjen väitteiden mukaan oli myönnetty vientitukea:

Osavaltioiden järjestelmät

a)

Illinois

Illinois’n osavaltion biodieselverovapautus

| b) | Missouri
  Missourin osavaltion biodieseltuottajien kannustinrahasto |
| --- | --- |

b)

Missouri

Missourin osavaltion biodieseltuottajien kannustinrahasto

| c) | Pohjois-Dakota






  i) | Pohjois-Dakotan osavaltion biopolttoainekumppanuusohjelma paikallisyhteisöjen kasvurahoituksen lainaohjelman täydentäjänä |
| --- | --- | --- |

c)

Pohjois-Dakota

i)

Pohjois-Dakotan osavaltion biopolttoainekumppanuusohjelma paikallisyhteisöjen kasvurahoituksen lainaohjelman täydentäjänä

| ii) | Pohjois-Dakotan osavaltion biodieselin tuotantolaitteille myönnettävä verohyvitys |
| --- | --- |

ii)

Pohjois-Dakotan osavaltion biodieselin tuotantolaitteille myönnettävä verohyvitys

| iii) | Pohjois-Dakotan osavaltion biodieselin tuloverohyvitys |
| --- | --- |

iii)

Pohjois-Dakotan osavaltion biodieselin tuloverohyvitys

| iv) | Pohjois-Dakotan osavaltion biodieseliin liittyvien laitteiden verovapautus |
| --- | --- |

iv)

Pohjois-Dakotan osavaltion biodieseliin liittyvien laitteiden verovapautus

| d) | Texas






  i) | Texasin osavaltion etanoli- ja biodieselsekoituksen verovapautus |
| --- | --- | --- |

d)

Texas

i)

Texasin osavaltion etanoli- ja biodieselsekoituksen verovapautus

| ii) | Texasin osavaltion etanoli- ja biodieselpolttoaineen tuotantokannustinohjelma |
| --- | --- |

ii)

Texasin osavaltion etanoli- ja biodieselpolttoaineen tuotantokannustinohjelma

| e) | Washington






  i) | Washingtonin osavaltion energiavapauteen tähtäävä ohjelma |
| --- | --- | --- |

e)

Washington

i)

Washingtonin osavaltion energiavapauteen tähtäävä ohjelma

| ii) | Washingtonin osavaltion biopolttoaineiden vapautus tuotantoverosta |
| --- | --- |

ii)

Washingtonin osavaltion biopolttoaineiden vapautus tuotantoverosta

| iii) | Washingtonin osavaltion biopolttoaineiden vapautus myyntiverosta |
| --- | --- |

iii)

Washingtonin osavaltion biopolttoaineiden vapautus myyntiverosta

| iv) | Washingtonin osavaltion biopolttoaineiden verovähennys. |
| --- | --- |

iv)

Washingtonin osavaltion biopolttoaineiden verovähennys.

| (40) | Jotkin menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen 3 kohdassa luetelluista muista osavaltion järjestelmistä jätettiin tutkimuksen ulkopuolelle Yhdysvaltojen viranomaisten kanssa ennen menettelyn aloittamista käytyjen keskustelujen perusteella, kuten 4 kappaleessa todettiin. Jäljelle jääneistä järjestelmistä voidaan todeta, että otokseen valitut yritykset ja 9 kappaleessa tarkoitettu yritys, jolle myönnettiin yksilöllinen tarkastelu, ilmoittivat, että ne eivät ole saaneet järjestelmistä mitään etuuksia tutkimusajanjaksolla, eikä tämän vastaista näyttöä esitetty. Sen vuoksi päätettiin alustavasti, että näitä järjestelmiä ei ole tarpeen tutkia enempää tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(40)

Jotkin menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen 3 kohdassa luetelluista muista osavaltion järjestelmistä jätettiin tutkimuksen ulkopuolelle Yhdysvaltojen viranomaisten kanssa ennen menettelyn aloittamista käytyjen keskustelujen perusteella, kuten 4 kappaleessa todettiin. Jäljelle jääneistä järjestelmistä voidaan todeta, että otokseen valitut yritykset ja 9 kappaleessa tarkoitettu yritys, jolle myönnettiin yksilöllinen tarkastelu, ilmoittivat, että ne eivät ole saaneet järjestelmistä mitään etuuksia tutkimusajanjaksolla, eikä tämän vastaista näyttöä esitetty. Sen vuoksi päätettiin alustavasti, että näitä järjestelmiä ei ole tarpeen tutkia enempää tässä tutkimuksessa.

3.2.   Valmisteveron/tuloveron hyvitys

a)   Oikeusperusta

| (41) | Yhdysvaltojen verolain 26 osaston 40 A jakso on vähittäiskauppiaille ja loppukäyttäjille tarkoitetun biodieselsekoitusten verohyvitysjärjestelmän oikeudellinen perusta. Siinä säädetään seuraavista biodieselpolttoainehyvityksistä:






  i) | biodieselsekoitushyvitys |
| --- | --- | --- |

(41)

Yhdysvaltojen verolain 26 osaston 40 A jakso on vähittäiskauppiaille ja loppukäyttäjille tarkoitetun biodieselsekoitusten verohyvitysjärjestelmän oikeudellinen perusta. Siinä säädetään seuraavista biodieselpolttoainehyvityksistä:

i)

biodieselsekoitushyvitys

| ii) | biodieselhyvitys |
| --- | --- |

ii)

biodieselhyvitys

| iii) | maatalousbiodieselin pientuottajien hyvitys. |
| --- | --- |

iii)

maatalousbiodieselin pientuottajien hyvitys.

| (42) | Maatalousbiodieselin pientuottajien tuloverohyvitystä sovelletaan ainoastaan maatalousbiodieselin pientuottajiin. Järjestelmää käsitellään 64–72 kappaleessa. |
| --- | --- |

(42)

Maatalousbiodieselin pientuottajien tuloverohyvitystä sovelletaan ainoastaan maatalousbiodieselin pientuottajiin. Järjestelmää käsitellään 64–72 kappaleessa.

| (43) | Vuoden 2008 energialain (Energy Improvement and Extension Act) 202 jakso:n a momentin mukaan edellä 41 kappaleessa mainittuja verohyvityksiä voidaan käyttää 31 päivään joulukuuta 2009. |
| --- | --- |

(43)

Vuoden 2008 energialain (Energy Improvement and Extension Act) 202 jakso:n a momentin mukaan edellä 41 kappaleessa mainittuja verohyvityksiä voidaan käyttää 31 päivään joulukuuta 2009.

b)   Kelpoisuus

| (44) | Jotta yritys voisi saada 41 kappaleen i kohdassa tarkoitetun biodieselsekoitushyvityksen, sen on tehtävä biodieselin ja dieselin sekoitus, jota myydään polttoaineeksi tai polttoaineena käytettäväksi. Hyvitystä hakevan henkilön on saatava biodieselin tuottajalta tai tuojalta todistus, jossa yksilöidään tuote sekä biodieselin ja maatalousbiodieselin prosenttiosuus tuotteessa. Hyvitys myönnetään valmisteveron hyvityksen muodossa, tai jos yrityksen valmisteverovelvoite on alle valmisteveron kokonaishyvityksen, yritys voi hakea jäämähyvitystä palautettavan tuloverohyvityksen muodossa. Palautettava tuloverohyvitys suoritetaan hyvityksenä veronmaksajan tuloverosta tai suorana maksuna. Kyseessä on palautus, koska ylimääräinen hyvitys voidaan maksaa veronmaksajalle suorana käteismaksuna, jos hyvitys on suurempi kuin tämän verovelvoite. |
| --- | --- |

(44)

Jotta yritys voisi saada 41 kappaleen i kohdassa tarkoitetun biodieselsekoitushyvityksen, sen on tehtävä biodieselin ja dieselin sekoitus, jota myydään polttoaineeksi tai polttoaineena käytettäväksi. Hyvitystä hakevan henkilön on saatava biodieselin tuottajalta tai tuojalta todistus, jossa yksilöidään tuote sekä biodieselin ja maatalousbiodieselin prosenttiosuus tuotteessa. Hyvitys myönnetään valmisteveron hyvityksen muodossa, tai jos yrityksen valmisteverovelvoite on alle valmisteveron kokonaishyvityksen, yritys voi hakea jäämähyvitystä palautettavan tuloverohyvityksen muodossa. Palautettava tuloverohyvitys suoritetaan hyvityksenä veronmaksajan tuloverosta tai suorana maksuna. Kyseessä on palautus, koska ylimääräinen hyvitys voidaan maksaa veronmaksajalle suorana käteismaksuna, jos hyvitys on suurempi kuin tämän verovelvoite.

| (45) | Edellä 41 kappaleen ii kohdassa tarkoitettu biodieselhyvitys on ei-palautettava tuloverohyvitys puhtaan biodieselin vähittäiskauppiaille tai loppukäyttäjille. Puhtaan biodieselin hyvitys voidaan myöntää vain henkilölle, joka tankkaa puhdasta biodieseliä ajoneuvoon tai käyttää sitä polttoaineena. On huomattava, että myös omaa biodieseliä tuottavat biodieselin tuottajat voivat saada tämän hyvityksen. Hyvityksen saamiseksi biodieselin tuottajan on toimittava joko vähittäismyyjänä (tankattava biodieseliä loppukäyttäjän ajoneuvoon) tai loppukäyttäjänä (tankattava biodieseliä omaan ajoneuvoonsa). |
| --- | --- |

(45)

Edellä 41 kappaleen ii kohdassa tarkoitettu biodieselhyvitys on ei-palautettava tuloverohyvitys puhtaan biodieselin vähittäiskauppiaille tai loppukäyttäjille. Puhtaan biodieselin hyvitys voidaan myöntää vain henkilölle, joka tankkaa puhdasta biodieseliä ajoneuvoon tai käyttää sitä polttoaineena. On huomattava, että myös omaa biodieseliä tuottavat biodieselin tuottajat voivat saada tämän hyvityksen. Hyvityksen saamiseksi biodieselin tuottajan on toimittava joko vähittäismyyjänä (tankattava biodieseliä loppukäyttäjän ajoneuvoon) tai loppukäyttäjänä (tankattava biodieseliä omaan ajoneuvoonsa).

c)   Käytännön toteutus

| (46) | Sekoittamattoman (puhtaan) biodieselin vähittäismyyjä (tai vähittäismyyjänä toimiva biodieselin tuottaja) tai loppukäyttäjä voi hakea hyvitystä 1,00 dollaria gallonaa kohti sekoittamattomasta (puhtaasta) maatalousbiodieselistä tai 0,50 dollaria gallonaa kohti muusta sekoittamattomasta (puhtaasta) biodieselistä ei-palautettavana yleisenä yritystuloverohyvityksenä. Ei-palautettava yleinen yrityshyvitys on hyvitys yrityksen tuloverosta. Se on ei-palautettava, koska jos yrityksen hyvitykset ovat suuremmat kuin sen verovelvoite, ylimääräistä hyvitystä ei voida maksaa yritykselle suorana käteismaksuna. |
| --- | --- |

(46)

Sekoittamattoman (puhtaan) biodieselin vähittäismyyjä (tai vähittäismyyjänä toimiva biodieselin tuottaja) tai loppukäyttäjä voi hakea hyvitystä 1,00 dollaria gallonaa kohti sekoittamattomasta (puhtaasta) maatalousbiodieselistä tai 0,50 dollaria gallonaa kohti muusta sekoittamattomasta (puhtaasta) biodieselistä ei-palautettavana yleisenä yritystuloverohyvityksenä. Ei-palautettava yleinen yrityshyvitys on hyvitys yrityksen tuloverosta. Se on ei-palautettava, koska jos yrityksen hyvitykset ovat suuremmat kuin sen verovelvoite, ylimääräistä hyvitystä ei voida maksaa yritykselle suorana käteismaksuna.

| (47) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että mikään otokseen valituista yrityksistä eikä yritys, jolle myönnettiin yksilöllinen tarkastelu (ks. 9 kappale), ei saanut biodieselhyvitystä sekoittamattomasta (puhtaasta) biodieselistä. Sen vuoksi järjestelmän tätä osaa (biodieselhyvitystä) ei enää arvioida tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(47)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että mikään otokseen valituista yrityksistä eikä yritys, jolle myönnettiin yksilöllinen tarkastelu (ks. 9 kappale), ei saanut biodieselhyvitystä sekoittamattomasta (puhtaasta) biodieselistä. Sen vuoksi järjestelmän tätä osaa (biodieselhyvitystä) ei enää arvioida tässä tutkimuksessa.

| (48) | Kaikki tutkimuksen kohteena olleet yritykset saivat verohyvityksiä biodieselsekoitushyvitysjärjestelmän puitteissa biodieselsekoituksista, joita myytiin käytettäväksi polttoaineena. |
| --- | --- |

(48)

Kaikki tutkimuksen kohteena olleet yritykset saivat verohyvityksiä biodieselsekoitushyvitysjärjestelmän puitteissa biodieselsekoituksista, joita myytiin käytettäväksi polttoaineena.

| (49) | Biodiesel, joka on sekoitettu mineraalidieselin kanssa, on oikeutettu biodieselsekoitusten valmistevero- tai tuloverohyvitykseen. Tutkimusajanjaksolla voimassa ollut hyvitys oli 1 dollari gallonaa kohti sekoittamattomasta maatalousbiodieselistä (11) tai 0,50 dollaria (12) gallonaa kohti muusta sekoittamattomasta biodieselistä, jota käytettiin polttoainesekoituksessa. Näin ollen sekoitetun polttoaineen lopullinen verohyvitys riippuu sen sisältämän biodieselin osuudesta. Vähimmäisvaatimuksena – ja yleisimpänä käytäntönä – on tehdä sekoitus, jossa on 0,1 prosenttia mineraalidieseliä ja 99,9 prosenttia biodieseliä (sekoitettu tuote tunnetaan B99:nä Yhdysvalloissa), koska tämä takaa verohyvityksen enimmäismäärän saamisen. Verohyvitys määräytyy biodieselin osuudesta sekoitetussa tuotteessa (esim. 100 gallonaa B99:ää sisältää 99,9 gallonaa biodieseliä ja siitä myönnetään 99,90 dollarin verohyvitys). Biodieselien muuttaminen puhtaasta tuotteesta (B100:sta) sekoitetuksi tuotteeksi (B99:ksi) on yksinkertaista. Puhtaaseen biodieseliin vain lisätään 0,1 prosenttia mineraalidieseliä, eikä tarkasteltavana olevaa tuotetta jalosteta sen kummemmin. Sekoittaminen saa aikaan oikeuden hyvitykseen. |
| --- | --- |

(49)

Biodiesel, joka on sekoitettu mineraalidieselin kanssa, on oikeutettu biodieselsekoitusten valmistevero- tai tuloverohyvitykseen. Tutkimusajanjaksolla voimassa ollut hyvitys oli 1 dollari gallonaa kohti sekoittamattomasta maatalousbiodieselistä (11) tai 0,50 dollaria (12) gallonaa kohti muusta sekoittamattomasta biodieselistä, jota käytettiin polttoainesekoituksessa. Näin ollen sekoitetun polttoaineen lopullinen verohyvitys riippuu sen sisältämän biodieselin osuudesta. Vähimmäisvaatimuksena – ja yleisimpänä käytäntönä – on tehdä sekoitus, jossa on 0,1 prosenttia mineraalidieseliä ja 99,9 prosenttia biodieseliä (sekoitettu tuote tunnetaan B99:nä Yhdysvalloissa), koska tämä takaa verohyvityksen enimmäismäärän saamisen. Verohyvitys määräytyy biodieselin osuudesta sekoitetussa tuotteessa (esim. 100 gallonaa B99:ää sisältää 99,9 gallonaa biodieseliä ja siitä myönnetään 99,90 dollarin verohyvitys). Biodieselien muuttaminen puhtaasta tuotteesta (B100:sta) sekoitetuksi tuotteeksi (B99:ksi) on yksinkertaista. Puhtaaseen biodieseliin vain lisätään 0,1 prosenttia mineraalidieseliä, eikä tarkasteltavana olevaa tuotetta jalosteta sen kummemmin. Sekoittaminen saa aikaan oikeuden hyvitykseen.

| (50) | Biodieselin tuottajat voivat hakea hyvitystä, kun ne suorittavat itse sekoituksen. Tuottajan on sekoitettava puhdas biodiesel mineraalidieselin kanssa. Hyvitysoikeuden kannalta ei ole eroa sillä, onko sekoitettu biodiesel tarkoitettu myytäväksi kotimarkkinoilla vai vientiin. |
| --- | --- |

(50)

Biodieselin tuottajat voivat hakea hyvitystä, kun ne suorittavat itse sekoituksen. Tuottajan on sekoitettava puhdas biodiesel mineraalidieselin kanssa. Hyvitysoikeuden kannalta ei ole eroa sillä, onko sekoitettu biodiesel tarkoitettu myytäväksi kotimarkkinoilla vai vientiin.

| (51) | Myös yritykset, jotka eivät tuota puhdasta biodieseliä vaan ostavat sitä ja sekoittavat sen biodieselsekoitukseksi, ovat oikeutettuja verohyvitykseen. Tällaisten yritysten on saatava biodieselin tuottajalta (ja tarpeen mukaan jälleenmyyjältä) todistus, jossa tuottaja todistaa, että se ei ole hakenut verohyvitystä. Todistus on siirrettävissä, ja se oikeuttaa haltijan 1 dollarin verohyvitykseen puhdasta biodieselgallonaa kohti. |
| --- | --- |

(51)

Myös yritykset, jotka eivät tuota puhdasta biodieseliä vaan ostavat sitä ja sekoittavat sen biodieselsekoitukseksi, ovat oikeutettuja verohyvitykseen. Tällaisten yritysten on saatava biodieselin tuottajalta (ja tarpeen mukaan jälleenmyyjältä) todistus, jossa tuottaja todistaa, että se ei ole hakenut verohyvitystä. Todistus on siirrettävissä, ja se oikeuttaa haltijan 1 dollarin verohyvitykseen puhdasta biodieselgallonaa kohti.

| (52) | Hyvitystä voi hakea joko hyvityksenä valmiste- tai tuloverosta taikka suorana käteismaksuna. Hyvityksen kokonaismäärä pysyy samana (1 dollari/gallona) riippumatta siitä, haetaanko sitä valmisteverohyvityksenä, tuloverohyvityksenä, suorana käteismaksuna veronmaksajalle vai edellä esitettyjen yhdistelmänä. |
| --- | --- |

(52)

Hyvitystä voi hakea joko hyvityksenä valmiste- tai tuloverosta taikka suorana käteismaksuna. Hyvityksen kokonaismäärä pysyy samana (1 dollari/gallona) riippumatta siitä, haetaanko sitä valmisteverohyvityksenä, tuloverohyvityksenä, suorana käteismaksuna veronmaksajalle vai edellä esitettyjen yhdistelmänä.

| (53) | Suurin osa yrityksistä sai tutkimusajanjaksolla suoria käteismaksuja sekoitetun biodieselin määrän perusteella, ja jotkin saivat sekä veronalennuksia (biodieselsekoitushyvitys käytettiin siis osittain valmiste- tai tuloverovelvollisuuden alentamiseen) että käteismaksuja. Asianomaisten yritysten verovelvoite oli alhainen verrattuna haetun biodieselsekoitushyvityksen määrään, joten suurin osa hyvityksistä maksettiin suorina maksuina ja vain pieni osa verohyvityksinä. |
| --- | --- |

(53)

Suurin osa yrityksistä sai tutkimusajanjaksolla suoria käteismaksuja sekoitetun biodieselin määrän perusteella, ja jotkin saivat sekä veronalennuksia (biodieselsekoitushyvitys käytettiin siis osittain valmiste- tai tuloverovelvollisuuden alentamiseen) että käteismaksuja. Asianomaisten yritysten verovelvoite oli alhainen verrattuna haetun biodieselsekoitushyvityksen määrään, joten suurin osa hyvityksistä maksettiin suorina maksuina ja vain pieni osa verohyvityksinä.

| (54) | Yhdysvaltojen verolain mukaan biodieselsekoitushyvitystä ei myönnetä, ellei yritys (sekoittaja), joka tekee biodieselin ja mineraalidieselin sekoituksen, saa biodieselin tuottajalta todistusta, jäljempänä ”biodieseltodistus”, jossa tuottaja mm. vahvistaa todistuksen kohteena olevan biodieselin määrän ja sen, onko kyseessä maatalousbiodiesel vai muu biodiesel. Jos yritys, joka tuottaa biodieseliä, sekoittaa myöhemmin kyseisen biodieselin mineraalidieselin kanssa ja hakee verohyvitystä, yrityksen on toimitettava hyvityshakemuksessa biodieseltodistus ja muut vaaditut asiakirjat. Henkilön, joka saa biodieseltodistuksen ja myy myöhemmin tämän biodieselin tekemättä biodieselsekoitusta, on toimitettava todistus ostajalle sekä annettava biodieselin jälleenmyyjän ilmoitus. Toisin sanoen yritys, joka tekee sekoituksen ja hakee verohyvitystä, voi saada biodieseltodistuksen joko suoraan biodieselin tuottajalta tai epäsuorasti biodieselin jälleenmyyjältä. Todistus on siis siirrettävissä, ja se oikeuttaa haltijansa 1 dollarin verohyvitykseen gallonaa kohti niiden biodieselgallonien määrästä, jotka hakija käyttää biodieselsekoituksen tekemiseen. |
| --- | --- |

(54)

Yhdysvaltojen verolain mukaan biodieselsekoitushyvitystä ei myönnetä, ellei yritys (sekoittaja), joka tekee biodieselin ja mineraalidieselin sekoituksen, saa biodieselin tuottajalta todistusta, jäljempänä ”biodieseltodistus”, jossa tuottaja mm. vahvistaa todistuksen kohteena olevan biodieselin määrän ja sen, onko kyseessä maatalousbiodiesel vai muu biodiesel. Jos yritys, joka tuottaa biodieseliä, sekoittaa myöhemmin kyseisen biodieselin mineraalidieselin kanssa ja hakee verohyvitystä, yrityksen on toimitettava hyvityshakemuksessa biodieseltodistus ja muut vaaditut asiakirjat. Henkilön, joka saa biodieseltodistuksen ja myy myöhemmin tämän biodieselin tekemättä biodieselsekoitusta, on toimitettava todistus ostajalle sekä annettava biodieselin jälleenmyyjän ilmoitus. Toisin sanoen yritys, joka tekee sekoituksen ja hakee verohyvitystä, voi saada biodieseltodistuksen joko suoraan biodieselin tuottajalta tai epäsuorasti biodieselin jälleenmyyjältä. Todistus on siis siirrettävissä, ja se oikeuttaa haltijansa 1 dollarin verohyvitykseen gallonaa kohti niiden biodieselgallonien määrästä, jotka hakija käyttää biodieselsekoituksen tekemiseen.

| (55) | Tutkimuksen mukaan puhtaan B100-biodieselin ja sekoitetun B99-biodieselin välillä oli selkeä hintaero. Vaikka ainoa ero näiden tuotelajien välillä on se, että toiseen lisätään 0,1 prosenttia mineraalidieselpolttoainetta B99:n saamiseksi, B100:n hinta oli suunnilleen 1 dollarin gallonalta kalliimpi kuin B99:n. Yhdysvaltojen biodieselmarkkinat vaikuttavat olevan hyvin avoimet. Yhdysvaltojen biodieselmarkkinoiden toimijat tietävät, että biodieselin sekoittajat saavat verohyvitystä yhden dollarin gallonaa kohti. Joissakin otokseen valituissa yrityksissä B100:n myyntilaskuissa kotimarkkinoilla ilmoitettiin tuotteen hinta sekä sekoittajan hyvitys, eli hyvitys tosiasiassa myytiin B100:n ostajalle. Tämän perusteella katsotaan, että tämän verohyvityksen kautta tuetaan kaikkea biodieseliä. |
| --- | --- |

(55)

Tutkimuksen mukaan puhtaan B100-biodieselin ja sekoitetun B99-biodieselin välillä oli selkeä hintaero. Vaikka ainoa ero näiden tuotelajien välillä on se, että toiseen lisätään 0,1 prosenttia mineraalidieselpolttoainetta B99:n saamiseksi, B100:n hinta oli suunnilleen 1 dollarin gallonalta kalliimpi kuin B99:n. Yhdysvaltojen biodieselmarkkinat vaikuttavat olevan hyvin avoimet. Yhdysvaltojen biodieselmarkkinoiden toimijat tietävät, että biodieselin sekoittajat saavat verohyvitystä yhden dollarin gallonaa kohti. Joissakin otokseen valituissa yrityksissä B100:n myyntilaskuissa kotimarkkinoilla ilmoitettiin tuotteen hinta sekä sekoittajan hyvitys, eli hyvitys tosiasiassa myytiin B100:n ostajalle. Tämän perusteella katsotaan, että tämän verohyvityksen kautta tuetaan kaikkea biodieseliä.

d)   Päätelmät

| (56) | Biodieselsekoitushyvitystä on pidettävä verokannustimena riippumatta siitä, suoritetaanko se käteismaksuna vai kuitataanko sillä verovelvoitteita. |
| --- | --- |

(56)

Biodieselsekoitushyvitystä on pidettävä verokannustimena riippumatta siitä, suoritetaanko se käteismaksuna vai kuitataanko sillä verovelvoitteita.

| (57) | Järjestelmää pidetään perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan i ja ii alakohdassa tarkoitettuna tukena, koska Yhdysvaltojen viranomaiset myöntävät järjestelmän kautta taloudellista tukea varojen suorina siirtoina (käteismaksut) ja verotulojen menetyksenä (verohyvitykset). Kannustimista on etua niitä saaville yrityksille. |
| --- | --- |

(57)

Järjestelmää pidetään perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan i ja ii alakohdassa tarkoitettuna tukena, koska Yhdysvaltojen viranomaiset myöntävät järjestelmän kautta taloudellista tukea varojen suorina siirtoina (käteismaksut) ja verotulojen menetyksenä (verohyvitykset). Kannustimista on etua niitä saaville yrityksille.

| (58) | Järjestelmää sovelletaan vain yrityksiin, jotka toimivat biodieselin tuotannossa, minkä vuoksi sitä pidetään perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena. |
| --- | --- |

(58)

Järjestelmää sovelletaan vain yrityksiin, jotka toimivat biodieselin tuotannossa, minkä vuoksi sitä pidetään perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena.

e)   Tuen määrän laskeminen

| (59) | Biodieselsekoitushyvitystä myönnetään sekoituksessa käytettävän biodieselin määrän mukaan, eli 1 dollari gallonalta, koska kaikki yritykset käyttivät maatalousbiodieseliä. Etuuden määrä tutkimusajanjaksolla on laskettu käyttäen perustana yhtä dollaria tutkimusajanjaksolla myytyä puhdasta biodieselgallonaa kohti, riippumatta siitä, onko se myyty puhtaana biodieselinä (B100:na) vai sekoituksena. Tuen määrää laskettaessa otettiin huomioon mineraalidieselin lisääminen sekoitukseen, jotta voitiin vahvistaa etuuden esiintyminen. |
| --- | --- |

(59)

Biodieselsekoitushyvitystä myönnetään sekoituksessa käytettävän biodieselin määrän mukaan, eli 1 dollari gallonalta, koska kaikki yritykset käyttivät maatalousbiodieseliä. Etuuden määrä tutkimusajanjaksolla on laskettu käyttäen perustana yhtä dollaria tutkimusajanjaksolla myytyä puhdasta biodieselgallonaa kohti, riippumatta siitä, onko se myyty puhtaana biodieselinä (B100:na) vai sekoituksena. Tuen määrää laskettaessa otettiin huomioon mineraalidieselin lisääminen sekoitukseen, jotta voitiin vahvistaa etuuden esiintyminen.

| (60) | Yksi otokseen valituista biodieselin tuottajista sai epäsuoraa etua järjestelmästä, koska se käytti myyntilaskujen rahoitusjärjestelmää (factoring-järjestelmää) saadakseen käteismaksuna biodieselhyvityksen, johon se oli oikeutettu. Sekoittamisen suoritti alihankintana yritys, joka ei ollut kyseiseen yritykseen etuyhteydessä; se haki hyvityksen ja maksoi sitten sen käteisenä ensimmäiselle yritykselle vähennettyään siitä factoring-maksun. |
| --- | --- |

(60)

Yksi otokseen valituista biodieselin tuottajista sai epäsuoraa etua järjestelmästä, koska se käytti myyntilaskujen rahoitusjärjestelmää (factoring-järjestelmää) saadakseen käteismaksuna biodieselhyvityksen, johon se oli oikeutettu. Sekoittamisen suoritti alihankintana yritys, joka ei ollut kyseiseen yritykseen etuyhteydessä; se haki hyvityksen ja maksoi sitten sen käteisenä ensimmäiselle yritykselle vähennettyään siitä factoring-maksun.

| (61) | Tuen määrä on jaettu tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaismyynnille tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(61)

Tuen määrä on jaettu tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaismyynnille tutkimusajanjaksolla.

| (62) | Laskelmissa ei ole otettu huomioon jälleenmyytyjä tuotteita. |
| --- | --- |

(62)

Laskelmissa ei ole otettu huomioon jälleenmyytyjä tuotteita.

| (63) | Tästä järjestelmästä saatujen tasoitustullien käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä arvo-osuutena ilmaistuna on tutkimuksen kohteena olevien yritysten osalta 28,4–41,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(63)

Tästä järjestelmästä saatujen tasoitustullien käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä arvo-osuutena ilmaistuna on tutkimuksen kohteena olevien yritysten osalta 28,4–41,1 prosenttia.

3.3.   Maatalousbiodieselin pientuottajien tuloverohyvitys

a)   Oikeusperusta

| (64) | Yhdysvaltojen verolain 26 osaston 40 A jakso:ssä säädetään maatalousbiodieselin pientuottajien tuloverohyvityksestä. |
| --- | --- |

(64)

Yhdysvaltojen verolain 26 osaston 40 A jakso:ssä säädetään maatalousbiodieselin pientuottajien tuloverohyvityksestä.

b)   Kelpoisuus

| (65) | Järjestelmää sovelletaan ainoastaan puhtaan maatalousbiodieselin pientuottajiin. Hyvitystä ei myönnetä sekoittajalle tai myyjälle, joka ostaa biodieseliä muttei tuota sitä. Pientuottajana pidetään tuottajaa, jonka tuotantokapasiteetti on enintään 60 miljoonaa gallonaa maatalousbiodieseliä vuodessa. Maatalousbiodieselin pientuottaja voi hakea 0,10 dollarin ei-palautettavaa yleistä yritystuloverohyvitystä kutakin tuotettua maatalousbiodieselgallonaa kohti. Tuottajan hyvityskelpoinen tuotanto saa olla enintään 15 miljoonaa gallonaa verovuotta kohti. Jotta tuottaja voisi hakea hyvitystä, maatalousbiodiesel on käytettävä polttoaineena, myytävä käytettäväksi polttoaineena tai käytettävä sellaisen biodiesel- ja dieselpolttoainesekoituksen tekemiseksi, jota käytetään polttoaineena tai myydään käytettäväksi polttoaineena. |
| --- | --- |

(65)

Järjestelmää sovelletaan ainoastaan puhtaan maatalousbiodieselin pientuottajiin. Hyvitystä ei myönnetä sekoittajalle tai myyjälle, joka ostaa biodieseliä muttei tuota sitä. Pientuottajana pidetään tuottajaa, jonka tuotantokapasiteetti on enintään 60 miljoonaa gallonaa maatalousbiodieseliä vuodessa. Maatalousbiodieselin pientuottaja voi hakea 0,10 dollarin ei-palautettavaa yleistä yritystuloverohyvitystä kutakin tuotettua maatalousbiodieselgallonaa kohti. Tuottajan hyvityskelpoinen tuotanto saa olla enintään 15 miljoonaa gallonaa verovuotta kohti. Jotta tuottaja voisi hakea hyvitystä, maatalousbiodiesel on käytettävä polttoaineena, myytävä käytettäväksi polttoaineena tai käytettävä sellaisen biodiesel- ja dieselpolttoainesekoituksen tekemiseksi, jota käytetään polttoaineena tai myydään käytettäväksi polttoaineena.

c)   Käytännön toteutus

| (66) | Ei-palautettavaa yleistä yritystuloverohyvitystä haetaan vuosittain, kun hakija tekee veroilmoituksen. Hakijan verovuoden aikana tuottamaa kutakin biodieselgallonaa – enintään 15 miljoonaa gallonaa – kohti myönnettävällä hyvityksellä kuitataan hakijan yritystuloverovelvoitteita. Jos hakijan verovelvoite on alempi kuin haetun hyvityksen määrä, ylijäämä voidaan siirtää seuraaville verovuosille. |
| --- | --- |

(66)

Ei-palautettavaa yleistä yritystuloverohyvitystä haetaan vuosittain, kun hakija tekee veroilmoituksen. Hakijan verovuoden aikana tuottamaa kutakin biodieselgallonaa – enintään 15 miljoonaa gallonaa – kohti myönnettävällä hyvityksellä kuitataan hakijan yritystuloverovelvoitteita. Jos hakijan verovelvoite on alempi kuin haetun hyvityksen määrä, ylijäämä voidaan siirtää seuraaville verovuosille.

| (67) | Tutkimusajanjaksolla yksi otokseen valituista yrityksistä hyödynsi järjestelmää. Yritys käytti hyvitystä vähentääkseen tuloverovelvoitettaan. |
| --- | --- |

(67)

Tutkimusajanjaksolla yksi otokseen valituista yrityksistä hyödynsi järjestelmää. Yritys käytti hyvitystä vähentääkseen tuloverovelvoitettaan.

d)   Päätelmät

| (68) | Järjestelmää pidetään perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna tukena, koska Yhdysvaltojen viranomaiset myöntävät järjestelmän kautta taloudellista tukea verotulojen menetyksenä (verohyvitykset). Kannustimesta on etua sitä saaville yrityksille. |
| --- | --- |

(68)

Järjestelmää pidetään perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna tukena, koska Yhdysvaltojen viranomaiset myöntävät järjestelmän kautta taloudellista tukea verotulojen menetyksenä (verohyvitykset). Kannustimesta on etua sitä saaville yrityksille.

| (69) | Järjestelmää sovelletaan vain yrityksiin, jotka tuottavat biodieseliä, minkä vuoksi sitä pidetään perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena. |
| --- | --- |

(69)

Järjestelmää sovelletaan vain yrityksiin, jotka tuottavat biodieseliä, minkä vuoksi sitä pidetään perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena.

e)   Tuen määrän laskeminen

| (70) | Tuen määrä laskettiin tuloverovähennyksen määrän perusteella sinä verovuotena, joka päättyi tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(70)

Tuen määrä laskettiin tuloverovähennyksen määrän perusteella sinä verovuotena, joka päättyi tutkimusajanjakson aikana.

| (71) | Tuen määrä (osoittaja) on jaettu tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaismyynnille tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(71)

Tuen määrä (osoittaja) on jaettu tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaismyynnille tutkimusajanjaksolla.

| (72) | Asianomainen yritys sai tutkimusajanjaksolla tukea tästä järjestelmästä 0,4 prosenttia. |
| --- | --- |

(72)

Asianomainen yritys sai tutkimusajanjaksolla tukea tästä järjestelmästä 0,4 prosenttia.

3.4.   Yhdysvaltojen maatalousministeriön bioenergiaohjelma

a)   Oikeusperusta

| (73) | Yhdysvaltojen maatalousministeriön, jäljempänä ”maatalousministeriö”, bioenergiaohjelman hyväksyjä ja rahoittaja oli maatalousministeriön osasto Commodity Credit Corporation, jäljempänä ”CCC”, CCC:n peruskirjaa koskevan lain 5 jakso:n mukaisesti, joka on kodifioitu Yhdysvaltojen verolaissa (15 osasto, 15 luku, II alaluku, 714 c jakso:n e momentti). Peruskirjassa vahvistetaan nimenomaisesti tapaukset, joissa CCC:llä on lain mukaan oikeus käyttää yleistä toimivaltaansa. Järjestelmä perustuu erityisesti lain 5 jakso:n e momentissa annettuun valtuutukseen, jonka mukaan CCC
  ”lisää maataloushyödykkeiden (muiden kuin tupakan) kotimaan kulutusta laajentamalla kotimarkkinoita tai edistämällä niiden laajentumista taikka kehittämällä uusia markkinoita, markkinointikeinoja ja tällaisten hyödykkeiden käyttöä tai edistämällä niiden kehittämistä.” |
| --- | --- |

(73)

Yhdysvaltojen maatalousministeriön, jäljempänä ”maatalousministeriö”, bioenergiaohjelman hyväksyjä ja rahoittaja oli maatalousministeriön osasto Commodity Credit Corporation, jäljempänä ”CCC”, CCC:n peruskirjaa koskevan lain 5 jakso:n mukaisesti, joka on kodifioitu Yhdysvaltojen verolaissa (15 osasto, 15 luku, II alaluku, 714 c jakso:n e momentti). Peruskirjassa vahvistetaan nimenomaisesti tapaukset, joissa CCC:llä on lain mukaan oikeus käyttää yleistä toimivaltaansa. Järjestelmä perustuu erityisesti lain 5 jakso:n e momentissa annettuun valtuutukseen, jonka mukaan CCC

”lisää maataloushyödykkeiden (muiden kuin tupakan) kotimaan kulutusta laajentamalla kotimarkkinoita tai edistämällä niiden laajentumista taikka kehittämällä uusia markkinoita, markkinointikeinoja ja tällaisten hyödykkeiden käyttöä tai edistämällä niiden kehittämistä.”

| (74) | CCC julkaisi lopullisen säädöksen, jossa vahvistettiin järjestelmän säännökset, jotka kodifioitiin liittovaltion säännöstössä (Code of Federal Regulations) (7 C.F.R., 1424 §). |
| --- | --- |

(74)

CCC julkaisi lopullisen säädöksen, jossa vahvistettiin järjestelmän säännökset, jotka kodifioitiin liittovaltion säännöstössä (Code of Federal Regulations) (7 C.F.R., 1424 §).

| (75) | Alkuperäisen suunnitelman mukaisesti CCC hyödynsi 5 jakso:n e momenttia järjestelmän rahoittamiseen vain verovuoteen 2002 asti. (13) Vuonna 2002 Yhdysvaltojen kongressi kuitenkin valtuutti ja rahoitti järjestelmän jatkon niin, että se kattoi vielä verovuoden 2006. |
| --- | --- |

(75)

Alkuperäisen suunnitelman mukaisesti CCC hyödynsi 5 jakso:n e momenttia järjestelmän rahoittamiseen vain verovuoteen 2002 asti. (13) Vuonna 2002 Yhdysvaltojen kongressi kuitenkin valtuutti ja rahoitti järjestelmän jatkon niin, että se kattoi vielä verovuoden 2006.

| (76) | Järjestelmä oli toiminnassa 1 päivästä joulukuuta 2000 kesäkuuhun 2006. Sitä hallinnoi maatalousministeriön maatilavirasto (Farm Service Agency). |
| --- | --- |

(76)

Järjestelmä oli toiminnassa 1 päivästä joulukuuta 2000 kesäkuuhun 2006. Sitä hallinnoi maatalousministeriön maatilavirasto (Farm Service Agency).

b)   Kelpoisuus

| (77) | Ohjelman toimintakaudella kaikilla kaupallisilla bioenergian tuottajilla oli oikeus osallistua siihen. Tuottajien oli toimitettava todiste tuotannosta samoin kuin tuotantoon liittyvien maataloushyödykkeiden ostosta ja käytöstä. Biodieselin tuottajilta edellytettiin biodieselin tuottamista ja myymistä kaupallisesti. |
| --- | --- |

(77)

Ohjelman toimintakaudella kaikilla kaupallisilla bioenergian tuottajilla oli oikeus osallistua siihen. Tuottajien oli toimitettava todiste tuotannosta samoin kuin tuotantoon liittyvien maataloushyödykkeiden ostosta ja käytöstä. Biodieselin tuottajilta edellytettiin biodieselin tuottamista ja myymistä kaupallisesti.

| (78) | Säännöissä määriteltiin biodiesel monoalkyyliesteriksi, joka täyttää ASTM:n asiaa koskevan standardin. Voidakseen hyödyntää järjestelmää tuottajan oli täytettävä tietyt kirjanpitoon liittyvät vaatimukset ja toimitettava vaaditut tiedot sekä annettava CCC:lle lupa tarkistaa nämä tiedot. Asiaa koskevissa säännöksissä annetaan yksityiskohtaiset säännöt noudatettavista menettelyistä, jotka koskevat ohjelmaan ilmoittautumista, maksuhakemuksia sekä raportointivaatimuksia, joita hakijoiden on noudatettava saadakseen maksun. |
| --- | --- |

(78)

Säännöissä määriteltiin biodiesel monoalkyyliesteriksi, joka täyttää ASTM:n asiaa koskevan standardin. Voidakseen hyödyntää järjestelmää tuottajan oli täytettävä tietyt kirjanpitoon liittyvät vaatimukset ja toimitettava vaaditut tiedot sekä annettava CCC:lle lupa tarkistaa nämä tiedot. Asiaa koskevissa säännöksissä annetaan yksityiskohtaiset säännöt noudatettavista menettelyistä, jotka koskevat ohjelmaan ilmoittautumista, maksuhakemuksia sekä raportointivaatimuksia, joita hakijoiden on noudatettava saadakseen maksun.

| (79) | Vuoden 2002 säännöissä vahvistettiin, että tukikelpoisia hyödykkeitä, joita voidaan käyttää bioenergian (biodieselin tai polttoainelaatuisen etanolin) tuottamiseen, ovat mm. seuraavat:






  — | vehnä, maissi, jyvädurra, ohra, kaura, riisi, soijapavut, auringonkukansiemenet, rapsinsiemenet, canola, saflorin (Carthamus tinctorius) siemenet, pellavansiemenet, sinapinsiemenet, Crambe-sukuiset kasvit, seesaminsiemenet ja puuvillansiemenet |
| --- | --- | --- |

(79)

Vuoden 2002 säännöissä vahvistettiin, että tukikelpoisia hyödykkeitä, joita voidaan käyttää bioenergian (biodieselin tai polttoainelaatuisen etanolin) tuottamiseen, ovat mm. seuraavat:

—

vehnä, maissi, jyvädurra, ohra, kaura, riisi, soijapavut, auringonkukansiemenet, rapsinsiemenet, canola, saflorin (Carthamus tinctorius) siemenet, pellavansiemenet, sinapinsiemenet, Crambe-sukuiset kasvit, seesaminsiemenet ja puuvillansiemenet

| — | selluloosahyödykkeet, kuten hybridipoppeli tai luutahirssi (Switch grass, Panicum virgatum L.) |
| --- | --- |

—

selluloosahyödykkeet, kuten hybridipoppeli tai luutahirssi (Switch grass, Panicum virgatum L.)

| — | rasvat ja öljyt (myös kierrätetyt), jotka on saatu maataloustuotteista, ja |
| --- | --- |

—

rasvat ja öljyt (myös kierrätetyt), jotka on saatu maataloustuotteista, ja

| — | kaikki eläinten sivutuotteet, rasvoja ja öljyjä lukuun ottamatta, jotka on tarkoitettu käytettäväksi bioenergian tuotantoon. |
| --- | --- |

—

kaikki eläinten sivutuotteet, rasvoja ja öljyjä lukuun ottamatta, jotka on tarkoitettu käytettäväksi bioenergian tuotantoon.

| (80) | Yhdysvaltojen viranomaisten mukaan useimmat biodieselin tuottajat, jotka saivat tukea järjestelmästä, käyttivät soijapapuja. |
| --- | --- |

(80)

Yhdysvaltojen viranomaisten mukaan useimmat biodieselin tuottajat, jotka saivat tukea järjestelmästä, käyttivät soijapapuja.

| (81) | Ohjelmaan voivat osallistua kaikki kaupalliset biodieselin tuottajat sillä edellytyksellä, että ne noudattivat edellä kuvattua haku- ja raportointimenettelyä. Viranomaiset eivät käyttäneet muita perusteita sen lisäksi, että kelpoisuusperusteiden täyttyminen varmistettiin. |
| --- | --- |

(81)

Ohjelmaan voivat osallistua kaikki kaupalliset biodieselin tuottajat sillä edellytyksellä, että ne noudattivat edellä kuvattua haku- ja raportointimenettelyä. Viranomaiset eivät käyttäneet muita perusteita sen lisäksi, että kelpoisuusperusteiden täyttyminen varmistettiin.

c)   Käytännön toteutus

| (82) | Biodieselin tuottajat voivat ilmoittautua järjestelmään kunakin verovuonna toimittamalla asianmukaiset lomakkeet. Ilmoittautumisen jälkeen tuottajat toimittavat neljännesvuosittain maksuhakemukset. Biodieselin tuottajien on toimitettava asiakirjat tukikelpoisten hyödykkeiden netto-ostoista ja biodieselin nettotuotannosta asiaankuuluvilta jaksoilta. |
| --- | --- |

(82)

Biodieselin tuottajat voivat ilmoittautua järjestelmään kunakin verovuonna toimittamalla asianmukaiset lomakkeet. Ilmoittautumisen jälkeen tuottajat toimittavat neljännesvuosittain maksuhakemukset. Biodieselin tuottajien on toimitettava asiakirjat tukikelpoisten hyödykkeiden netto-ostoista ja biodieselin nettotuotannosta asiaankuuluvilta jaksoilta.

| (83) | Järjestelmästä suoritetaan biodieselin tuottajille maksuja ottaen huomioon sekä biodieselin perustuotanto että biodieselin lisääntynyt tuotanto verrattuna vastaavaan kauteen edeltävänä verovuonna. Verovuonna 2006 yritykset saivat tukea vain lisääntyneestä biodieselin tuotannosta. Maatalousministeriö laskee maksettavat määrät säännösten mukaisesti kunkin hakijan tukikelpoisista maataloushyödykkeistä peräisin olevan biodieselin tuotannon ja lisääntyneen biodieselin tuotannon perusteella. |
| --- | --- |

(83)

Järjestelmästä suoritetaan biodieselin tuottajille maksuja ottaen huomioon sekä biodieselin perustuotanto että biodieselin lisääntynyt tuotanto verrattuna vastaavaan kauteen edeltävänä verovuonna. Verovuonna 2006 yritykset saivat tukea vain lisääntyneestä biodieselin tuotannosta. Maatalousministeriö laskee maksettavat määrät säännösten mukaisesti kunkin hakijan tukikelpoisista maataloushyödykkeistä peräisin olevan biodieselin tuotannon ja lisääntyneen biodieselin tuotannon perusteella.

| (84) | Koska järjestelmän voimassaolo päättyi kesäkuussa 2006, yksikään otokseen valituista yrityksistä tai 9 kappaleessa tarkoitettu yritys, jolle myönnettiin yksilöllinen tarkastelu, ei saanut tukea järjestelmästä tutkimusajanjaksolla. Järjestelmän ollessa toiminnassa kolme otokseen valittua yritystä sai maksuja vuosina 2002–2006. Yksi yritys sai suoria maksuja maatalousministeriön maatilavirastolta FSA:lta. Toinen yritys sai järjestelmästä välillisiä maksuja, koska järjestelmästä etuutta saanut yritys siirsi osan saamistaan maksuista otokseen valitulle yritykselle osana näiden kahden yrityksen jalostuskorvausjärjestelmästä johtuvaa voitonjakosopimusta. Kolmas yritys sai vain pienen maksun verovuonna 2006. |
| --- | --- |

(84)

Koska järjestelmän voimassaolo päättyi kesäkuussa 2006, yksikään otokseen valituista yrityksistä tai 9 kappaleessa tarkoitettu yritys, jolle myönnettiin yksilöllinen tarkastelu, ei saanut tukea järjestelmästä tutkimusajanjaksolla. Järjestelmän ollessa toiminnassa kolme otokseen valittua yritystä sai maksuja vuosina 2002–2006. Yksi yritys sai suoria maksuja maatalousministeriön maatilavirastolta FSA:lta. Toinen yritys sai järjestelmästä välillisiä maksuja, koska järjestelmästä etuutta saanut yritys siirsi osan saamistaan maksuista otokseen valitulle yritykselle osana näiden kahden yrityksen jalostuskorvausjärjestelmästä johtuvaa voitonjakosopimusta. Kolmas yritys sai vain pienen maksun verovuonna 2006.

d)   Päätelmät

| (85) | Tutkimuksen mukaan tästä järjestelmästä maksettiin tukea tietyille biodieselin tuottajille useina vuosina biodieselin tuotannon perusteella, ja kyseessä oli selvästi Yhdysvaltojen viranomaisten taloudellinen tuki maksuina, jotka oli suunnattu erityisesti biodieselin tuottajille. Tuen kuitenkin katsotaan olevan toistuvaa, ja se kirjataan kuluina kullekin vuodelle, joten etua ei saatu tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(85)

Tutkimuksen mukaan tästä järjestelmästä maksettiin tukea tietyille biodieselin tuottajille useina vuosina biodieselin tuotannon perusteella, ja kyseessä oli selvästi Yhdysvaltojen viranomaisten taloudellinen tuki maksuina, jotka oli suunnattu erityisesti biodieselin tuottajille. Tuen kuitenkin katsotaan olevan toistuvaa, ja se kirjataan kuluina kullekin vuodelle, joten etua ei saatu tutkimusajanjaksolla.

| (86) | Tutkimuksessa havaittiin myös, että järjestelmä otettiin uudelleen käyttöön verovuonna 2009 (lokakuu 2008–syyskuu 2009). Kun kuitenkin otetaan huomioon, että tutkimusajanjakso ulottuu huhtikuusta 2007 maaliskuuhun 2008, ei ole perusteita soveltaa tasoitustoimenpiteitä etuuksiin, joita on mahdollisesti saatu uudelleen käyttöönotetusta järjestelmästä. |
| --- | --- |

(86)

Tutkimuksessa havaittiin myös, että järjestelmä otettiin uudelleen käyttöön verovuonna 2009 (lokakuu 2008–syyskuu 2009). Kun kuitenkin otetaan huomioon, että tutkimusajanjakso ulottuu huhtikuusta 2007 maaliskuuhun 2008, ei ole perusteita soveltaa tasoitustoimenpiteitä etuuksiin, joita on mahdollisesti saatu uudelleen käyttöönotetusta järjestelmästä.

Yksikään otokseen valittu yritys tai yritys, jolle myönnettiin yksilöllinen tarkastelu, ei hyödyntänyt tutkimuksen kohteena olleista järjestelmistä neljää. Tämän vuoksi näitä järjestelmiä ei ole tutkittu enempää. Järjestelmät ovat Pohjois-Dakotan osavaltion biodieseliin liittyvien laitteiden verovapautus, Washingtonin osavaltion energiavapauteen tähtäävä ohjelma, Washingtonin osavaltion biopolttoaineiden vapautus myyntiverosta sekä Washingtonin osavaltion biopolttoaineiden verovähennys.

3.5.   Illinois’n osavaltion biodieselverovapautus

| (87) | Illinois’n osavaltion myyntivero koostuu kahdesta erillisestä mutta toisiaan täydentävästä verosta. Kiinteän henkilökohtaisen omaisuuden (14) myyjä on velvollinen maksamaan vähittäismyyjän elinkeinoveron (Retailers’ Occupation Tax) ja kiinteän henkilökohtaisen omaisuuden ostajan on maksettava vastaava käyttövero. |
| --- | --- |

(87)

Illinois’n osavaltion myyntivero koostuu kahdesta erillisestä mutta toisiaan täydentävästä verosta. Kiinteän henkilökohtaisen omaisuuden (14) myyjä on velvollinen maksamaan vähittäismyyjän elinkeinoveron (Retailers’ Occupation Tax) ja kiinteän henkilökohtaisen omaisuuden ostajan on maksettava vastaava käyttövero.

| (88) | Vähittäismyyjän elinkeinoveron oikeusperusta on Illinois’n lakikokoelma 35 (Illinois Compiled Statutes), jäljempänä ”ILCS”, 120 luku, 2 §, ja käyttöveron oikeusperusta on 35 ILCS, 105 luku, 3–45 §. Elinkeinoveron mukaan vero peritään henkilöiltä, jotka harjoittavat kiinteän henkilökohtaisen omaisuuden vähittäismyyntiä. Käyttöveron mukaan taas vähittäismyyjien on perittävä vero käyttäjiltä lisäämällä vero kiinteän omaisuuden myyntihintaan, kun se myydään käytettäväksi. |
| --- | --- |

(88)

Vähittäismyyjän elinkeinoveron oikeusperusta on Illinois’n lakikokoelma 35 (Illinois Compiled Statutes), jäljempänä ”ILCS”, 120 luku, 2 §, ja käyttöveron oikeusperusta on 35 ILCS, 105 luku, 3–45 §. Elinkeinoveron mukaan vero peritään henkilöiltä, jotka harjoittavat kiinteän henkilökohtaisen omaisuuden vähittäismyyntiä. Käyttöveron mukaan taas vähittäismyyjien on perittävä vero käyttäjiltä lisäämällä vero kiinteän omaisuuden myyntihintaan, kun se myydään käytettäväksi.

| (89) | Elinkeinovero oli tutkimusajanjaksolla 6,25 prosenttia kiinteän henkilökohtaisen omaisuuden myynnistä saadusta bruttotulosta; tähän lisätään Illinois’n piirikunnissa sovellettavat paikallisverot (35 ILCS, 120 luku, 2–10 §). |
| --- | --- |

(89)

Elinkeinovero oli tutkimusajanjaksolla 6,25 prosenttia kiinteän henkilökohtaisen omaisuuden myynnistä saadusta bruttotulosta; tähän lisätään Illinois’n piirikunnissa sovellettavat paikallisverot (35 ILCS, 120 luku, 2–10 §).

| (90) | Käyttövero oli tutkimusajanjaksolla 6,25 prosenttia joko kiinteän henkilökohtaisen omaisuuden myyntihinnasta tai kohtuullisesta markkina-arvosta; tähän lisätään Illinois’n piirikunnissa sovellettavat paikallisverot (35 ILCS, 105 luku, 3–10 §). |
| --- | --- |

(90)

Käyttövero oli tutkimusajanjaksolla 6,25 prosenttia joko kiinteän henkilökohtaisen omaisuuden myyntihinnasta tai kohtuullisesta markkina-arvosta; tähän lisätään Illinois’n piirikunnissa sovellettavat paikallisverot (35 ILCS, 105 luku, 3–10 §).

| (91) | Yritys, joka perii käyttöveroa myynnistään, maksaa veron Illinois’n veroviranomaisille (Illinois Department of Revenue) elinkeinoverona. |
| --- | --- |

(91)

Yritys, joka perii käyttöveroa myynnistään, maksaa veron Illinois’n veroviranomaisille (Illinois Department of Revenue) elinkeinoverona.

a)   Oikeusperusta

| (92) | Kun tarkastellaan elinkeinoveron perimistä biodieselistä ja biodieselsekoituksista, 35 ILCS, 120 luvun 2–10 §:ssä säädetään, että myynnistä, joka suoritetaan 1 päivän heinäkuuta 2003 jälkeen ja 31 päivään joulukuuta 2013 mennessä,






  i) | sekoitusten osalta, joissa on vähintään 1 prosentti ja enintään 10 prosenttia biodieseliä, peritään veroa ainoastaan 80 prosentista tuloista |
| --- | --- | --- |

(92)

Kun tarkastellaan elinkeinoveron perimistä biodieselistä ja biodieselsekoituksista, 35 ILCS, 120 luvun 2–10 §:ssä säädetään, että myynnistä, joka suoritetaan 1 päivän heinäkuuta 2003 jälkeen ja 31 päivään joulukuuta 2013 mennessä,

i)

sekoitusten osalta, joissa on vähintään 1 prosentti ja enintään 10 prosenttia biodieseliä, peritään veroa ainoastaan 80 prosentista tuloista

| ii) | 100-prosenttisen biodieselin ja biodieselsekoitusten osalta, jotka sisältävät yli 10 prosenttia mutta enintään 99 prosenttia biodieseliä, ei peritä elinkeinoveroa. |
| --- | --- |

ii)

100-prosenttisen biodieselin ja biodieselsekoitusten osalta, jotka sisältävät yli 10 prosenttia mutta enintään 99 prosenttia biodieseliä, ei peritä elinkeinoveroa.

| (93) | Käyttöveron perimiseen biodieselistä ja biodieselsekoituksista sovelletaan samoja osittaisia/täysiä vapautuksia kuin elinkeinoveron perimiseen (35 ILCS, 105 luku, 3–10 §). |
| --- | --- |

(93)

Käyttöveron perimiseen biodieselistä ja biodieselsekoituksista sovelletaan samoja osittaisia/täysiä vapautuksia kuin elinkeinoveron perimiseen (35 ILCS, 105 luku, 3–10 §).

| (94) | Elinkeinoveron ja käyttöveron vapautuksista säädetään myös edellä mainitussa lainsäädännössä, joka koskee muiden tuotteiden myynnistä saatuja tuloja. |
| --- | --- |

(94)

Elinkeinoveron ja käyttöveron vapautuksista säädetään myös edellä mainitussa lainsäädännössä, joka koskee muiden tuotteiden myynnistä saatuja tuloja.

b)   Kelpoisuus

| (95) | Kaikki biodieselpolttoaineen vähittäismyyjät tai ostajat voivat hakea edellä 92 ja 93 kappaleessa esitettyjä vapautuksia. |
| --- | --- |

(95)

Kaikki biodieselpolttoaineen vähittäismyyjät tai ostajat voivat hakea edellä 92 ja 93 kappaleessa esitettyjä vapautuksia.

c)   Käytännön toteutus

| (96) | 92 ja 93 kappaleessa mainittujen vapautusta koskevien säännösten mukaan käyttöveroa ei peritä biodieselin tai biodieselsekoitusten vähittäismyynnistä. Koska biodieselin tai biodieselsekoitusten vähittäismyynti on vapautettu käyttöverosta, yritysten, jotka myyvät biodieseliä tai biodieselsekoituksia (myös tuottajien/sekoittajien) vähittäismyyjille, ei tarvitse maksaa elinkeinoveroa biodieselin tai biodieselsekoitusten myynnistä. |
| --- | --- |

(96)

92 ja 93 kappaleessa mainittujen vapautusta koskevien säännösten mukaan käyttöveroa ei peritä biodieselin tai biodieselsekoitusten vähittäismyynnistä. Koska biodieselin tai biodieselsekoitusten vähittäismyynti on vapautettu käyttöverosta, yritysten, jotka myyvät biodieseliä tai biodieselsekoituksia (myös tuottajien/sekoittajien) vähittäismyyjille, ei tarvitse maksaa elinkeinoveroa biodieselin tai biodieselsekoitusten myynnistä.

d)   Päätelmät

| (97) | On selvää, että käyttöverosta tai elinkeinoverosta vapauttaminen edellyttää biodieselin tai biodieselsekoitusten myymistä. Näin ollen vapauttamisesta seuraavan hyödyn saa tuotteen kuluttaja. Perusasetuksen 1 artiklan 1 kohdan mukaan tasoitustullia ei voida ottaa käyttöön tuen tasaamiseksi, koska sitä ei myönnetty suoraan tai välillisesti tarkasteltavana olevan tuotteen valmistusta, tuotantoa, vientiä tai kuljetusta varten. |
| --- | --- |

(97)

On selvää, että käyttöverosta tai elinkeinoverosta vapauttaminen edellyttää biodieselin tai biodieselsekoitusten myymistä. Näin ollen vapauttamisesta seuraavan hyödyn saa tuotteen kuluttaja. Perusasetuksen 1 artiklan 1 kohdan mukaan tasoitustullia ei voida ottaa käyttöön tuen tasaamiseksi, koska sitä ei myönnetty suoraan tai välillisesti tarkasteltavana olevan tuotteen valmistusta, tuotantoa, vientiä tai kuljetusta varten.

| (98) | Yksi otokseen valittu, yhteistyössä toiminut yritys ei perinyt käyttöveroa biodieselin tai biodieselsekoitusten myynnistä vähittäismyyjille eikä näin ollen maksanut elinkeinoveroa tästä myynnistä. Edellä 97 kappaleessa esitettyjen päätelmien perusteella katsotaan kuitenkin, että yritykselle ei aiheutunut tasoitustoimenpiteiden alaista etua. |
| --- | --- |

(98)

Yksi otokseen valittu, yhteistyössä toiminut yritys ei perinyt käyttöveroa biodieselin tai biodieselsekoitusten myynnistä vähittäismyyjille eikä näin ollen maksanut elinkeinoveroa tästä myynnistä. Edellä 97 kappaleessa esitettyjen päätelmien perusteella katsotaan kuitenkin, että yritykselle ei aiheutunut tasoitustoimenpiteiden alaista etua.

3.6.   Missourin osavaltion biodieseltuottajien kannustinrahasto

a)   Oikeusperusta

| (99) | Vuonna 2002 Missourin osavaltion lain (142 luku, 142.031 §) mukaan perustettiin Missourin osavaltion biodieseltuottajien kannustinrahasto, jäljempänä ”rahasto”. Rahaston tarkoituksena on antaa taloudellista tukea Missourin biodieseltuottajille. |
| --- | --- |

(99)

Vuonna 2002 Missourin osavaltion lain (142 luku, 142.031 §) mukaan perustettiin Missourin osavaltion biodieseltuottajien kannustinrahasto, jäljempänä ”rahasto”. Rahaston tarkoituksena on antaa taloudellista tukea Missourin biodieseltuottajille.

| (100) | Kunakin verovuonna (1 päivästä heinäkuuta seuraavan vuoden 30 päivään kesäkuuta) Missourin maatalousministeriö antaa Missourin biodieseltuottajien, jäljempänä ’Missourin tuottajat’, käyttöön Missourin lainsäätäjän rahastoon myöntämät ja kuvernöörin allekirjoittamalla lainsäädännöllä hyväksytyt varat. |
| --- | --- |

(100)

Kunakin verovuonna (1 päivästä heinäkuuta seuraavan vuoden 30 päivään kesäkuuta) Missourin maatalousministeriö antaa Missourin biodieseltuottajien, jäljempänä ’Missourin tuottajat’, käyttöön Missourin lainsäätäjän rahastoon myöntämät ja kuvernöörin allekirjoittamalla lainsäädännöllä hyväksytyt varat.

b)   Kelpoisuus

| (101) | Tutkimusajanjakson alussa (1 päivänä huhtikuuta 2007) Missourin biodieseltuottajalla tarkoitettiin laitosta, joka tuotti biodieseliä ja






  i) | joka oli rekisteröitynyt Yhdysvaltojen ympäristönsuojeluvirastossa
  ja |
| --- | --- | --- |

(101)

Tutkimusajanjakson alussa (1 päivänä huhtikuuta 2007) Missourin biodieseltuottajalla tarkoitettiin laitosta, joka tuotti biodieseliä ja

i)

joka oli rekisteröitynyt Yhdysvaltojen ympäristönsuojeluvirastossa

ja

| ii) | jonka omistuksesta vähintään 51 prosenttia oli Missourin osavaltiossa sijoittautuneilla maataloustuottajilla, jotka toimivat aktiivisesti kaupallisessa maataloustuotannossa
  tai |
| --- | --- |

ii)

jonka omistuksesta vähintään 51 prosenttia oli Missourin osavaltiossa sijoittautuneilla maataloustuottajilla, jotka toimivat aktiivisesti kaupallisessa maataloustuotannossa

tai

| iii) | jonka käyttämästä raaka-aineesta vähintään 80 prosenttia oli peräisin Missourin osavaltiosta. Raaka-aineella tarkoitetaan Missourista peräisin olevaa maataloustuotetta (määritelty Missourin osavaltion lain 348.400 §:ssä). Määritelmään sisältyvät mm. maatalous- ja vihannestuotteet, joko sellaisina tai jalostettuina, jotka on tuotettu tai jalostettu tai joihin on muutoin saatu lisäarvoa Missourin osavaltiossa. |
| --- | --- |

iii)

jonka käyttämästä raaka-aineesta vähintään 80 prosenttia oli peräisin Missourin osavaltiosta. Raaka-aineella tarkoitetaan Missourista peräisin olevaa maataloustuotetta (määritelty Missourin osavaltion lain 348.400 §:ssä). Määritelmään sisältyvät mm. maatalous- ja vihannestuotteet, joko sellaisina tai jalostettuina, jotka on tuotettu tai jalostettu tai joihin on muutoin saatu lisäarvoa Missourin osavaltiossa.

| (102) | Edellytyksiä muutettiin 28 päivästä elokuuta 2007, jolloin edellä oleva iii alakohta korvattiin seuraavassa olevalla tekstillä ja lisättiin edellytys iv:






  (iii) | jonka käyttämästä raaka-aineesta vähintään 80 prosenttia oli peräisin Missourin osavaltiosta. Raaka-aineella tarkoitetaan maatalous-, puutarha-, viininviljely-, vihannes-, vesiviljely-, karja-, metsä- tai siipikarjatuotetta joko sellaisenaan tai jalostettuna |
| --- | --- | --- |

(102)

Edellytyksiä muutettiin 28 päivästä elokuuta 2007, jolloin edellä oleva iii alakohta korvattiin seuraavassa olevalla tekstillä ja lisättiin edellytys iv:

(iii)

jonka käyttämästä raaka-aineesta vähintään 80 prosenttia oli peräisin Missourin osavaltiosta. Raaka-aineella tarkoitetaan maatalous-, puutarha-, viininviljely-, vihannes-, vesiviljely-, karja-, metsä- tai siipikarjatuotetta joko sellaisenaan tai jalostettuna

| (iv) | joka täyttää kaikki seuraavat edellytykset:






  — | laitos on rekisteröity Missourin maatalousministeriössä 1 päivään syyskuuta 2007 mennessä |
| --- | --- | --- |

(iv)

joka täyttää kaikki seuraavat edellytykset:

—

laitos on rekisteröity Missourin maatalousministeriössä 1 päivään syyskuuta 2007 mennessä

| — | laitoksen rakentaminen on aloitettu ennen 1 päivää marraskuuta 2007 ja |
| --- | --- |

—

laitoksen rakentaminen on aloitettu ennen 1 päivää marraskuuta 2007 ja

| — | biodieselin tuotanto on aloitettu ennen 1 päivää maaliskuuta 2009. |
| --- | --- |

—

biodieselin tuotanto on aloitettu ennen 1 päivää maaliskuuta 2009.

c)   Käytännön toteutus

| (103) | Avustuksen saamiseksi rahastosta Missourin tuottajalla on mm. oltava lisenssi. Missourin tuottajalle myönnetään lisenssi, kun se täyttää edellä mainitut perusteet ja toimittaa Missourin maatalousministeriölle lisätietoja, esimerkiksi yrityksen USEPA-numeron ja liittovaltion työnantajanumeron. Lisenssi tulee voimaan päivästä, jona Missourin maatalousministeriö on saanut kaikki vaaditut tiedot, ja sen voimassaolo päättyy, kun Missourin tuottaja on saanut avustusta 60 kuukautta tai ei enää täytä saamisen edellytyksiä. |
| --- | --- |

(103)

Avustuksen saamiseksi rahastosta Missourin tuottajalla on mm. oltava lisenssi. Missourin tuottajalle myönnetään lisenssi, kun se täyttää edellä mainitut perusteet ja toimittaa Missourin maatalousministeriölle lisätietoja, esimerkiksi yrityksen USEPA-numeron ja liittovaltion työnantajanumeron. Lisenssi tulee voimaan päivästä, jona Missourin maatalousministeriö on saanut kaikki vaaditut tiedot, ja sen voimassaolo päättyy, kun Missourin tuottaja on saanut avustusta 60 kuukautta tai ei enää täytä saamisen edellytyksiä.

| (104) | Kun lisenssi on myönnetty, Missourin tuottaja voi hakea tuottajan kannustinavustusta pyytämällä kuukausittaista avustushakulomaketta maatalousministeriön biodieseltuottajien kannustinrahastosta. Saadakseen tuottajan kannustusavustuksen tietyltä kuukaudelta Missourin tuottajan on täytettävä avustushakulomake. |
| --- | --- |

(104)

Kun lisenssi on myönnetty, Missourin tuottaja voi hakea tuottajan kannustinavustusta pyytämällä kuukausittaista avustushakulomaketta maatalousministeriön biodieseltuottajien kannustinrahastosta. Saadakseen tuottajan kannustusavustuksen tietyltä kuukaudelta Missourin tuottajan on täytettävä avustushakulomake.

| (105) | Missourin tuottajan on toimitettava täytetty hakulomake Missourin maatalousministeriöön viimeistään 15 päivän kuluessa sen kuukauden viimeisestä päivästä, jolle avustusta haetaan. Määräajan jälkeen jätetyt hakemukset hylätään automaattisesti. |
| --- | --- |

(105)

Missourin tuottajan on toimitettava täytetty hakulomake Missourin maatalousministeriöön viimeistään 15 päivän kuluessa sen kuukauden viimeisestä päivästä, jolle avustusta haetaan. Määräajan jälkeen jätetyt hakemukset hylätään automaattisesti.

| (106) | Kunkin kuukausittaisen avustuksen määrä lasketaan määrittämällä ensin Missourin maataloustuotteista tuotetun tukikelpoisen biodieselin gallonamäärä verovuoden edeltävänä kuukautena maatalousministeriön todistuksen mukaan. Määrä kerrotaan tämän jälkeen gallonaa kohti vahvistetulla hyvityksellä (osavaltion lain 142.0131 § ja osavaltion säännöstön 2 osasto, 110-2.010). Jokainen Missourin tuottaja on oikeutettu kunakin verovuonna kokonaisavustukseen, jonka suuruus on 0,30 dollaria gallonaa kohti ensimmäiseltä tukikelpoisen biodieselin 15 miljoonalta gallonalta, joka on tuotettu Missourin maataloustuotteista verovuonna, sekä 0,10 dollaria gallonaa kohti seuraavalta tukikelpoisen biodieselin 15 miljoonalta gallonalta, joka on tuotettu Missourin maataloustuotteista verovuonna. Missourin tuottajan tuottamaa tukeen oikeutettua biodieseliä, jonka määrä ylittää 30 miljoonaa gallonaa verovuonna, ei oteta huomioon avustuksen laskennassa. |
| --- | --- |

(106)

Kunkin kuukausittaisen avustuksen määrä lasketaan määrittämällä ensin Missourin maataloustuotteista tuotetun tukikelpoisen biodieselin gallonamäärä verovuoden edeltävänä kuukautena maatalousministeriön todistuksen mukaan. Määrä kerrotaan tämän jälkeen gallonaa kohti vahvistetulla hyvityksellä (osavaltion lain 142.0131 § ja osavaltion säännöstön 2 osasto, 110-2.010). Jokainen Missourin tuottaja on oikeutettu kunakin verovuonna kokonaisavustukseen, jonka suuruus on 0,30 dollaria gallonaa kohti ensimmäiseltä tukikelpoisen biodieselin 15 miljoonalta gallonalta, joka on tuotettu Missourin maataloustuotteista verovuonna, sekä 0,10 dollaria gallonaa kohti seuraavalta tukikelpoisen biodieselin 15 miljoonalta gallonalta, joka on tuotettu Missourin maataloustuotteista verovuonna. Missourin tuottajan tuottamaa tukeen oikeutettua biodieseliä, jonka määrä ylittää 30 miljoonaa gallonaa verovuonna, ei oteta huomioon avustuksen laskennassa.

| (107) | Jos käytettävissä olevat varat eivät riitä siihen, että kaikille Missourin tuottajille voitaisiin maksaa laissa sallittu suurin kuukausiavustus, käytettävissä olevat varat jaetaan niin, että kukin Missourin tuottaja saa varoista osan, joka on suhteutettu kyseisenä kuukautena kaikkien Missourin tuottajien tukikelpoiseen biodieselin tuotantoon. |
| --- | --- |

(107)

Jos käytettävissä olevat varat eivät riitä siihen, että kaikille Missourin tuottajille voitaisiin maksaa laissa sallittu suurin kuukausiavustus, käytettävissä olevat varat jaetaan niin, että kukin Missourin tuottaja saa varoista osan, joka on suhteutettu kyseisenä kuukautena kaikkien Missourin tuottajien tukikelpoiseen biodieselin tuotantoon.

| (108) | Missourin maatalousministeriö pyrkii maksamaan kunkin kuukauden kaikki avustukset 30 päivän kuluessa avustushakemuksen saamisesta ja hyväksymisestä. |
| --- | --- |

(108)

Missourin maatalousministeriö pyrkii maksamaan kunkin kuukauden kaikki avustukset 30 päivän kuluessa avustushakemuksen saamisesta ja hyväksymisestä.

d)   Päätelmät

| (109) | Järjestelmää pidetään perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuna tukena, koska Missourin osavaltion viranomaiset (15) myöntävät järjestelmän kautta taloudellista tukea varojen suorina siirtoina. Avustuksista on etua niitä saaville yrityksille. |
| --- | --- |

(109)

Järjestelmää pidetään perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuna tukena, koska Missourin osavaltion viranomaiset (15) myöntävät järjestelmän kautta taloudellista tukea varojen suorina siirtoina. Avustuksista on etua niitä saaville yrityksille.

| (110) | Järjestelmää sovelletaan vain biodieselin tuottajiin, minkä vuoksi sitä pidetään perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena. |
| --- | --- |

(110)

Järjestelmää sovelletaan vain biodieselin tuottajiin, minkä vuoksi sitä pidetään perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena.

e)   Tuen määrän laskeminen

| (111) | Yksi otokseen valituista yhteistyössä toimineista viejistä sai etua järjestelmästä tutkimusajanjaksolla. Tutkimusajanjaksolla saatujen avustusten määrä on jaettu tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaismyynnille tutkimusajanjaksolla. Tästä järjestelmästä saatujen tasoitustullien käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä arvo-osuutena ilmaistuna on tämän yrityksen osalta 3,8 prosenttia. |
| --- | --- |

(111)

Yksi otokseen valituista yhteistyössä toimineista viejistä sai etua järjestelmästä tutkimusajanjaksolla. Tutkimusajanjaksolla saatujen avustusten määrä on jaettu tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaismyynnille tutkimusajanjaksolla. Tästä järjestelmästä saatujen tasoitustullien käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä arvo-osuutena ilmaistuna on tämän yrityksen osalta 3,8 prosenttia.

3.7.   Pohjois-Dakotan osavaltion biopolttoainekumppanuusohjelma paikallisyhteisöjen kasvurahoituksen lainaohjelman täydentäjänä (PACE)

| (112) | Biopolttoaineiden PACE-järjestelmää, joka tuli voimaan heinäkuussa 2007, edelsi biodieselkumppanuusohjelma paikallisten yhteisöjen kasvurahoituksen lainaohjelman täydentäjänä (biodiesel-PACE), joka oli voimassa heinäkuusta 2005 kesäkuuhun 2007. |
| --- | --- |

(112)

Biopolttoaineiden PACE-järjestelmää, joka tuli voimaan heinäkuussa 2007, edelsi biodieselkumppanuusohjelma paikallisten yhteisöjen kasvurahoituksen lainaohjelman täydentäjänä (biodiesel-PACE), joka oli voimassa heinäkuusta 2005 kesäkuuhun 2007.

a)   Oikeusperusta

| (113) | Pohjois-Dakotan lainsäätäjä perusti vuonna 2005 biodiesel-PACE-järjestelmän, joka vahvistettiin Pohjois-Dakotan säännöstöllä (North Dakota Century Code) 6-09.17 (Biodiesel Partnership in Assisting Community Expansion). Säännöstön nojalla perustettiin biodieselkumppanuusohjelma täydentämään paikallisten yhteisöjen kasvuun tarkoitettua rahastoa, jäljempänä ’rahasto’. |
| --- | --- |

(113)

Pohjois-Dakotan lainsäätäjä perusti vuonna 2005 biodiesel-PACE-järjestelmän, joka vahvistettiin Pohjois-Dakotan säännöstöllä (North Dakota Century Code) 6-09.17 (Biodiesel Partnership in Assisting Community Expansion). Säännöstön nojalla perustettiin biodieselkumppanuusohjelma täydentämään paikallisten yhteisöjen kasvuun tarkoitettua rahastoa, jäljempänä ’rahasto’.

| (114) | Vuonna 2007 senaatin lain nro 2180 hyväksymisen jälkeen edellä mainittua Pohjois-Dakotan säännöstöä 6-09.17 muutettiin, ja biodiesel-PACE-järjestelmän muutos tuli voimaan heinäkuussa 2007, jolloin sen uudeksi nimeksi tuli biopolttoaineiden PACE-järjestelmä. |
| --- | --- |

(114)

Vuonna 2007 senaatin lain nro 2180 hyväksymisen jälkeen edellä mainittua Pohjois-Dakotan säännöstöä 6-09.17 muutettiin, ja biodiesel-PACE-järjestelmän muutos tuli voimaan heinäkuussa 2007, jolloin sen uudeksi nimeksi tuli biopolttoaineiden PACE-järjestelmä.

b)   Kelpoisuus

| (115) | Biodiesel-PACE-järjestelmän mukaan biodieselin tuotantolaitos oli oikeutettu saamaan rahoitusta rahastosta. |
| --- | --- |

(115)

Biodiesel-PACE-järjestelmän mukaan biodieselin tuotantolaitos oli oikeutettu saamaan rahoitusta rahastosta.

| (116) | Biodieselin tuotantolaitoksella tarkoitettiin yritystä, osakeyhtiötä, kumppanuusjärjestelyä, yksityishenkilöä tai järjestöä, joka tuottaa dieselpolttoainetta, joka sisältää vähintään 5 prosenttia biodieseliä ja täyttää ASTM:n hyväksymät tekniset eritelmät. |
| --- | --- |

(116)

Biodieselin tuotantolaitoksella tarkoitettiin yritystä, osakeyhtiötä, kumppanuusjärjestelyä, yksityishenkilöä tai järjestöä, joka tuottaa dieselpolttoainetta, joka sisältää vähintään 5 prosenttia biodieseliä ja täyttää ASTM:n hyväksymät tekniset eritelmät.

| (117) | Rahoitusta annettiin korkoprosentin alennuksina lainoista, jotka kaupallinen rahoituslaitos antoi yhdessä Bank of North Dakotan kanssa. Bank of North Dakota on osavaltion laitos. Lainan ottajille voitiin myöntää 5 prosentin koronalennus lainan korosta. Yksittäinen biodieselin tuotantolaitos voi saada yhteensä enintään 400 000 dollaria koronalennuksia lainaa kohti. |
| --- | --- |

(117)

Rahoitusta annettiin korkoprosentin alennuksina lainoista, jotka kaupallinen rahoituslaitos antoi yhdessä Bank of North Dakotan kanssa. Bank of North Dakota on osavaltion laitos. Lainan ottajille voitiin myöntää 5 prosentin koronalennus lainan korosta. Yksittäinen biodieselin tuotantolaitos voi saada yhteensä enintään 400 000 dollaria koronalennuksia lainaa kohti.

| (118) | Biopolttoaineiden PACE-järjestelmä perustettiin, jotta voitiin myöntää lainojen koronalennuksia biodieselin ja etanolin tuotantolaitoksille, karjankasvatustoimintaan, biopolttoaineen vähittäismyyjille ja viljankäsittelylaitoksille. Järjestelmästä voivat saada tukea biodieselin tuotantolaitokset, jotka täyttävät tukikelpoisuuskriteerit. |
| --- | --- |

(118)

Biopolttoaineiden PACE-järjestelmä perustettiin, jotta voitiin myöntää lainojen koronalennuksia biodieselin ja etanolin tuotantolaitoksille, karjankasvatustoimintaan, biopolttoaineen vähittäismyyjille ja viljankäsittelylaitoksille. Järjestelmästä voivat saada tukea biodieselin tuotantolaitokset, jotka täyttävät tukikelpoisuuskriteerit.

c)   Käytännön toteutus

| (119) | Rahaston varoja käytetään alentamaan lainanottajan korkoprosenttia lainoista, jotka on myöntänyt paikallinen lainaaja ja Bank of North Dakota, jäljempänä ”BND”, joka on Pohjois-Dakotan osavaltion omistuksessa oleva julkinen laitos. Laina käsitellään paikallisessa lainanantolaitoksessa – pankissa, säästö- ja lainayhdistyksessä, luotto-osuuskunnassa tai maatilojen luottolaitoksessa – joka pyytää BND:n osallistumista. Paikalliset lainanantolaitokset voivat olla julkisia tai yksityisiä. Yhdessä lainanottajan kanssa lainanantaja ja BND vahvistavat lainan ehdot, myös korkoprosentin. Tämän jälkeen pääasiallinen lainanantaja pyytää, että rahastosta myönnetään varoja koronalennukseen. Hakuprosessissa pääasiallinen lainanantaja (yleensä yksityinen pankki) tekee hakemuksen BND:lle. |
| --- | --- |

(119)

Rahaston varoja käytetään alentamaan lainanottajan korkoprosenttia lainoista, jotka on myöntänyt paikallinen lainaaja ja Bank of North Dakota, jäljempänä ”BND”, joka on Pohjois-Dakotan osavaltion omistuksessa oleva julkinen laitos. Laina käsitellään paikallisessa lainanantolaitoksessa – pankissa, säästö- ja lainayhdistyksessä, luotto-osuuskunnassa tai maatilojen luottolaitoksessa – joka pyytää BND:n osallistumista. Paikalliset lainanantolaitokset voivat olla julkisia tai yksityisiä. Yhdessä lainanottajan kanssa lainanantaja ja BND vahvistavat lainan ehdot, myös korkoprosentin. Tämän jälkeen pääasiallinen lainanantaja pyytää, että rahastosta myönnetään varoja koronalennukseen. Hakuprosessissa pääasiallinen lainanantaja (yleensä yksityinen pankki) tekee hakemuksen BND:lle.

| (120) | Yritys maksaa lainaa alennetulla korolla pääasialliselle lainanantajalle. Lainanantaja saa BND:ltä ”normaalilla” korkoprosentilla maksettavaksi tulevan ja yrityksen maksaman alennetun määrän välisen erotuksen. |
| --- | --- |

(120)

Yritys maksaa lainaa alennetulla korolla pääasialliselle lainanantajalle. Lainanantaja saa BND:ltä ”normaalilla” korkoprosentilla maksettavaksi tulevan ja yrityksen maksaman alennetun määrän välisen erotuksen.

| (121) | Sekä Biodiesel-PACE-järjestelmä että Biopolttoaineiden PACE-järjestelmä pannaan täytäntöön kahdessa edeltävässä kappaleessa esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

(121)

Sekä Biodiesel-PACE-järjestelmä että Biopolttoaineiden PACE-järjestelmä pannaan täytäntöön kahdessa edeltävässä kappaleessa esitetyllä tavalla.

d)   Päätelmät

| (122) | Pohjois-Dakotan viranomaiset osallistuvat biodiesel-PACE-järjestelmän ja biopolttoaineiden PACE-järjestelmän rahoitukseen, koska ne suorittavat maksuja rahoitusmekanismiin (biodiesel- ja biopolttoaineiden kumppanuusohjelma täydentämään paikallisten yhteisöjen kasvuun tarkoitettua rahastoa). Rahastosta rahoitetaan osa yrityksen lainankorkojen maksusta. Molemmista järjestelmistä rahoitusta voivat saada vain mm. biodieselin valmistajat. Näin ollen molemmat järjestelmät ovat perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan erityisiä. Järjestelmää hyödyntävät yritykset saavat etua alennettujen korkomaksujen muodossa. |
| --- | --- |

(122)

Pohjois-Dakotan viranomaiset osallistuvat biodiesel-PACE-järjestelmän ja biopolttoaineiden PACE-järjestelmän rahoitukseen, koska ne suorittavat maksuja rahoitusmekanismiin (biodiesel- ja biopolttoaineiden kumppanuusohjelma täydentämään paikallisten yhteisöjen kasvuun tarkoitettua rahastoa). Rahastosta rahoitetaan osa yrityksen lainankorkojen maksusta. Molemmista järjestelmistä rahoitusta voivat saada vain mm. biodieselin valmistajat. Näin ollen molemmat järjestelmät ovat perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan erityisiä. Järjestelmää hyödyntävät yritykset saavat etua alennettujen korkomaksujen muodossa.

e)   Tuen määrän laskeminen

| (123) | Yksi yritys sai etua biodiesel-PACE-järjestelmästä tutkimusajanjaksolla. Yrityksen saamaa etua pidetään kuitenkin vähäpätöisenä, koska se oli alle 0,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(123)

Yksi yritys sai etua biodiesel-PACE-järjestelmästä tutkimusajanjaksolla. Yrityksen saamaa etua pidetään kuitenkin vähäpätöisenä, koska se oli alle 0,1 prosenttia.

3.8.   Pohjois-Dakotan osavaltion biodieselin tuotantolaitteille myönnettävä verohyvitys

a)   Oikeusperusta

| (124) | Pohjois-Dakotan yritysverotusta koskeva oikeusperusta sisältyy Pohjois-Dakotan perustuslain X artiklan 3 jakso:ään ja Pohjois-Dakotan säännöstön 57-38-30 jakso:ään. Järjestelmän mukainen verohyvitys, joka voidaan myöntää laitteiden biodieseljälkiasennukseen, perustuu säännöstön 57-38-30.6 §:ään. |
| --- | --- |

(124)

Pohjois-Dakotan yritysverotusta koskeva oikeusperusta sisältyy Pohjois-Dakotan perustuslain X artiklan 3 jakso:ään ja Pohjois-Dakotan säännöstön 57-38-30 jakso:ään. Järjestelmän mukainen verohyvitys, joka voidaan myöntää laitteiden biodieseljälkiasennukseen, perustuu säännöstön 57-38-30.6 §:ään.

b)   Kelpoisuus

| (125) | Veronmaksajan on oltava yritys, joka on tuloverovelvollinen Pohjois-Dakotassa. |
| --- | --- |

(125)

Veronmaksajan on oltava yritys, joka on tuloverovelvollinen Pohjois-Dakotassa.

c)   Käytännön toteutus

| (126) | Tuloverohyvityksellä kuitataan verovelvoitteita 10 prosenttia vuodessa viiden vuoden ajan suorista kustannuksista, joita veronmaksajalle on aiheutunut 31 päivän joulukuuta 2002 jälkeen. Kustannuksilla tarkoitetaan veronmaksajan suoria kustannuksia, jotka ovat aiheutuneet osavaltiossa sijaitsevan olemassa olevan laitoksen laitteiden mukauttamisesta tai lisäämisestä tai uuden laitoksen mukauttamisesta niin, että siinä voitaisiin tuottaa tai sekoittaa dieselpolttoainetta, jonka biodieselpitoisuus on vähintään 2 prosenttia. |
| --- | --- |

(126)

Tuloverohyvityksellä kuitataan verovelvoitteita 10 prosenttia vuodessa viiden vuoden ajan suorista kustannuksista, joita veronmaksajalle on aiheutunut 31 päivän joulukuuta 2002 jälkeen. Kustannuksilla tarkoitetaan veronmaksajan suoria kustannuksia, jotka ovat aiheutuneet osavaltiossa sijaitsevan olemassa olevan laitoksen laitteiden mukauttamisesta tai lisäämisestä tai uuden laitoksen mukauttamisesta niin, että siinä voitaisiin tuottaa tai sekoittaa dieselpolttoainetta, jonka biodieselpitoisuus on vähintään 2 prosenttia.

d)   Päätelmät

| (127) | Järjestelmää sovelletaan ainoastaan veronmaksajiin, jotka mukauttavat tai lisäävät osavaltiossa sijaitsevan olemassa olevan laitoksen laitteita tai mukauttavat uuden laitoksen niin, että siinä voitaisiin tuottaa tai sekoittaa dieselpolttoainetta, jonka biodieselpitoisuus on vähintään 2 prosenttia. Näin ollen järjestelmä on perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan erityinen. Katsotaan, että järjestelmästä maksetaan tukea perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaisesti, koska julkisista tuloista, jotka muuten olisi maksettava (yritysten tulovero), luovutaan tai niitä ei kanneta. Yrityksen alemmasta verovelvoitteesta koituu hyötyä. |
| --- | --- |

(127)

Järjestelmää sovelletaan ainoastaan veronmaksajiin, jotka mukauttavat tai lisäävät osavaltiossa sijaitsevan olemassa olevan laitoksen laitteita tai mukauttavat uuden laitoksen niin, että siinä voitaisiin tuottaa tai sekoittaa dieselpolttoainetta, jonka biodieselpitoisuus on vähintään 2 prosenttia. Näin ollen järjestelmä on perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan erityinen. Katsotaan, että järjestelmästä maksetaan tukea perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaisesti, koska julkisista tuloista, jotka muuten olisi maksettava (yritysten tulovero), luovutaan tai niitä ei kanneta. Yrityksen alemmasta verovelvoitteesta koituu hyötyä.

e)   Tuen määrän laskeminen

| (128) | Yksi yritys hyödynsi järjestelmää tutkimusajanjaksolla. Yrityksen saamaa etua pidetään kuitenkin vähäpätöisenä, koska se oli alle 0,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(128)

Yksi yritys hyödynsi järjestelmää tutkimusajanjaksolla. Yrityksen saamaa etua pidetään kuitenkin vähäpätöisenä, koska se oli alle 0,1 prosenttia.

3.9.   Pohjois-Dakotan osavaltion biodieselin tuloverohyvitys

a)   Oikeusperusta

| (129) | Biodieselin sekoittamisesta myönnettävä verohyvitys perustuu Pohjois-Dakotan säännöstön 57-38-01.22 §:ään. |
| --- | --- |

(129)

Biodieselin sekoittamisesta myönnettävä verohyvitys perustuu Pohjois-Dakotan säännöstön 57-38-01.22 §:ään.

b)   Kelpoisuus

| (130) | Veronmaksajan on oltava Pohjois-Dakotan tuloveron alainen, ja sillä on oltava osavaltion veroviraston (State Tax Commissioner’s Office) myöntämä voimassa oleva lisenssi, jonka mukaan se on polttoaineen toimittaja, joka sekoittaa biodieselpolttoainetta Pohjois-Dakotan säännöstön (57-43.2-05(1) §) mukaisesti. |
| --- | --- |

(130)

Veronmaksajan on oltava Pohjois-Dakotan tuloveron alainen, ja sillä on oltava osavaltion veroviraston (State Tax Commissioner’s Office) myöntämä voimassa oleva lisenssi, jonka mukaan se on polttoaineen toimittaja, joka sekoittaa biodieselpolttoainetta Pohjois-Dakotan säännöstön (57-43.2-05(1) §) mukaisesti.

c)   Käytännön toteutus

| (131) | Veronmaksaja voi saada hyvitystä verovelvoitteestaan 0,05 dollaria sekoitettua biodieselpolttoainegallonaa kohti, edellyttäen että biodieselpitoisuus on vähintään 5 prosenttia (B5). |
| --- | --- |

(131)

Veronmaksaja voi saada hyvitystä verovelvoitteestaan 0,05 dollaria sekoitettua biodieselpolttoainegallonaa kohti, edellyttäen että biodieselpitoisuus on vähintään 5 prosenttia (B5).

d)   Päätelmät

| (132) | Katsotaan, että järjestelmästä maksetaan tukea perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaisesti, koska julkisista tuloista, jotka muuten olisi maksettava (yritysten tulovero), luovutaan tai niitä ei kanneta. Yrityksen alemmasta verovelvoitteesta koituu hyötyä. |
| --- | --- |

(132)

Katsotaan, että järjestelmästä maksetaan tukea perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaisesti, koska julkisista tuloista, jotka muuten olisi maksettava (yritysten tulovero), luovutaan tai niitä ei kanneta. Yrityksen alemmasta verovelvoitteesta koituu hyötyä.

e)   Tuen määrän laskeminen

| (133) | Yksi yritys hyödynsi järjestelmää tutkimusajanjaksolla. Yrityksen saamaa etua pidetään kuitenkin vähäpätöisenä, koska se oli alle 0,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(133)

Yksi yritys hyödynsi järjestelmää tutkimusajanjaksolla. Yrityksen saamaa etua pidetään kuitenkin vähäpätöisenä, koska se oli alle 0,1 prosenttia.

3.10.   Texasin osavaltion etanoli- ja biodieselsekoituksen verovapautus

| (134) | Texasin säännöstön mukaan moottoripolttoaineista, myös dieselpolttoaineesta, on maksettava osavaltion valmisteveroa. Dieselpolttoaineesta maksettava osavaltion vero on lain mukaan lisättävä myyntihintaan kunkin myynnin yhteydessä, joten veron maksaa viime kädessä henkilö, joka käyttää tai kuluttaa polttoaineen. Biodieseliä käsitellään erillisenä tuotteena Texasin osavaltion lainsäädännössä. Kyseessä ei ole verotettava tuote. Tämä merkitsee sitä, että biodieselin tuottajien ei tarvitse periä ostajalta veroa osavaltion veroviranomaisten puolesta. Pääteltiin, että biodieselin tuottajat eivät saa etua Texasin osavaltion etanoli- ja biodieselsekoituksen verovapautuksesta ja että sikäli kuin kenellekään osavaltiossa koituu hyötyä siitä, että Texasin lainsäädännössä päätetään olla verottamatta tiettyä tuotetta, hyöty koituu loppukäyttäjälle. Näin ollen järjestelmän ei katsota johtavan tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoon. |
| --- | --- |

(134)

Texasin säännöstön mukaan moottoripolttoaineista, myös dieselpolttoaineesta, on maksettava osavaltion valmisteveroa. Dieselpolttoaineesta maksettava osavaltion vero on lain mukaan lisättävä myyntihintaan kunkin myynnin yhteydessä, joten veron maksaa viime kädessä henkilö, joka käyttää tai kuluttaa polttoaineen. Biodieseliä käsitellään erillisenä tuotteena Texasin osavaltion lainsäädännössä. Kyseessä ei ole verotettava tuote. Tämä merkitsee sitä, että biodieselin tuottajien ei tarvitse periä ostajalta veroa osavaltion veroviranomaisten puolesta. Pääteltiin, että biodieselin tuottajat eivät saa etua Texasin osavaltion etanoli- ja biodieselsekoituksen verovapautuksesta ja että sikäli kuin kenellekään osavaltiossa koituu hyötyä siitä, että Texasin lainsäädännössä päätetään olla verottamatta tiettyä tuotetta, hyöty koituu loppukäyttäjälle. Näin ollen järjestelmän ei katsota johtavan tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoon.

3.11.   Texasin osavaltion etanoli- ja biodieselpolttoaineen tuotantokannustinohjelma

a)   Oikeusperusta

| (135) | Texasin maataloussäännöstön 16 luku, polttoaineena käytettävää etanolia ja biodieseliä koskeva kannustinohjelma ja polttoaineena käytettävää etanolia ja biodieseliä koskevan kannustinohjelman suuntaviivat. |
| --- | --- |

(135)

Texasin maataloussäännöstön 16 luku, polttoaineena käytettävää etanolia ja biodieseliä koskeva kannustinohjelma ja polttoaineena käytettävää etanolia ja biodieseliä koskevan kannustinohjelman suuntaviivat.

b)   Kelpoisuus

| (136) | Järjestelmästä myönnetään avustusta tukikelpoisille yrityksille, jotka tuottavat etanolia ja biodieseliä. Tuottajan, joka haluaa saada avustusta, on toimitettava hakemus, jossa vahvistetaan seuraavat: |
| --- | --- |

(136)

| 1) | laitoksessa voidaan tuottaa etanolia tai biodieseliä polttoaineeksi |
| --- | --- |

1)

laitoksessa voidaan tuottaa etanolia tai biodieseliä polttoaineeksi

| 2) | tuottaja on tehnyt merkittäviä investointeja laitokseen ja |
| --- | --- |

2)

tuottaja on tehnyt merkittäviä investointeja laitokseen ja

| 3) | laitos on pysyvästi sijoittautunut Texasiin. |
| --- | --- |

3)

laitos on pysyvästi sijoittautunut Texasiin.

c)   Käytännön toteutus

| (137) | Järjestelmän mukaan tuottaja, joka maksaa 3,2 centin maksun rekisteröidyssä laitoksessa tuotettua biodieselgallonaa kohti, saa 20 centiä kussakin rekisteröidyssä laitoksessa tuotettua biodieselgallonaa kohti kymmenen vuoden ajan laitoksen tuotantotoiminnan alkamisesta. |
| --- | --- |

(137)

Järjestelmän mukaan tuottaja, joka maksaa 3,2 centin maksun rekisteröidyssä laitoksessa tuotettua biodieselgallonaa kohti, saa 20 centiä kussakin rekisteröidyssä laitoksessa tuotettua biodieselgallonaa kohti kymmenen vuoden ajan laitoksen tuotantotoiminnan alkamisesta.

| (138) | Rekisteröidyn laitoksen on toimitettava kuukausittainen tuotantoraportti ja neljännesvuosittainen raportti, jonka on vahvistanut hyväksytty tilintarkastaja. Neljännesvuosittaisen raportin toimittamisen jälkeen laitos maksaa 3,2 centin maksun gallonaa kohti. Maksu kerrotaan 5,25:llä, jolloin laitokselle myönnettävä avustus on 20 centiä gallonaa kohti. Tuotantoraja avustuksen saamiseksi on ensimmäiset 18 miljoonaa gallonaa vuodessa laitosta kohti. |
| --- | --- |

(138)

Rekisteröidyn laitoksen on toimitettava kuukausittainen tuotantoraportti ja neljännesvuosittainen raportti, jonka on vahvistanut hyväksytty tilintarkastaja. Neljännesvuosittaisen raportin toimittamisen jälkeen laitos maksaa 3,2 centin maksun gallonaa kohti. Maksu kerrotaan 5,25:llä, jolloin laitokselle myönnettävä avustus on 20 centiä gallonaa kohti. Tuotantoraja avustuksen saamiseksi on ensimmäiset 18 miljoonaa gallonaa vuodessa laitosta kohti.

| (139) | Järjestelmä tuli voimaan syyskuussa 2003, mutta ensimmäiset maksut järjestelmästä suoritettiin vasta kesäkuussa 2006, koska varoja oli myönnetty vasta verovuodelle, joka ulottui syyskuusta 2005 elokuuhun 2006. Järjestelmä ei ole ollut toiminnassa 31 päivän elokuuta 2007 jälkeen, koska Texasin lainsäätäjä lopetti järjestelmän rahoituksen määrärahakaudesta 2008–2009 (syyskuu 2007–elokuu 2009). Lainsäädännöllisesti järjestelmä on edelleen olemassa Texasissa. Yhden asianomaisen yrityksen havaittiin saaneen järjestelmästä etuutta tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(139)

Järjestelmä tuli voimaan syyskuussa 2003, mutta ensimmäiset maksut järjestelmästä suoritettiin vasta kesäkuussa 2006, koska varoja oli myönnetty vasta verovuodelle, joka ulottui syyskuusta 2005 elokuuhun 2006. Järjestelmä ei ole ollut toiminnassa 31 päivän elokuuta 2007 jälkeen, koska Texasin lainsäätäjä lopetti järjestelmän rahoituksen määrärahakaudesta 2008–2009 (syyskuu 2007–elokuu 2009). Lainsäädännöllisesti järjestelmä on edelleen olemassa Texasissa. Yhden asianomaisen yrityksen havaittiin saaneen järjestelmästä etuutta tutkimusajanjaksolla.

d)   Päätelmät

| (140) | Järjestelmää pidetään perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuna tukena, koska Texasin osavaltion viranomaiset myöntävät järjestelmän kautta taloudellista tukea varojen suorina siirtoina. Tuesta koituu etuutta sitä saaville yrityksille perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Järjestelmän soveltaminen on rajattu mm. biodieselin tuottajiin, minkä vuoksi sitä pidetään perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena. |
| --- | --- |

(140)

Järjestelmää pidetään perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuna tukena, koska Texasin osavaltion viranomaiset myöntävät järjestelmän kautta taloudellista tukea varojen suorina siirtoina. Tuesta koituu etuutta sitä saaville yrityksille perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Järjestelmän soveltaminen on rajattu mm. biodieselin tuottajiin, minkä vuoksi sitä pidetään perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena.

e)   Tuen määrän laskeminen

| (141) | Yksi yritys hyödynsi järjestelmää tutkimusajanjaksolla. Tuen määrä laskettiin tutkimusajanjaksolla saatujen maksujen perusteella. Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen saamisesta välttämättä aiheutuvat maksut vähennettiin saadusta tuesta, ja näin saatiin tuen määrä (osoittaja). |
| --- | --- |

(141)

Yksi yritys hyödynsi järjestelmää tutkimusajanjaksolla. Tuen määrä laskettiin tutkimusajanjaksolla saatujen maksujen perusteella. Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen saamisesta välttämättä aiheutuvat maksut vähennettiin saadusta tuesta, ja näin saatiin tuen määrä (osoittaja).

| (142) | Tuen määrä on jaettu asianomaisen yrityksen biodieselin kokonaismyynnille (nimittäjä) tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(142)

Tuen määrä on jaettu asianomaisen yrityksen biodieselin kokonaismyynnille (nimittäjä) tutkimusajanjaksolla.

| (143) | Asianomainen yritys sai tutkimusajanjaksolla tukea tästä järjestelmästä 0,3 prosenttia. |
| --- | --- |

(143)

Asianomainen yritys sai tutkimusajanjaksolla tukea tästä järjestelmästä 0,3 prosenttia.

3.12.   Washingtonin osavaltion biopolttoaineiden vapautus tuotantoverosta

| (144) | Washingtonin osavaltiossa myönnetään vähennyksiä yritys- ja elinkeinoverosta sekä vapautuksia omaisuusverosta ja vuokratun hyödykkeen valmisteverosta. |
| --- | --- |

(144)

Washingtonin osavaltiossa myönnetään vähennyksiä yritys- ja elinkeinoverosta sekä vapautuksia omaisuusverosta ja vuokratun hyödykkeen valmisteverosta.

| (145) | Washingtonin osavaltiossa ei ole yhtiöverojärjestelmää. Yrityksiin sovelletaan sen sijaan yritys- ja elinkeinoveroa, jota peritään valmistustoiminnasta. Valmistustoiminnasta yleensä perittävä vero on 0,484 prosenttia, ellei muuta ole säädetty Washingtonin osavaltion lainsäädännössä. |
| --- | --- |

(145)

Washingtonin osavaltiossa ei ole yhtiöverojärjestelmää. Yrityksiin sovelletaan sen sijaan yritys- ja elinkeinoveroa, jota peritään valmistustoiminnasta. Valmistustoiminnasta yleensä perittävä vero on 0,484 prosenttia, ellei muuta ole säädetty Washingtonin osavaltion lainsäädännössä.

| (146) | Omaisuusveron osalta sovellettava veroaste määräytyy monen päällekkäisen paikallisen verotuslainkäyttöalueen perusteella ja vaihtelee Washingtonin osavaltion sisällä. Osavaltion keskimääräinen veroaste on kuitenkin noin 1,2 prosenttia kohtuullisesta markkina-arvosta. |
| --- | --- |

(146)

Omaisuusveron osalta sovellettava veroaste määräytyy monen päällekkäisen paikallisen verotuslainkäyttöalueen perusteella ja vaihtelee Washingtonin osavaltion sisällä. Osavaltion keskimääräinen veroaste on kuitenkin noin 1,2 prosenttia kohtuullisesta markkina-arvosta.

| (147) | Vuokratun hyödykkeen valmistevero on vero, joka peritään omaisuusveron sijaan, kun verovelvollinen käyttää verovapaata omaisuutta, esimerkiksi julkista satamaa, voittoa tuottavaan liiketoimintaan. Veroaste on 12,84 prosenttia sopimusvuokrasta. |
| --- | --- |

(147)

Vuokratun hyödykkeen valmistevero on vero, joka peritään omaisuusveron sijaan, kun verovelvollinen käyttää verovapaata omaisuutta, esimerkiksi julkista satamaa, voittoa tuottavaan liiketoimintaan. Veroaste on 12,84 prosenttia sopimusvuokrasta.

a)   Oikeusperusta

| (148) | Washingtonin osavaltion tarkistetun säännöstön (luku 82.04.260(1)(e)) mukaan yritys- ja elinkeinoveroastetta puhtaiden biopolttoaineiden, myös biodieselin, valmistajille lasketaan 0,484 prosentista 0,138 prosenttiin. Tätä alennettua veroprosenttia sovelletaan 1 päivään heinäkuuta 2009. |
| --- | --- |

(148)

Washingtonin osavaltion tarkistetun säännöstön (luku 82.04.260(1)(e)) mukaan yritys- ja elinkeinoveroastetta puhtaiden biopolttoaineiden, myös biodieselin, valmistajille lasketaan 0,484 prosentista 0,138 prosenttiin. Tätä alennettua veroprosenttia sovelletaan 1 päivään heinäkuuta 2009.

| (149) | Omaisuusveron ja vuokratun hyödykkeen valmisteveron vapautuksen osalta Washingtonin osavaltion tarkistetussa säännöstössä (luku 84.36.635 ja 82.29A.135) säädetään, että vaatimukset täyttävä reaali- ja henkilökohtainen omaisuus vapautetaan omaisuusverosta ja vuokrattujen hyödykkeiden valmisteverosta. |
| --- | --- |

(149)

Omaisuusveron ja vuokratun hyödykkeen valmisteveron vapautuksen osalta Washingtonin osavaltion tarkistetussa säännöstössä (luku 84.36.635 ja 82.29A.135) säädetään, että vaatimukset täyttävä reaali- ja henkilökohtainen omaisuus vapautetaan omaisuusverosta ja vuokrattujen hyödykkeiden valmisteverosta.

b)   Kelpoisuus

| (150) | Kaikkia kolmea edellä mainittua veronalennusta/verovapautusta sovelletaan biopolttoaineen valmistajiin. Alennukset/vapautukset ovat käytössä koko osavaltiossa, eikä niissä ole muita rajoituksia kuin vaatimusten täyttäminen. |
| --- | --- |

(150)

Kaikkia kolmea edellä mainittua veronalennusta/verovapautusta sovelletaan biopolttoaineen valmistajiin. Alennukset/vapautukset ovat käytössä koko osavaltiossa, eikä niissä ole muita rajoituksia kuin vaatimusten täyttäminen.

| (151) | Biodieselin valmistajat voivat siis saada yritys- ja elinkeinoveron alennuksen, kuten edellä todettiin. |
| --- | --- |

(151)

Biodieselin valmistajat voivat siis saada yritys- ja elinkeinoveron alennuksen, kuten edellä todettiin.

| (152) | Omaisuusveron ja vuokratun hyödykkeen valmisteveron vapautuksen osalta vaatimukset täyttävä reaali- ja henkilökohtainen omaisuus vapautetaan omaisuusverosta ja vuokrattujen hyödykkeiden valmisteverosta. Vaatimukset täyttävää reaali- ja henkilökohtaista omaisuutta on ensisijaisesti käytettävä puhtaiden biopolttoaineiden valmistamiseen. Tällaista omaisuutta ovat esimerkiksi rakennukset, koneet ja laitteet, muu henkilökohtainen omaisuus ja maa, joka liittyy biopolttoaineiden valmistukseen, mutta ei maa, jota käytetään viljelyyn. Rakennusten ja laitteiden on oltava uusia (heinäkuun 2003 jälkeen valmistuneita). |
| --- | --- |

(152)

Omaisuusveron ja vuokratun hyödykkeen valmisteveron vapautuksen osalta vaatimukset täyttävä reaali- ja henkilökohtainen omaisuus vapautetaan omaisuusverosta ja vuokrattujen hyödykkeiden valmisteverosta. Vaatimukset täyttävää reaali- ja henkilökohtaista omaisuutta on ensisijaisesti käytettävä puhtaiden biopolttoaineiden valmistamiseen. Tällaista omaisuutta ovat esimerkiksi rakennukset, koneet ja laitteet, muu henkilökohtainen omaisuus ja maa, joka liittyy biopolttoaineiden valmistukseen, mutta ei maa, jota käytetään viljelyyn. Rakennusten ja laitteiden on oltava uusia (heinäkuun 2003 jälkeen valmistuneita).

c)   Käytännön toteutus

| (153) | Biodieselin valmistajiin sovellettavan yritys- ja elinkeinoveron alennuksen hyödyntämiseksi alennukseen oikeutettu yritys yksinkertaisesti ilmoittaa tällaisten tuotteiden myynnin arvon asiaa koskevassa veroilmoituksessa. |
| --- | --- |

(153)

Biodieselin valmistajiin sovellettavan yritys- ja elinkeinoveron alennuksen hyödyntämiseksi alennukseen oikeutettu yritys yksinkertaisesti ilmoittaa tällaisten tuotteiden myynnin arvon asiaa koskevassa veroilmoituksessa.

| (154) | Omaisuusveron ja vuokratun hyödykkeen valmisteveron vapautusta on haettava kunkin vuoden 1 päivään marraskuuta mennessä. Omaisuusveron vapautusta haetaan paikallisesti piirikunnasta. Vuokratun hyödykkeen valmisteveron vapautusta haetaan osavaltion veroviranomaisilta. |
| --- | --- |

(154)

Omaisuusveron ja vuokratun hyödykkeen valmisteveron vapautusta on haettava kunkin vuoden 1 päivään marraskuuta mennessä. Omaisuusveron vapautusta haetaan paikallisesti piirikunnasta. Vuokratun hyödykkeen valmisteveron vapautusta haetaan osavaltion veroviranomaisilta.

d)   Päätelmät

| (155) | Järjestelmää pidetään perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuna tukena, koska Washingtonin osavaltion viranomaiset myöntävät järjestelmän kautta taloudellista tukea, koska julkisista tuloista, jotka muuten olisi maksettava, luovutaan tai niitä ei kanneta (yritys- ja elinkeinovero). Järjestelmää hyödyntävälle yritykselle alemmasta verovelvoitteesta koituu hyötyä. Biopolttoaineiden valmistajiin sovellettava alennettu yritys- ja elinkeinoveroaste on erityinen, koska sen soveltaminen on rajoitettu biopolttoaineiden, myös biodieselin, valmistajiin ja tiettyihin muihin määriteltyihin toimiin, ja sen vuoksi sitä pidetään tasoitustoimenpiteiden alaisena. |
| --- | --- |

(155)

Järjestelmää pidetään perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuna tukena, koska Washingtonin osavaltion viranomaiset myöntävät järjestelmän kautta taloudellista tukea, koska julkisista tuloista, jotka muuten olisi maksettava, luovutaan tai niitä ei kanneta (yritys- ja elinkeinovero). Järjestelmää hyödyntävälle yritykselle alemmasta verovelvoitteesta koituu hyötyä. Biopolttoaineiden valmistajiin sovellettava alennettu yritys- ja elinkeinoveroaste on erityinen, koska sen soveltaminen on rajoitettu biopolttoaineiden, myös biodieselin, valmistajiin ja tiettyihin muihin määriteltyihin toimiin, ja sen vuoksi sitä pidetään tasoitustoimenpiteiden alaisena.

| (156) | Yksikään otokseen kuuluvista yrityksistä ei hyödyntänyt omaisuusverovapautusta. Tämän vuoksi tästä verovapautuksesta ei tehdä päätelmiä. Yksi yritys sai etuutta vuokratun hyödykkeen valmisteveron vapautuksesta, mutta etuuden määrä oli alle 0,1 prosenttia, minkä vuoksi sitä pidetään vähäpätöisenä. Tämän vuoksi tästä verovapautuksesta ei tehdä päätelmiä. |
| --- | --- |

(156)

Yksikään otokseen kuuluvista yrityksistä ei hyödyntänyt omaisuusverovapautusta. Tämän vuoksi tästä verovapautuksesta ei tehdä päätelmiä. Yksi yritys sai etuutta vuokratun hyödykkeen valmisteveron vapautuksesta, mutta etuuden määrä oli alle 0,1 prosenttia, minkä vuoksi sitä pidetään vähäpätöisenä. Tämän vuoksi tästä verovapautuksesta ei tehdä päätelmiä.

e)   Tuen määrän laskeminen

| (157) | Yksi yritys sai etuutta yritys- ja elinkeinoveron alennusjärjestelmästä tutkimusajanjaksolla. Tuen määrä laskettiin soveltamalla alennettua yritys- ja elinkeinoveroastetta yrityksen tutkimusajanjaksolla tuottaman biodieselin myynnin liikevaihtoon. Tuen määrä ilmoitettuna prosentteina biodieselin kokonaismyyntimäärästä tutkimusajanjaksolla oli 0,7 prosenttia. |
| --- | --- |

(157)

Yksi yritys sai etuutta yritys- ja elinkeinoveron alennusjärjestelmästä tutkimusajanjaksolla. Tuen määrä laskettiin soveltamalla alennettua yritys- ja elinkeinoveroastetta yrityksen tutkimusajanjaksolla tuottaman biodieselin myynnin liikevaihtoon. Tuen määrä ilmoitettuna prosentteina biodieselin kokonaismyyntimäärästä tutkimusajanjaksolla oli 0,7 prosenttia.

3.13.   Tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä

| (158) | Perusasetuksen säännösten mukaisten tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä arvo-osuutena ilmaistuna on tutkimuksen kohteena olevien yritysten osalta 29,1–41,1 prosenttia.











  (%) |
| --- | --- |
| Järjestelmä
  Yritys | Biodieselin sekoitus-hyvitys | Maatalous-biodieselin pientuottajien tulovero-hyvitys | Missourin biodiesel-tuottajien kannustin-rahasto | Texasin etanoli- ja biodiesel-polttoaineen tuotanto-kannustin-ohjelma | Washingtonin biopolttoaineiden vapautus tuotantoverosta | Yht. |
| Archer Daniels Midland Company | 31,3 | | 3,8 | | | 35,1 |
| Cargill Inc. | 34,1 | 0,4 | | | | 34,5 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 38,7 | | | 0,3 | | 39,0 |
| Imperium Renewables Inc. | 28,4 | | | | 0,7 | 29,1 |
| Peter Cremer North America LP | 41,0 | | | | | 41,0 |
| Vinmar Overseas Limited | 41,1 | | | | | 41,1 |
| World Energy Alternatives LLC | 37,6 | | | | | 37,6 |

(158)

Perusasetuksen säännösten mukaisten tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä arvo-osuutena ilmaistuna on tutkimuksen kohteena olevien yritysten osalta 29,1–41,1 prosenttia.

(%)

Järjestelmä

Yritys

Biodieselin sekoitus-hyvitys

Maatalous-biodieselin pientuottajien tulovero-hyvitys

Missourin biodiesel-tuottajien kannustin-rahasto

Texasin etanoli- ja biodiesel-polttoaineen tuotanto-kannustin-ohjelma

Washingtonin biopolttoaineiden vapautus tuotantoverosta

Yht.

Archer Daniels Midland Company

31,3

3,8

35,1

Cargill Inc.

34,1

0,4

34,5

Green Earth Fuels of Houston LLC

38,7

0,3

39,0

Imperium Renewables Inc.

28,4

0,7

29,1

Peter Cremer North America LP

41,0

41,0

Vinmar Overseas Limited

41,1

41,1

World Energy Alternatives LLC

37,6

37,6

| (159) | Perusasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti otokseen kuulumattomien yritysten tukimarginaali, joka laskettiin otoksessa mukana oleville yhteistyössä toimineille yrityksille vahvistetun painotetun keskimääräisen tukimarginaalin perusteella, on 36,0 prosenttia. |
| --- | --- |

(159)

Perusasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti otokseen kuulumattomien yritysten tukimarginaali, joka laskettiin otoksessa mukana oleville yhteistyössä toimineille yrityksille vahvistetun painotetun keskimääräisen tukimarginaalin perusteella, on 36,0 prosenttia.

| (160) | Kaikkien muiden yhdysvaltalaisten viejien osalta komissio määritti ensin yhteistyöasteen. Kaikkien yhteistyöhön osallistuneiden vientiä harjoittavien tuottajien otoskyselylomakkeessa ilmoittamaa viennin kokonaismäärää verrattiin Yhdysvalloista tulevan tuonnin kokonaismäärään, joka saatiin Yhdysvaltojen vientitilastoista. Yhteistyön prosenttiosuudeksi todettiin 81. Tällä perusteella katsottiin, että yhteistyöaste oli korkea. Sen vuoksi katsottiin, että on asianmukaista määrittää yhteistyössä toimimattomien vientiä harjoittajien tuottajien tuki samalle tasolle kuin korkein otokseen valituille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille määritetty taso, jotta varmistetaan toimenpiteen tehokkuus. |
| --- | --- |

(160)

Kaikkien muiden yhdysvaltalaisten viejien osalta komissio määritti ensin yhteistyöasteen. Kaikkien yhteistyöhön osallistuneiden vientiä harjoittavien tuottajien otoskyselylomakkeessa ilmoittamaa viennin kokonaismäärää verrattiin Yhdysvalloista tulevan tuonnin kokonaismäärään, joka saatiin Yhdysvaltojen vientitilastoista. Yhteistyön prosenttiosuudeksi todettiin 81. Tällä perusteella katsottiin, että yhteistyöaste oli korkea. Sen vuoksi katsottiin, että on asianmukaista määrittää yhteistyössä toimimattomien vientiä harjoittajien tuottajien tuki samalle tasolle kuin korkein otokseen valituille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille määritetty taso, jotta varmistetaan toimenpiteen tehokkuus.

4.   YHTEISÖN TUOTANNONALA

4.1.   Yhteisön tuotanto ja tilanne

| (161) | Yhteisön kokonaistuotannon määrittämiseksi ja tutkimuksen tueksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä yhteisön tuottajilta ennen tutkimuksen käynnistämistä ja sen jälkeen kerättyjä tietoja. |
| --- | --- |

(161)

Yhteisön kokonaistuotannon määrittämiseksi ja tutkimuksen tueksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä yhteisön tuottajilta ennen tutkimuksen käynnistämistä ja sen jälkeen kerättyjä tietoja.

| (162) | Näiden tietojen perusteella yhteisön tuotanto oli noin 5 400 tuhatta tonnia tutkimusajanjaksolla. Kolme samaan ryhmään kuuluvaa yritystä oli etuyhteydessä yhdysvaltalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin, ja itse yritysryhmäkin toi merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta siihen etuyhteydessä olevilta viejiltä Yhdysvalloissa. Tämän vuoksi näiden yritysten ei katsottu kuuluvan perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 8 kohdassa tarkoitettuun yhteisön tuotannonalaan. Näin ollen tuotantomäärä, jonka perusteella tilanne vahvistettiin, oli 4 200–4 600 tuhatta tonnia. |
| --- | --- |

(162)

Näiden tietojen perusteella yhteisön tuotanto oli noin 5 400 tuhatta tonnia tutkimusajanjaksolla. Kolme samaan ryhmään kuuluvaa yritystä oli etuyhteydessä yhdysvaltalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin, ja itse yritysryhmäkin toi merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta siihen etuyhteydessä olevilta viejiltä Yhdysvalloissa. Tämän vuoksi näiden yritysten ei katsottu kuuluvan perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 8 kohdassa tarkoitettuun yhteisön tuotannonalaan. Näin ollen tuotantomäärä, jonka perusteella tilanne vahvistettiin, oli 4 200–4 600 tuhatta tonnia.

| (163) | Valitusta tukeneiden yritysten, jotka suostuivat toimimaan yhteistyössä tutkimuksessa, osuus yhteisön biodieselin tuotannosta oli yli 60 prosenttia tutkimusajanjaksolla (ks. 162 kappale). Yrityksen, joka ei tehnyt yhteistyötä tutkimuksessa (ks. 165 kappale), ei katsottu tukevan valitusta. Sen vuoksi päätellään, että valitusta ja tutkimusta tukee suurin osa yhteisön tuotannosta perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan ja 10 artiklan 8 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(163)

Valitusta tukeneiden yritysten, jotka suostuivat toimimaan yhteistyössä tutkimuksessa, osuus yhteisön biodieselin tuotannosta oli yli 60 prosenttia tutkimusajanjaksolla (ks. 162 kappale). Yrityksen, joka ei tehnyt yhteistyötä tutkimuksessa (ks. 165 kappale), ei katsottu tukevan valitusta. Sen vuoksi päätellään, että valitusta ja tutkimusta tukee suurin osa yhteisön tuotannosta perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan ja 10 artiklan 8 kohdan mukaisesti.

4.2.   Otanta

| (164) | Yhteisön tuottajien suuren määrän vuoksi päätettiin käyttää otantaa merkittävän vahingon esiintymisen vahvistamiseksi. Otantalomakkeita lähetettiin kaikille samankaltaisen tuotteen potentiaalisille tuottajille yhteisössä. Alun perin yli 40 yritystä toimitti merkityksellisiä tietoja otantalomakkeissa ja suostui tekemään yhteistyötä menettelyssä. Edellä 162 kappaleessa mainittuja kolmea yritystä ei otettu huomioon otannassa kyseisessä kappaleessa esitetyistä syistä. |
| --- | --- |

(164)

Yhteisön tuottajien suuren määrän vuoksi päätettiin käyttää otantaa merkittävän vahingon esiintymisen vahvistamiseksi. Otantalomakkeita lähetettiin kaikille samankaltaisen tuotteen potentiaalisille tuottajille yhteisössä. Alun perin yli 40 yritystä toimitti merkityksellisiä tietoja otantalomakkeissa ja suostui tekemään yhteistyötä menettelyssä. Edellä 162 kappaleessa mainittuja kolmea yritystä ei otettu huomioon otannassa kyseisessä kappaleessa esitetyistä syistä.

| (165) | Jäljellä olevista yrityksistä valittiin 11 yrityksen otos käyttäen perusteena suurinta edustavaa tuotanto- ja myyntimäärää yhteisössä (ks. 11 kappale). Otokseen alun perin valittu yksi tuottaja oli jätettävä otoksen ulkopuolelle, koska se ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Loppujen kymmenen otokseen valitun yrityksen katsotaan edustavan koko yhteisön tuotannonalaa. |
| --- | --- |

(165)

Jäljellä olevista yrityksistä valittiin 11 yrityksen otos käyttäen perusteena suurinta edustavaa tuotanto- ja myyntimäärää yhteisössä (ks. 11 kappale). Otokseen alun perin valittu yksi tuottaja oli jätettävä otoksen ulkopuolelle, koska se ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Loppujen kymmenen otokseen valitun yrityksen katsotaan edustavan koko yhteisön tuotannonalaa.

| (166) | Tästedes ”yhteisön tuotannonalalla” tai ”otokseen valituilla yhteisön tuottajilla” tarkoitetaan näitä kymmentä otokseen valittua tuottajaa. |
| --- | --- |

(166)

Tästedes ”yhteisön tuotannonalalla” tai ”otokseen valituilla yhteisön tuottajilla” tarkoitetaan näitä kymmentä otokseen valittua tuottajaa.

5.   VAHINKO

| (167) | Vahingon arviointiin vaikuttava kehityssuuntien tarkastelu kattoi siis tammikuun 2004 ja tutkimusajanjakson välisen kauden (ks. 17 kappale). Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että yhteisön tuotannonala käytännössä vasta aloitti vuonna 2004. Sen vuoksi katsottiin, että on asianmukaisempaa tehdä kehityssuuntiin perustuva arvio vuodesta 2005 tutkimusajanjaksoon ulottuvalta kaudelta, jäljempänä ’arviointijakso’. Arvioinnissa esitetään kuitenkin myös vuodelta 2004 kerätyt tiedot. |
| --- | --- |

(167)

Vahingon arviointiin vaikuttava kehityssuuntien tarkastelu kattoi siis tammikuun 2004 ja tutkimusajanjakson välisen kauden (ks. 17 kappale). Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että yhteisön tuotannonala käytännössä vasta aloitti vuonna 2004. Sen vuoksi katsottiin, että on asianmukaisempaa tehdä kehityssuuntiin perustuva arvio vuodesta 2005 tutkimusajanjaksoon ulottuvalta kaudelta, jäljempänä ’arviointijakso’. Arvioinnissa esitetään kuitenkin myös vuodelta 2004 kerätyt tiedot.

5.1.   Yhteisön kulutus

Taulukko 1

| Yhteisön kulutus | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnia | 1 936 034 | 3 204 504 | 4 968 838 | 6 644 042 | 6 608 659 |
| Indeksi 2005=100 | 60 | 100 | 155 | 207 | 206 |

Yhteisön kulutus

2004

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Tonnia

1 936 034

3 204 504

4 968 838

6 644 042

6 608 659

Indeksi 2005=100

60

100

155

207

206

| (168) | Yhteisön kulutus määritettiin kaikkien yhteisön tuottajien yhteisön markkinoilla tuottaman kokonaistuotannon perusteella (ks. 162 kappale); tästä määrästä vähennettiin niiden vienti sekä tuonti asianomaisesta maasta sekä muista kolmansista maista. |
| --- | --- |

(168)

Yhteisön kulutus määritettiin kaikkien yhteisön tuottajien yhteisön markkinoilla tuottaman kokonaistuotannon perusteella (ks. 162 kappale); tästä määrästä vähennettiin niiden vienti sekä tuonti asianomaisesta maasta sekä muista kolmansista maista.

| (169) | Yhdysvalloista tulevan tuonnin määrän vahvistamiseen käytettiin seuraavia tietolähteitä:






  — | Eurostatin tiedot eri CN-koodeista, joihin tuote on luokiteltu |
| --- | --- | --- |

(169)

Yhdysvalloista tulevan tuonnin määrän vahvistamiseen käytettiin seuraavia tietolähteitä:

—

Eurostatin tiedot eri CN-koodeista, joihin tuote on luokiteltu

| — | Yhdysvaltojen vientitilastot |
| --- | --- |

—

Yhdysvaltojen vientitilastot

| — | muut asianomaisten osapuolten toimittamat luottamukselliset tilastotiedot tuonnista. |
| --- | --- |

—

muut asianomaisten osapuolten toimittamat luottamukselliset tilastotiedot tuonnista.

| (170) | Näiden tietojen analysoinnin yhteydessä kävi kuitenkin ilmi, että Eurostatin tietoja ei voida käyttää kulutuksen arvioimiseen, sillä vuoden 2007 loppuun saakka ei ollut erillistä CN-koodia tarkasteltavana olevan tuotteen eri lajien tulliluokitusta varten. Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti luokiteltiin koodeihin, jotka sisälsivät myös muiden tuotteiden tuontitietoja. Sen vuoksi katsottiin, että on asianmukaisempaa käyttää Yhdysvaltojen vientitilastoja luotettavien tuonti- ja kulutusmäärien ja tuontisuuntausten vahvistamiseksi. Tämän tietolähteen käytössä otettiin huomioon kuljetusaika, joka tarvitaan tuotteiden tuomiseksi Yhdysvalloista yhteisöön, ja tätä varten vientitilastoja mukautettiin yhdellä kuukaudella tämän viiveen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(170)

Näiden tietojen analysoinnin yhteydessä kävi kuitenkin ilmi, että Eurostatin tietoja ei voida käyttää kulutuksen arvioimiseen, sillä vuoden 2007 loppuun saakka ei ollut erillistä CN-koodia tarkasteltavana olevan tuotteen eri lajien tulliluokitusta varten. Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti luokiteltiin koodeihin, jotka sisälsivät myös muiden tuotteiden tuontitietoja. Sen vuoksi katsottiin, että on asianmukaisempaa käyttää Yhdysvaltojen vientitilastoja luotettavien tuonti- ja kulutusmäärien ja tuontisuuntausten vahvistamiseksi. Tämän tietolähteen käytössä otettiin huomioon kuljetusaika, joka tarvitaan tuotteiden tuomiseksi Yhdysvalloista yhteisöön, ja tätä varten vientitilastoja mukautettiin yhdellä kuukaudella tämän viiveen huomioon ottamiseksi.

| (171) | Muista maista tulevan tuonnin ja yhteisön tuottajien viennin osalta tutkimuksessa käytettiin valituksen tekijän ilmoittamia tietoja, koska Eurostatin tietojen käytössä oli edellä mainittuja rajoituksia. |
| --- | --- |

(171)

Muista maista tulevan tuonnin ja yhteisön tuottajien viennin osalta tutkimuksessa käytettiin valituksen tekijän ilmoittamia tietoja, koska Eurostatin tietojen käytössä oli edellä mainittuja rajoituksia.

| (172) | Edellä esitetyn perusteella havaittiin, että biodieselin kulutus yhteisössä lisääntyi 107 prosenttia vuoden 2005 ja 2007 välillä ja sen jälkeen laski hieman eli 1 prosenttiyksikön tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan kulutus yli kaksinkertaistui arviointikaudella. |
| --- | --- |

(172)

Edellä esitetyn perusteella havaittiin, että biodieselin kulutus yhteisössä lisääntyi 107 prosenttia vuoden 2005 ja 2007 välillä ja sen jälkeen laski hieman eli 1 prosenttiyksikön tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan kulutus yli kaksinkertaistui arviointikaudella.

| (173) | Kysynnän kasvu johtui pääasiassa kannustimista, joita jäsenvaltiot ottivat käyttöön edistääkseen biopolttoaineiden käyttöä liikenteen biopolttoaineiden ja muiden uusiutuvien polttoaineiden käytön edistämisestä 8 päivänä toukokuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/30/EY (16) ja energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta 27 päivänä lokakuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/96/EY (17) hyväksymisen jälkeen. |
| --- | --- |

(173)

Kysynnän kasvu johtui pääasiassa kannustimista, joita jäsenvaltiot ottivat käyttöön edistääkseen biopolttoaineiden käyttöä liikenteen biopolttoaineiden ja muiden uusiutuvien polttoaineiden käytön edistämisestä 8 päivänä toukokuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/30/EY (16) ja energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta 27 päivänä lokakuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/96/EY (17) hyväksymisen jälkeen.

5.2.   Asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Taulukko 2

| Tuonti Yhdysvalloista | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnia | 2 634 | 11 504 | 50 838 | 730 922 | 1 137 152 |
| Indeksi 2005=100 | 23 | 100 | 442 | 6 354 | 9 885 |
| Markkinaosuus | 0,1 % | 0,4 % | 1,0 % | 11,0 % | 17,2 % |
| Indeksi 2005=100 | 25 | 100 | 250 | 2 750 | 4 300 |
| Lähde: Yhdysvaltojen vientitilastot. |

Tuonti Yhdysvalloista

2004

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Tonnia

2 634

11 504

50 838

730 922

1 137 152

Indeksi 2005=100

23

100

442

6 354

9 885

Markkinaosuus

0,1 %

0,4 %

1,0 %

11,0 %

17,2 %

Indeksi 2005=100

25

100

250

2 750

4 300

Lähde: Yhdysvaltojen vientitilastot.

| (174) | Tuontimäärät Yhdysvalloista kasvoivat vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä voimakkaasti noin 11 500 tonnista noin 1 137 000 tonniin. |
| --- | --- |

(174)

Tuontimäärät Yhdysvalloista kasvoivat vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä voimakkaasti noin 11 500 tonnista noin 1 137 000 tonniin.

| (175) | Arviointijaksolla Yhdysvalloista peräisin olevan tuetun tuonnin osuus yhteisön markkinoilla kasvoi jatkuvasti 0,4 prosentista vuonna 2005 tutkimusajanjakson aikaiseen 17,2 prosenttiin. Tuettu tuonti on näin ollen lisääntynyt merkittävästi sekä absoluuttisesti että suhteellisesti tarkasteltuna verrattuna yhteisön kulutukseen kyseisellä kaudella. |
| --- | --- |

(175)

Arviointijaksolla Yhdysvalloista peräisin olevan tuetun tuonnin osuus yhteisön markkinoilla kasvoi jatkuvasti 0,4 prosentista vuonna 2005 tutkimusajanjakson aikaiseen 17,2 prosenttiin. Tuettu tuonti on näin ollen lisääntynyt merkittävästi sekä absoluuttisesti että suhteellisesti tarkasteltuna verrattuna yhteisön kulutukseen kyseisellä kaudella.

| (176) | Splash and dash on käsite, jota biodieselalan toimijat käyttävät kuvatakseen ilmiötä, jossa väitetysti ulkomaista alkuperää olevaa biodieseliä kuljetetaan yhteisöön Yhdysvaltojen kautta, jossa siihen sekoitetaan pisara (0,01 % lopullisesta sekoituksesta) perinteistä dieseliä, jotta sekoittaja voi hyödyntää tukea Yhdysvalloissa. |
| --- | --- |

(176)

Splash and dash on käsite, jota biodieselalan toimijat käyttävät kuvatakseen ilmiötä, jossa väitetysti ulkomaista alkuperää olevaa biodieseliä kuljetetaan yhteisöön Yhdysvaltojen kautta, jossa siihen sekoitetaan pisara (0,01 % lopullisesta sekoituksesta) perinteistä dieseliä, jotta sekoittaja voi hyödyntää tukea Yhdysvalloissa.

| (177) | Yhdysvaltalaiset osapuolet ovat väittäneet, että splash and dash -ilmiö selittää Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin nopean lisääntymisen yhteisön markkinoilla, koska sen osuus väitteiden mukaan oli 40 prosenttia Yhdysvalloista peräisin olevasta tuonnista tutkimusajanjaksolla. Nämä osapuolet ovat lisäksi väittäneet, että koska tutkimus käynnistettiin Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnin tutkimiseksi, splash and dash -tuontiin liittyvät määrät olisi erotettava vahinkoanalyysistä, ja niitä olisi käsiteltävä tuontina muista kolmansista maista. |
| --- | --- |

(177)

Yhdysvaltalaiset osapuolet ovat väittäneet, että splash and dash -ilmiö selittää Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin nopean lisääntymisen yhteisön markkinoilla, koska sen osuus väitteiden mukaan oli 40 prosenttia Yhdysvalloista peräisin olevasta tuonnista tutkimusajanjaksolla. Nämä osapuolet ovat lisäksi väittäneet, että koska tutkimus käynnistettiin Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnin tutkimiseksi, splash and dash -tuontiin liittyvät määrät olisi erotettava vahinkoanalyysistä, ja niitä olisi käsiteltävä tuontina muista kolmansista maista.

| (178) | Toisaalta valituksen tekijä väitti, että splash and dash -tuonti, jos sellaista esiintyy, edustaisi enimmillään 10:tä prosenttia Yhdysvaltojen vientimäärästä ja olisi näin ollen merkityksetöntä eikä vaikuttaisi päätelmiin, joiden mukaan Yhdysvalloista tuli suuria määriä tuettua tuontia yhteisön markkinoille etenkin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(178)

Toisaalta valituksen tekijä väitti, että splash and dash -tuonti, jos sellaista esiintyy, edustaisi enimmillään 10:tä prosenttia Yhdysvaltojen vientimäärästä ja olisi näin ollen merkityksetöntä eikä vaikuttaisi päätelmiin, joiden mukaan Yhdysvalloista tuli suuria määriä tuettua tuontia yhteisön markkinoille etenkin tutkimusajanjakson aikana.

| (179) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että Yhdysvaltojen vientitilastojen perusteella ei ole mahdollista erottaa toisistaan biodieseliä, joka on viety väitetyn splash and dash -prosessin mukaisesti, ja muuta vientiä, joka on ilmoitettu kohdassa ”Exports”. Samoissa tilastoissa ei ollut juuri mitään ilmoitettuna jälleenvientiä koskevassa kohdassa ”Re-Exports”. Yhdysvaltojen viranomaiset totesivat, että kaikissa vientiä koskevaan kohtaan ilmoitetuissa määrissä on kyse tuotteista, joiden katsotaan olevan peräisin Yhdysvalloista. |
| --- | --- |

(179)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että Yhdysvaltojen vientitilastojen perusteella ei ole mahdollista erottaa toisistaan biodieseliä, joka on viety väitetyn splash and dash -prosessin mukaisesti, ja muuta vientiä, joka on ilmoitettu kohdassa ”Exports”. Samoissa tilastoissa ei ollut juuri mitään ilmoitettuna jälleenvientiä koskevassa kohdassa ”Re-Exports”. Yhdysvaltojen viranomaiset totesivat, että kaikissa vientiä koskevaan kohtaan ilmoitetuissa määrissä on kyse tuotteista, joiden katsotaan olevan peräisin Yhdysvalloista.

| (180) | Useimmat tutkimuksen kohteena olleet yhdysvaltalaiset yritykset ilmoittivat lisäksi, ettei ole mahdollista eritellä yhteisöön viedyistä tai kotimarkkinoilla myydyistä määristä määriä, jotka on tuotettu tai hankittu Yhdysvalloissa, ja määriä, jotka on viety splash and dash -prosessin mukaisesti. |
| --- | --- |

(180)

Useimmat tutkimuksen kohteena olleet yhdysvaltalaiset yritykset ilmoittivat lisäksi, ettei ole mahdollista eritellä yhteisöön viedyistä tai kotimarkkinoilla myydyistä määristä määriä, jotka on tuotettu tai hankittu Yhdysvalloissa, ja määriä, jotka on viety splash and dash -prosessin mukaisesti.

| (181) | Tutkimuksen kohteena olleiden yhdysvaltalaisten yritysten osalta todettiin myös, että kaikki biodieselin vienti ilmoitettiin Yhdysvalloista peräisin olevaksi biodieseliksi sekä silloin, kun kyseessä oli yhdysvaltalaisten viejien harjoittama vienti että silloin, kun kyseessä oli etuyhteydessä olevien tuojien harjoittama tuonti yhteisöön. |
| --- | --- |

(181)

Tutkimuksen kohteena olleiden yhdysvaltalaisten yritysten osalta todettiin myös, että kaikki biodieselin vienti ilmoitettiin Yhdysvalloista peräisin olevaksi biodieseliksi sekä silloin, kun kyseessä oli yhdysvaltalaisten viejien harjoittama vienti että silloin, kun kyseessä oli etuyhteydessä olevien tuojien harjoittama tuonti yhteisöön.

| (182) | Edellä esitetyn perusteella ja ottaen erityisesti huomioon, että mahdollinen splash and dash -vienti ilmoitettiin Yhdysvalloista peräisin olevaksi ja Yhdysvaltojen viranomaiset pitivät sitä Yhdysvalloista peräisin olevana, katsottiin ettei ollut perusteita käsitellä sitä muuna kuin Yhdysvaltojen tuontina. |
| --- | --- |

(182)

Edellä esitetyn perusteella ja ottaen erityisesti huomioon, että mahdollinen splash and dash -vienti ilmoitettiin Yhdysvalloista peräisin olevaksi ja Yhdysvaltojen viranomaiset pitivät sitä Yhdysvalloista peräisin olevana, katsottiin ettei ollut perusteita käsitellä sitä muuna kuin Yhdysvaltojen tuontina.

5.3.   Tuetun tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

5.3.1.   Yksikkömyyntihinta

Taulukko 3

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hinnat (euroa/tonni) | 463 | 575 | 600 | 596 | 616 |
| Indeksi 2005=100 | 81 | 100 | 104 | 104 | 107 |
| Lähde: Yhdysvaltojen vientitilastot ja otokseen valittujen yhdysvaltalaisten viejien kyselylomakevastaukset. |

2004

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Hinnat (euroa/tonni)

463

575

600

596

616

Indeksi 2005=100

81

100

104

104

107

Lähde: Yhdysvaltojen vientitilastot ja otokseen valittujen yhdysvaltalaisten viejien kyselylomakevastaukset.

| (183) | Yhdysvaltojen vientitilastoja käytettiin myös Yhdysvalloista peräisin olevan tuetun tuonnin hintakehityksen vahvistamiseksi etenkin vuonna 2007 ja tutkimusajanjaksolla. Jotta saatiin hintataso yhteisön rajalla, keskimääräisiä vientihintoja oikaistiin asianmukaisilla rahti- ja vakuutuskustannuksilla. On huomattava, että arviointikauden alkuvaiheessa, vuosina 2005 ja 2006 ja myös 2004, Yhdysvaltojen vientitilastot eivät olleet täysin luotettavia myyntiarvojen osalta, koska laskettujen keskimääräisten vientihintojen havaittiin olevan suhteettoman korkeita verrattuna yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamiin hintoihin. Tämän vuoksi näitä vuosia koskevat Yhdysvaltojen keskimääräiset vientihinnat perustuivat yhteistyössä toimineiden yhdysvaltalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kyselylomakevastauksiin. |
| --- | --- |

(183)

Yhdysvaltojen vientitilastoja käytettiin myös Yhdysvalloista peräisin olevan tuetun tuonnin hintakehityksen vahvistamiseksi etenkin vuonna 2007 ja tutkimusajanjaksolla. Jotta saatiin hintataso yhteisön rajalla, keskimääräisiä vientihintoja oikaistiin asianmukaisilla rahti- ja vakuutuskustannuksilla. On huomattava, että arviointikauden alkuvaiheessa, vuosina 2005 ja 2006 ja myös 2004, Yhdysvaltojen vientitilastot eivät olleet täysin luotettavia myyntiarvojen osalta, koska laskettujen keskimääräisten vientihintojen havaittiin olevan suhteettoman korkeita verrattuna yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamiin hintoihin. Tämän vuoksi näitä vuosia koskevat Yhdysvaltojen keskimääräiset vientihinnat perustuivat yhteistyössä toimineiden yhdysvaltalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kyselylomakevastauksiin.

| (184) | Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin keskimääräiset hinnat vaihtelivat tarkastelujaksolla ja yleisesti ottaen nousivat vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 7 prosenttia. |
| --- | --- |

(184)

Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin keskimääräiset hinnat vaihtelivat tarkastelujaksolla ja yleisesti ottaen nousivat vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 7 prosenttia.

5.3.2.   Hintojen alittavuus

| (185) | Hinnan alittavuuden tutkimista varten verrattiin otokseen valittujen yhteisön tuottajien yhteisön markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla otokseen valittujen yhdysvaltalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta. Tarpeen mukaan tehtiin oikaisuja tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten sekä biodieselin tuotantoon käytettyjen raaka-aineiden erojen (ks. seuraava kappale) huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(185)

Hinnan alittavuuden tutkimista varten verrattiin otokseen valittujen yhteisön tuottajien yhteisön markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla otokseen valittujen yhdysvaltalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta. Tarpeen mukaan tehtiin oikaisuja tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten sekä biodieselin tuotantoon käytettyjen raaka-aineiden erojen (ks. seuraava kappale) huomioon ottamiseksi.

| (186) | Tutkimuksessa tunnistettiin tarkasteltavana olevan tuotteen eri lajeja etenkin sen perusteella, mitä raaka-ainetta tuotantoprosessissa oli käytetty. Yhteisössä tärkein raaka-aine on rapsiöljy, mutta yhdysvaltalaiset tuottajat käyttävät esimerkiksi soija-, canola- ja palmuöljyä. Kun otetaan huomioon, että raaka-aine on tärkeällä sijalla tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa, pidettiin asianmukaisena tehdä oikaisuja raaka-aineiden erojen huomioon ottamiseksi. Oikaisu laskettiin niin, että se vastasi tarkasteltavana olevan tuotteen asiaankuuluvien lajien ja rapsista tuotettujen tuotelajien eron markkina-arvoa. Näin sekä yhteisön tuotannonalan painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja että tarkasteltavana olevan tuonnin painotettuja keskimääräisiä hintoja verrattiin saman raaka-aineen, rapsin, perusteella. |
| --- | --- |

(186)

Tutkimuksessa tunnistettiin tarkasteltavana olevan tuotteen eri lajeja etenkin sen perusteella, mitä raaka-ainetta tuotantoprosessissa oli käytetty. Yhteisössä tärkein raaka-aine on rapsiöljy, mutta yhdysvaltalaiset tuottajat käyttävät esimerkiksi soija-, canola- ja palmuöljyä. Kun otetaan huomioon, että raaka-aine on tärkeällä sijalla tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa, pidettiin asianmukaisena tehdä oikaisuja raaka-aineiden erojen huomioon ottamiseksi. Oikaisu laskettiin niin, että se vastasi tarkasteltavana olevan tuotteen asiaankuuluvien lajien ja rapsista tuotettujen tuotelajien eron markkina-arvoa. Näin sekä yhteisön tuotannonalan painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja että tarkasteltavana olevan tuonnin painotettuja keskimääräisiä hintoja verrattiin saman raaka-aineen, rapsin, perusteella.

| (187) | Edellä esitetyn menetelmän perusteella Yhdysvaltojen ja yhteisön hintojen ero ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan painotetusta keskimääräisestä hinnasta (noudettuna lähettäjältä -tasolla) eli hintojen alittavuuden marginaali oli 18,9–33,0 prosenttia. |
| --- | --- |

(187)

Edellä esitetyn menetelmän perusteella Yhdysvaltojen ja yhteisön hintojen ero ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan painotetusta keskimääräisestä hinnasta (noudettuna lähettäjältä -tasolla) eli hintojen alittavuuden marginaali oli 18,9–33,0 prosenttia.

5.4.   Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne

| (188) | Tutkittaessa tuetun tuonnin vaikutuksia yhteisön tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät, jotka oli vahvistettu yhteisön tuotannonalalle arviointijaksolla. |
| --- | --- |

(188)

Tutkittaessa tuetun tuonnin vaikutuksia yhteisön tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät, jotka oli vahvistettu yhteisön tuotannonalalle arviointijaksolla.

5.4.1.   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Taulukko 4

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantokapasiteetti
  (tonnia) | 529 000 | 920 000 | 1 306 572 | 2 189 910 | 2 520 508 |
| Indeksi 2005=100 | 58 | 100 | 142 | 238 | 274 |
| Tuotanto
  (tonnia) | 475 710 | 813 657 | 1 214 054 | 1 832 649 | 2 016 573 |
| Indeksi 2005=100 | 58 | 100 | 149 | 225 | 248 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 90 % | 88 % | 93 % | 84 % | 80 % |
| Indeksi 2005=100 | 102 | 100 | 106 | 95 | 91 |
| Lähde: Otokseen valittujen yhteisön tuottajien vastaukset kyselylomakkeeseen. |

2004

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Tuotantokapasiteetti

(tonnia)

529 000

920 000

1 306 572

2 189 910

2 520 508

Indeksi 2005=100

58

100

142

238

274

Tuotanto

(tonnia)

475 710

813 657

1 214 054

1 832 649

2 016 573

Indeksi 2005=100

58

100

149

225

248

Kapasiteetin käyttöaste

90 %

88 %

93 %

84 %

80 %

Indeksi 2005=100

102

100

106

95

91

Lähde: Otokseen valittujen yhteisön tuottajien vastaukset kyselylomakkeeseen.

| (189) | Otokseen valittujen yhteisön tuottajien tuotantokapasiteetti kasvoi jatkuvasti arviointijaksolla kulutuksen lisääntymisen mukaisesti. Se kasvoi vuosien 2005 ja 2006 välillä 42 prosenttia, vuonna 2007 lisää 68 prosenttia ja vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä vielä 15 prosenttia. Kasvua arviointijaksolla oli yhteensä 174 prosenttia. Tuotantokapasiteetin kasvu oli tulosta uusista investoinneista kysynnän kasvua ennakoitaessa. |
| --- | --- |

(189)

Otokseen valittujen yhteisön tuottajien tuotantokapasiteetti kasvoi jatkuvasti arviointijaksolla kulutuksen lisääntymisen mukaisesti. Se kasvoi vuosien 2005 ja 2006 välillä 42 prosenttia, vuonna 2007 lisää 68 prosenttia ja vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä vielä 15 prosenttia. Kasvua arviointijaksolla oli yhteensä 174 prosenttia. Tuotantokapasiteetin kasvu oli tulosta uusista investoinneista kysynnän kasvua ennakoitaessa.

| (190) | Yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetin kasvua on tarkasteltava ottaen huomioon yhteisön biopolttoaineiden ja muiden uusiutuvien polttoaineiden kulutustavoite, joka direktiivin 2003/30/EY mukaan vahvistettiin 5,75 prosenttiin laskettuna energiasisällön perusteella kaikesta 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä yhteisön markkinoille saatetusta liikennekäyttöön tarkoitetusta bensiinistä ja dieselöljystä. Maaliskuussa 2007 Eurooppa-neuvosto vahvisti vielä sitovaksi vähimmäistavoitteeksi, että kaikissa jäsenvaltioissa biopolttoaineen osuus yhteisön liikennekäyttöön tarkoitetusta bensiinistä ja dieselistä on oltava 10 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. (18) Tämä tavoite lisää biopolttoaineiden kulutuksen yhteisössä noin 33 miljoonaan öljyekvivalenttitonniin kyseiseen vuoteen mennessä. Koko yhteisön tuotantokapasiteetiksi arvioitiin vuonna 2006 vain 6 miljoonaa tonnia. Edellä esitetyn perusteella on ymmärrettävää, että yhteisön tuottajat investoivat lisäkapasiteettiin ja ennakoivat kysynnän kasvua. |
| --- | --- |

(190)

Yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetin kasvua on tarkasteltava ottaen huomioon yhteisön biopolttoaineiden ja muiden uusiutuvien polttoaineiden kulutustavoite, joka direktiivin 2003/30/EY mukaan vahvistettiin 5,75 prosenttiin laskettuna energiasisällön perusteella kaikesta 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä yhteisön markkinoille saatetusta liikennekäyttöön tarkoitetusta bensiinistä ja dieselöljystä. Maaliskuussa 2007 Eurooppa-neuvosto vahvisti vielä sitovaksi vähimmäistavoitteeksi, että kaikissa jäsenvaltioissa biopolttoaineen osuus yhteisön liikennekäyttöön tarkoitetusta bensiinistä ja dieselistä on oltava 10 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. (18) Tämä tavoite lisää biopolttoaineiden kulutuksen yhteisössä noin 33 miljoonaan öljyekvivalenttitonniin kyseiseen vuoteen mennessä. Koko yhteisön tuotantokapasiteetiksi arvioitiin vuonna 2006 vain 6 miljoonaa tonnia. Edellä esitetyn perusteella on ymmärrettävää, että yhteisön tuottajat investoivat lisäkapasiteettiin ja ennakoivat kysynnän kasvua.

| (191) | Yhteisön tuotannonalan samankaltaisen tuotteen tuotanto kasvoi myös jatkuvasti niin, että arviointijaksolla kokonaiskasvu oli 148 prosenttia. |
| --- | --- |

(191)

Yhteisön tuotannonalan samankaltaisen tuotteen tuotanto kasvoi myös jatkuvasti niin, että arviointijaksolla kokonaiskasvu oli 148 prosenttia.

| (192) | Tuotantomäärän kasvun suhteellisesti hitaampi tahti verrattuna tuotantokapasiteetin kasvuun johti siihen, että yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste aleni 9 prosenttia arviointijaksolla. |
| --- | --- |

(192)

Tuotantomäärän kasvun suhteellisesti hitaampi tahti verrattuna tuotantokapasiteetin kasvuun johti siihen, että yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste aleni 9 prosenttia arviointijaksolla.

5.4.2.   Myyntimäärät, markkinaosuus ja keskimääräiset yksikköhinnat yhteisössä

Taulukko 5

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä
  (tonnia) | 476 552 | 810 168 | 1 194 594 | 1 792 502 | 1 972 184 |
| Indeksi 2005=100 | 59 | 100 | 147 | 221 | 243 |
| Markkinaosuus | 24,6 % | 25,3 % | 24,0 % | 27,0 % | 29,8 % |
| Indeksi 2005=100 | 97 | 100 | 95 | 107 | 118 |
| Keskimääräiset hinnat
  (euroa/t) | 655 | 759 | 900 | 892 | 933 |
| Indeksi 2005=100 | 86 | 100 | 119 | 118 | 123 |
| Lähde: Otokseen valittujen yhteisön tuottajien vastaukset kyselylomakkeeseen. |

2004

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Myyntimäärä

(tonnia)

476 552

810 168

1 194 594

1 792 502

1 972 184

Indeksi 2005=100

59

100

147

221

243

Markkinaosuus

24,6 %

25,3 %

24,0 %

27,0 %

29,8 %

Indeksi 2005=100

97

100

95

107

118

Keskimääräiset hinnat

(euroa/t)

655

759

900

892

933

Indeksi 2005=100

86

100

119

118

123

Lähde: Otokseen valittujen yhteisön tuottajien vastaukset kyselylomakkeeseen.

| (193) | Yhteisön tuotannonalan myynti yhteisön markkinoilla kasvoi vakaasti kulutuksen kehityksen suuntaisesti niin, että arviointijaksolla kasvua oli yhteensä 143 prosenttia. Samalla kaudella yhteisön tuotannonala kasvatti myös markkinaosuuttaan 4,5 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(193)

Yhteisön tuotannonalan myynti yhteisön markkinoilla kasvoi vakaasti kulutuksen kehityksen suuntaisesti niin, että arviointijaksolla kasvua oli yhteensä 143 prosenttia. Samalla kaudella yhteisön tuotannonala kasvatti myös markkinaosuuttaan 4,5 prosenttiyksikköä.

| (194) | Yhteisön tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat yhteisön markkinoilla nousivat arviointijakson aikana 23 prosenttia. Hintojen kohoaminen oli perusteltua raaka-aineiden ja muiden tuotantopanosten kohonneiden kustannusten kattamiseksi. |
| --- | --- |

(194)

Yhteisön tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat yhteisön markkinoilla nousivat arviointijakson aikana 23 prosenttia. Hintojen kohoaminen oli perusteltua raaka-aineiden ja muiden tuotantopanosten kohonneiden kustannusten kattamiseksi.

5.4.3.   Kasvu

| (195) | Yhteisön tuotannonalan kasvu tulee esiin määrällisissä indikaattoreissa kuten tuotantoa, myyntiä ja erityisesti markkinaosuutta kuvaavissa indikaattoreissa. Yhteisön markkinoiden kasvavasta kulutuksesta huolimatta arviointijaksolla otokseen valittujen yhteisön tuottajien markkinaosuuden kasvu oli suhteellisen vaatimatonta. Varsinkin vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana otokseen valittujen yhteisön tuottajien markkinaosuus kasvoi vain 5,8 prosenttiyksikköä. Samaan aikaan tuetun tuonnin markkinaosuus kasvoi yli 16 prosenttiyksikköä. Se, että yhteisön tuotannonala ei pystynyt täysin hyödyntämään markkinakasvua, vaikutti negatiivisesti sen taloudelliseen tilanteeseen. Useat vahinkoindikaattorit, kuten tuotanto, tuotantokapasiteetin käyttöaste, tuottavuus, myynti, investointipolitiikka ja investointien tuotto kärsivät pahoin. |
| --- | --- |

(195)

Yhteisön tuotannonalan kasvu tulee esiin määrällisissä indikaattoreissa kuten tuotantoa, myyntiä ja erityisesti markkinaosuutta kuvaavissa indikaattoreissa. Yhteisön markkinoiden kasvavasta kulutuksesta huolimatta arviointijaksolla otokseen valittujen yhteisön tuottajien markkinaosuuden kasvu oli suhteellisen vaatimatonta. Varsinkin vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana otokseen valittujen yhteisön tuottajien markkinaosuus kasvoi vain 5,8 prosenttiyksikköä. Samaan aikaan tuetun tuonnin markkinaosuus kasvoi yli 16 prosenttiyksikköä. Se, että yhteisön tuotannonala ei pystynyt täysin hyödyntämään markkinakasvua, vaikutti negatiivisesti sen taloudelliseen tilanteeseen. Useat vahinkoindikaattorit, kuten tuotanto, tuotantokapasiteetin käyttöaste, tuottavuus, myynti, investointipolitiikka ja investointien tuotto kärsivät pahoin.

5.4.4.   Varastot

Taulukko 6

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varastot
  (tonnia) | 11 195 | 14 663 | 34 123 | 55 410 | 58 566 |
| Indeksi 2005=100 | 76 | 100 | 233 | 378 | 399 |
| Lähde: Otokseen valittujen yhteisön tuottajien vastaukset kyselylomakkeeseen. |

2004

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Varastot

(tonnia)

11 195

14 663

34 123

55 410

58 566

Indeksi 2005=100

76

100

233

378

399

Lähde: Otokseen valittujen yhteisön tuottajien vastaukset kyselylomakkeeseen.

| (196) | Biodieselin varastot kasvoivat arviointijaksolla noin 200 prosenttia. Varastojen kasvua tapahtui läpi arviointijakson, ja se seurasi selvemmin yhteisön tuotannonalan tuotantomäärän kasvua samalla jaksolla. Koska biodieseliä ei voi varastoida yli 6 kuukauden mittaista aikaa (keskimääräinen varastointiaika on vain noin kolme kuukautta), varastoihin liittyvillä tiedoilla on vain vähäistä merkitystä arvioitaessa yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(196)

Biodieselin varastot kasvoivat arviointijaksolla noin 200 prosenttia. Varastojen kasvua tapahtui läpi arviointijakson, ja se seurasi selvemmin yhteisön tuotannonalan tuotantomäärän kasvua samalla jaksolla. Koska biodieseliä ei voi varastoida yli 6 kuukauden mittaista aikaa (keskimääräinen varastointiaika on vain noin kolme kuukautta), varastoihin liittyvillä tiedoilla on vain vähäistä merkitystä arvioitaessa yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta.

5.4.5.   Kannattavuus, investoinnit, investointien tuotto, kassavirta ja pääoman saanti

Taulukko 7

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kannattavuus | 9,3 % | 18,3 % | 18,0 % | 5,7 % | 5,7 % |
| Indeksi 2005=100 | 51 | 100 | 98 | 31 | 31 |
| Investoinnit (tuhatta euroa) | 19 497 | 70 885 | 237 115 | 140 014 | 131 358 |
| Indeksi 2005=100 | 28 | 100 | 335 | 198 | 185 |
| Investointien tuotto | 92 % | 114 % | 108 % | 23 % | 23 % |
| Indeksi 2005=100 | 80 | 100 | 95 | 20 | 20 |
| Kassavirta (tuhatta euroa) | 24 113 | 131 211 | 213 560 | 167 042 | 180 602 |
| Indeksi 2005=100 | 18 | 100 | 163 | 127 | 138 |
| Lähde: Otokseen valittujen yhteisön tuottajien vastaukset kyselylomakkeeseen. |

2004

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Kannattavuus

9,3 %

18,3 %

18,0 %

5,7 %

5,7 %

Indeksi 2005=100

51

100

98

31

31

Investoinnit (tuhatta euroa)

19 497

70 885

237 115

140 014

131 358

Indeksi 2005=100

28

100

335

198

185

Investointien tuotto

92 %

114 %

108 %

23 %

23 %

Indeksi 2005=100

80

100

95

20

20

Kassavirta (tuhatta euroa)

24 113

131 211

213 560

167 042

180 602

Indeksi 2005=100

18

100

163

127

138

Lähde: Otokseen valittujen yhteisön tuottajien vastaukset kyselylomakkeeseen.

| (197) | Otokseen kuuluvien yhteisön tuottajien kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä yhteisön markkinoilla saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Arviointijaksolla otokseen kuuluvien yhteisön tuottajien kannattavuus laski vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 18,3 prosentin voitosta 5,7 prosenttiin. Tämä tarkoittaa 12,6 prosenttiyksikön laskua arviointijaksolla. |
| --- | --- |

(197)

Otokseen kuuluvien yhteisön tuottajien kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä yhteisön markkinoilla saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Arviointijaksolla otokseen kuuluvien yhteisön tuottajien kannattavuus laski vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 18,3 prosentin voitosta 5,7 prosenttiin. Tämä tarkoittaa 12,6 prosenttiyksikön laskua arviointijaksolla.

| (198) | Otokseen kuuluvien yhteisön tuottajien investoinnit biodieselin tuotantoon kasvoivat 235 prosenttia vuosien 2005 ja 2006 välillä. Kasvu liittyi tuotantokapasiteetin laajentamiseen valmistauduttaessa kysynnän lisääntymiseen yhteisössä. Tältä osin on huomattava, että useimmissa tapauksissa investointeja suunnitellaan vähintään kaksi vuotta ennen kuin biodieselin tuotantolaitos on täysin toimintakykyinen. Samat tuottajat jatkoivat investointeja vuonna 2007 ja tutkimusajanjaksolla, joskin hitaampaan tahtiin. Tämä kausi osui samaan aikaan, kun tuetun tuonnin määrä kasvoi merkittävästi yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(198)

Otokseen kuuluvien yhteisön tuottajien investoinnit biodieselin tuotantoon kasvoivat 235 prosenttia vuosien 2005 ja 2006 välillä. Kasvu liittyi tuotantokapasiteetin laajentamiseen valmistauduttaessa kysynnän lisääntymiseen yhteisössä. Tältä osin on huomattava, että useimmissa tapauksissa investointeja suunnitellaan vähintään kaksi vuotta ennen kuin biodieselin tuotantolaitos on täysin toimintakykyinen. Samat tuottajat jatkoivat investointeja vuonna 2007 ja tutkimusajanjaksolla, joskin hitaampaan tahtiin. Tämä kausi osui samaan aikaan, kun tuetun tuonnin määrä kasvoi merkittävästi yhteisön markkinoilla.

| (199) | Otokseen valittujen yhteisön tuottajien investointien tuotto, joka ilmaisee niiden tuloksen prosentteina biodieselin tuotantoon sijoitettujen varojen keskimääräisestä nettokirjanpitoarvosta tilikauden alussa ja lopussa ennen veroja, noudatteli kannattavuuden kanssa samaa negatiivista suuntausta. Tosiasiallinen lasku oli kuitenkin dramaattisempi, 91 prosenttiyksikköä arviointijaksolla. Investointien tuoton heikkenemistä pidetään selvänä osoituksena yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemisestä. |
| --- | --- |

(199)

Otokseen valittujen yhteisön tuottajien investointien tuotto, joka ilmaisee niiden tuloksen prosentteina biodieselin tuotantoon sijoitettujen varojen keskimääräisestä nettokirjanpitoarvosta tilikauden alussa ja lopussa ennen veroja, noudatteli kannattavuuden kanssa samaa negatiivista suuntausta. Tosiasiallinen lasku oli kuitenkin dramaattisempi, 91 prosenttiyksikköä arviointijaksolla. Investointien tuoton heikkenemistä pidetään selvänä osoituksena yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemisestä.

| (200) | Kassavirta, joka osoittaa tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintansa, kasvoi 38 prosenttia arviointijaksolla. Vaikka kannattavuus laski samalla jaksolla, tämä indikaattori osoittaa positiivista suuntausta pääasiassa siksi, että kassavirran tason määrittämiseksi mukaan otetut poistokustannukset kasvoivat. Toinen syy oli se, että absoluuttisesti mitattuna voittojen pieneneminen tarkastelujaksolla ei ollut niin selvää kuin liikevaihdon pieneneminen. Kassavirta putosi kuitenkin 15 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä, mikä osoittaa laskusuuntausta arviointijakson jälkipuolella, jolloin tuettua tuontia tuli enemmän yhteisön markkinoille. |
| --- | --- |

(200)

Kassavirta, joka osoittaa tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintansa, kasvoi 38 prosenttia arviointijaksolla. Vaikka kannattavuus laski samalla jaksolla, tämä indikaattori osoittaa positiivista suuntausta pääasiassa siksi, että kassavirran tason määrittämiseksi mukaan otetut poistokustannukset kasvoivat. Toinen syy oli se, että absoluuttisesti mitattuna voittojen pieneneminen tarkastelujaksolla ei ollut niin selvää kuin liikevaihdon pieneneminen. Kassavirta putosi kuitenkin 15 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä, mikä osoittaa laskusuuntausta arviointijakson jälkipuolella, jolloin tuettua tuontia tuli enemmän yhteisön markkinoille.

5.4.6.   Työllisyys, tuottavuus ja palkat

Taulukko 8

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijät (kokoaikaiseksi muutettuna – FTE) | 61 | 182 | 278 | 462 | 506 |
| Indeksi 2005=100 | 34 | 100 | 153 | 254 | 278 |
| Tuottavuus
  (tonnia/FTE) | 7 798 | 4 470 | 4 367 | 3 967 | 3 985 |
| Indeksi 2005=100 | 174 | 100 | 98 | 89 | 89 |
| Palkat (euroa/FTE) | 62 374 | 59 395 | 54 290 | 55 433 | 55 555 |
| Indeksi 2005=100 | 105 | 100 | 91 | 93 | 94 |
| Lähde: Otokseen valittujen yhteisön tuottajien vastaukset kyselylomakkeeseen. |

2004

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Työntekijät (kokoaikaiseksi muutettuna – FTE)

61

182

278

462

506

Indeksi 2005=100

34

100

153

254

278

Tuottavuus

(tonnia/FTE)

7 798

4 470

4 367

3 967

3 985

Indeksi 2005=100

174

100

98

89

89

Palkat (euroa/FTE)

62 374

59 395

54 290

55 433

55 555

Indeksi 2005=100

105

100

91

93

94

Lähde: Otokseen valittujen yhteisön tuottajien vastaukset kyselylomakkeeseen.

| (201) | Tuotannon ja myyntimäärän kasvun mukaisesti yhteisön tuotannonalan työllisyys kasvoi 178 prosenttia arviointijaksolla. Biodieselin tuotanto on pääomavaltaista, eikä tuotantoprosessi vaadi suurta työvoimaa. |
| --- | --- |

(201)

Tuotannon ja myyntimäärän kasvun mukaisesti yhteisön tuotannonalan työllisyys kasvoi 178 prosenttia arviointijaksolla. Biodieselin tuotanto on pääomavaltaista, eikä tuotantoprosessi vaadi suurta työvoimaa.

| (202) | Keskimääräiset palkat laskivat 6 prosenttia arviointijaksolla. Tämä selittyy sillä, että arviointijakson lopulla yhteisön tuotannonalan tuotannon laajentamista varten palkkaaman lisätyövoiman ei tarvinnut olla korkeasti koulutettua. |
| --- | --- |

(202)

Keskimääräiset palkat laskivat 6 prosenttia arviointijaksolla. Tämä selittyy sillä, että arviointijakson lopulla yhteisön tuotannonalan tuotannon laajentamista varten palkkaaman lisätyövoiman ei tarvinnut olla korkeasti koulutettua.

| (203) | Tuottavuus laski 11 prosenttia vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. |
| --- | --- |

(203)

Tuottavuus laski 11 prosenttia vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

5.4.7.   Tosiasiallisen tukimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta tuetusta tuonnista

| (204) | Yhdysvaltalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tukimarginaalit esitetään edellä tukia koskevassa osassa, ja ne ovat merkittävästi yli vähimmäistason. Kun lisäksi otetaan huomioon tuetun tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisen tukimarginaalin vaikutusta ei voida pitää vähäisenä. |
| --- | --- |

(204)

Yhdysvaltalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tukimarginaalit esitetään edellä tukia koskevassa osassa, ja ne ovat merkittävästi yli vähimmäistason. Kun lisäksi otetaan huomioon tuetun tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisen tukimarginaalin vaikutusta ei voida pitää vähäisenä.

5.4.8.   Yhteisön tuottajat, joita ei valittu otokseen

| (205) | Yhteisön markkinoihin liittyvien tietojen analysoinnin perusteella vaikuttaa siltä, että muut kuin otokseen valitut yhteisön tuottajat ja 162 kappaleessa mainitut tuottajat menettivät arviointijaksolla merkittävästi markkinaosuuttaan itse tuotetun biodieselin myynnissä yhteisön markkinoilla. Näiden tuottajien markkinaosuuden menetyksen arvioidaan olevan yli 20 prosenttiyksikköä arviointijaksolla. |
| --- | --- |

(205)

Yhteisön markkinoihin liittyvien tietojen analysoinnin perusteella vaikuttaa siltä, että muut kuin otokseen valitut yhteisön tuottajat ja 162 kappaleessa mainitut tuottajat menettivät arviointijaksolla merkittävästi markkinaosuuttaan itse tuotetun biodieselin myynnissä yhteisön markkinoilla. Näiden tuottajien markkinaosuuden menetyksen arvioidaan olevan yli 20 prosenttiyksikköä arviointijaksolla.

| (206) | Valituksen tekijän toimittamien tietojen mukaan vaikuttaa siltä, että monet näistä yrityksistä joko lopettivat biodieselin tuotannon tai vähensivät sitä eivätkä pystyneet tekemään riittävästi yhteistyötä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(206)

Valituksen tekijän toimittamien tietojen mukaan vaikuttaa siltä, että monet näistä yrityksistä joko lopettivat biodieselin tuotannon tai vähensivät sitä eivätkä pystyneet tekemään riittävästi yhteistyötä tutkimuksessa.

| (207) | Lisäksi jotkin yritykset, jotka toimittivat tietoja otoskyselyn yhteydessä, ilmoittivat, että niiden oli täytynyt supistaa tuotantoaan ja työvoimaansa Yhdysvalloista tulevan halvan tuonnin vuoksi. Samanlaisia kommentteja saatiin muilta tuottajilta, jotka olivat valmiita aloittamaan tuotannon mutta joiden oli viivytettävä markkinoille tulemistaan Yhdysvalloista halvoin hinnoin tulevan tuonnin voimakkaan kasvun vuoksi, etenkin tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(207)

Lisäksi jotkin yritykset, jotka toimittivat tietoja otoskyselyn yhteydessä, ilmoittivat, että niiden oli täytynyt supistaa tuotantoaan ja työvoimaansa Yhdysvalloista tulevan halvan tuonnin vuoksi. Samanlaisia kommentteja saatiin muilta tuottajilta, jotka olivat valmiita aloittamaan tuotannon mutta joiden oli viivytettävä markkinoille tulemistaan Yhdysvalloista halvoin hinnoin tulevan tuonnin voimakkaan kasvun vuoksi, etenkin tutkimusajanjaksolla.

| (208) | Edellä esitetyt tiedot tuottajista, joita ei valittu otokseen, vahvistavat päätelmiä otokseen valituille yhteisön tuottajille aiheutuneesta vahingosta. |
| --- | --- |

(208)

Edellä esitetyt tiedot tuottajista, joita ei valittu otokseen, vahvistavat päätelmiä otokseen valituille yhteisön tuottajille aiheutuneesta vahingosta.

5.5.   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (209) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että kysynnän kasvaessa otokseen valittujen yhteisön tuottajien tilanne parani määrällisten indikaattoreiden, kuten tuotannon (+ 150 %), tuotantokapasiteetin (+ 174 %) ja myyntimäärän (+ 143 %) osalta arviointijaksolla. Otokseen valitut yhteisön tuottajat myös kasvattivat markkinaosuuttaan vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 25,3 prosentista 29,8 prosenttiin, joskin vaatimattomasti vain 4,5 prosenttiyksikköä. Myös työllisyys ja investoinnit lisääntyivät, kun biodieselin kysyntä yhteisön markkinoilla kasvoi kyseisellä jaksolla. Koska tuotantomäärä ei seurannut markkinakasvua, tuotantokapasiteetin käyttöaste kuitenkin heikkeni 9 prosenttia ja tuottavuus 11 prosenttia arviointijaksolla. |
| --- | --- |

(209)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että kysynnän kasvaessa otokseen valittujen yhteisön tuottajien tilanne parani määrällisten indikaattoreiden, kuten tuotannon (+ 150 %), tuotantokapasiteetin (+ 174 %) ja myyntimäärän (+ 143 %) osalta arviointijaksolla. Otokseen valitut yhteisön tuottajat myös kasvattivat markkinaosuuttaan vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 25,3 prosentista 29,8 prosenttiin, joskin vaatimattomasti vain 4,5 prosenttiyksikköä. Myös työllisyys ja investoinnit lisääntyivät, kun biodieselin kysyntä yhteisön markkinoilla kasvoi kyseisellä jaksolla. Koska tuotantomäärä ei seurannut markkinakasvua, tuotantokapasiteetin käyttöaste kuitenkin heikkeni 9 prosenttia ja tuottavuus 11 prosenttia arviointijaksolla.

| (210) | Kaikki otokseen valittujen yhteisön tuottajien taloudelliseen tilanteeseen liittyvät keskeiset indikaattorit heikkenivät arviointijaksolla. Kannattavuus laski vuosien 2005 ja 2006 tasolta 18 prosentista alle 6 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Huolimatta siitä, että yhteisön tuottajat pystyivät rahoittamaan itse toimintansa – osittain kassavirran kasvun ansiosta – investointien tuotto putosi rajusti 80 prosenttia tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(210)

Kaikki otokseen valittujen yhteisön tuottajien taloudelliseen tilanteeseen liittyvät keskeiset indikaattorit heikkenivät arviointijaksolla. Kannattavuus laski vuosien 2005 ja 2006 tasolta 18 prosentista alle 6 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Huolimatta siitä, että yhteisön tuottajat pystyivät rahoittamaan itse toimintansa – osittain kassavirran kasvun ansiosta – investointien tuotto putosi rajusti 80 prosenttia tutkimusajanjaksolla.

| (211) | Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että otokseen valittujen yhteisön tuottajien kustannukset kohosivat jyrkästi vuosien 2005 ja 2007 välillä (+ 36 %) ja vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä (+ 42 %) raaka-aineen (pääasiassa rapsi- ja soijaöljyn) hintojen kohoamisen vuoksi; raaka-aineen osuus on lähes 80 prosenttia biodieselin kaikista kustannuksista. Kustannusten kohoamista ei pystytty täysin siirtämään asiakkaiden maksettavaksi yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(211)

Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että otokseen valittujen yhteisön tuottajien kustannukset kohosivat jyrkästi vuosien 2005 ja 2007 välillä (+ 36 %) ja vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä (+ 42 %) raaka-aineen (pääasiassa rapsi- ja soijaöljyn) hintojen kohoamisen vuoksi; raaka-aineen osuus on lähes 80 prosenttia biodieselin kaikista kustannuksista. Kustannusten kohoamista ei pystytty täysin siirtämään asiakkaiden maksettavaksi yhteisön markkinoilla.

| (212) | Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että yhteisön tuotannonalalle kokonaisuudessaan on aiheutunut perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(212)

Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että yhteisön tuotannonalalle kokonaisuudessaan on aiheutunut perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

6.   SYY-YHTEYS

6.1.   Johdanto

| (213) | Perusasetuksen 8 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, onko Yhdysvalloista peräisin oleva tuettu tuonti aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Tuetun tuonnin lisäksi tutkittiin muut tiedossa olevat tekijät, jotka saattoivat aiheuttaa samaan aikaan vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, sen varmistamiseksi, että kyseisten muiden tekijöiden mahdollisesti aiheuttaman vahingon ei katsottaisi johtuvan tuetusta tuonnista. |
| --- | --- |

(213)

Perusasetuksen 8 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, onko Yhdysvalloista peräisin oleva tuettu tuonti aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Tuetun tuonnin lisäksi tutkittiin muut tiedossa olevat tekijät, jotka saattoivat aiheuttaa samaan aikaan vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, sen varmistamiseksi, että kyseisten muiden tekijöiden mahdollisesti aiheuttaman vahingon ei katsottaisi johtuvan tuetusta tuonnista.

6.2.   Tuetun tuonnin vaikutukset

| (214) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että Yhdysvalloista peräisin oleva tuettu halpatuonti lisääntyi määrältään merkittävästi, noin 100-kertaisesti, arviointijaksolla. Tämän johdosta tuonnin markkinaosuus kasvoi huomattavasti 16,8 prosenttiyksiköllä vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 0,4 prosentista 17,2 prosenttiin. On huomattava, että 16,8 prosentin markkinaosuuden kasvu tapahtui 15 kuukauden aikana, mikä osoittaa, miten suuri vaikutus Yhdysvalloista tulevan tuetun tuonnin jyrkällä lisääntymisellä oli yhteisön tuottajiin. |
| --- | --- |

(214)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että Yhdysvalloista peräisin oleva tuettu halpatuonti lisääntyi määrältään merkittävästi, noin 100-kertaisesti, arviointijaksolla. Tämän johdosta tuonnin markkinaosuus kasvoi huomattavasti 16,8 prosenttiyksiköllä vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 0,4 prosentista 17,2 prosenttiin. On huomattava, että 16,8 prosentin markkinaosuuden kasvu tapahtui 15 kuukauden aikana, mikä osoittaa, miten suuri vaikutus Yhdysvalloista tulevan tuetun tuonnin jyrkällä lisääntymisellä oli yhteisön tuottajiin.

| (215) | Samaan aikaan yhteisön tuotannonala pystyi kulutuksen merkittävästä lisääntymisestä huolimatta kasvattamaan tärkeimmällä markkina-alueellaan markkinaosuuttaan vain noin 4,5 prosenttiyksikköä arviointijaksolla. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tämä tapahtui yksinomaan niiden yhteisön tuottajien kustannuksella, jotka lopettivat tuotantonsa tai supistivat sitä arviointijaksolla. |
| --- | --- |

(215)

Samaan aikaan yhteisön tuotannonala pystyi kulutuksen merkittävästä lisääntymisestä huolimatta kasvattamaan tärkeimmällä markkina-alueellaan markkinaosuuttaan vain noin 4,5 prosenttiyksikköä arviointijaksolla. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tämä tapahtui yksinomaan niiden yhteisön tuottajien kustannuksella, jotka lopettivat tuotantonsa tai supistivat sitä arviointijaksolla.

| (216) | Tuetun tuonnin keskimääräiset hinnat nousivat 7 prosenttia vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä, mutta ne olivat merkittävästi alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat samalla jaksolla. Näin ollen tuetun tuonnin hinnat alittivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat niin, että alittavuuden marginaali oli keskimäärin 25 prosenttia tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(216)

Tuetun tuonnin keskimääräiset hinnat nousivat 7 prosenttia vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä, mutta ne olivat merkittävästi alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat samalla jaksolla. Näin ollen tuetun tuonnin hinnat alittivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat niin, että alittavuuden marginaali oli keskimäärin 25 prosenttia tutkimusajanjaksolla.

| (217) | Tuetun halpatuonnin jyrkän kasvun aiheuttama paine yhteisön markkinoilla ei antanut yhteisön tuotannonalalle mahdollisuutta asettaa myyntihintojaan markkinaolosuhteita ja kohonneita kustannuksia vastaavalle tasolle. Yhteisön tuotannonalan biodieselin tuotantoon käyttämän raaka-aineen keskimääräinen hinta oli tutkimusajanjaksolla 25 prosenttia korkeampi kuin vuonna 2006. Yhteisön tuotannonala pystyi siirtämään asiakkaidensa maksettavaksi vain 4 prosentin hinnannousun, vaikka sen kokonaiskustannukset kohosivat 20 prosenttia samalla jaksolla. On huomattava, että myös yhdysvaltalaisten tuottajien käyttämän tärkeimmän raaka-aineen, soijaöljyn, hinta kohosi huomattavasti samalla jaksolla. Nämä hinnannousut eivät kuitenkaan näkyneet tuetun tuonnin hinnoissa (ks. 211 kappale). |
| --- | --- |

(217)

Tuetun halpatuonnin jyrkän kasvun aiheuttama paine yhteisön markkinoilla ei antanut yhteisön tuotannonalalle mahdollisuutta asettaa myyntihintojaan markkinaolosuhteita ja kohonneita kustannuksia vastaavalle tasolle. Yhteisön tuotannonalan biodieselin tuotantoon käyttämän raaka-aineen keskimääräinen hinta oli tutkimusajanjaksolla 25 prosenttia korkeampi kuin vuonna 2006. Yhteisön tuotannonala pystyi siirtämään asiakkaidensa maksettavaksi vain 4 prosentin hinnannousun, vaikka sen kokonaiskustannukset kohosivat 20 prosenttia samalla jaksolla. On huomattava, että myös yhdysvaltalaisten tuottajien käyttämän tärkeimmän raaka-aineen, soijaöljyn, hinta kohosi huomattavasti samalla jaksolla. Nämä hinnannousut eivät kuitenkaan näkyneet tuetun tuonnin hinnoissa (ks. 211 kappale).

| (218) | Jotta voitaisiin paremmin tuoda esiin syy-yhteys Yhdysvalloista halvoin hinnoin tulevan tuetun tuonnin jyrkän kasvun ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä, tilannetta yhteisön markkinoilla vuosina 2005–2006, jolloin tuettua tuontia ei esiintynyt, verrattiin tilanteeseen markkinoilla vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä, jolloin tuetun halpatuonnin määrä kasvoi jyrkästi. |
| --- | --- |

(218)

Jotta voitaisiin paremmin tuoda esiin syy-yhteys Yhdysvalloista halvoin hinnoin tulevan tuetun tuonnin jyrkän kasvun ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä, tilannetta yhteisön markkinoilla vuosina 2005–2006, jolloin tuettua tuontia ei esiintynyt, verrattiin tilanteeseen markkinoilla vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä, jolloin tuetun halpatuonnin määrä kasvoi jyrkästi.

| (219) | Vuosina 2005–2006, jolloin yhteisön markkinoilla ei ollut tuettua tuontia, kulutus kasvoi noin 1,8 miljoonaa tonnia. Kaikki tuottajat yhteisössä pystyivät laatimaan liiketoimintasuunnitelmansa nopeasti kasvavien ja terveiden markkinoiden näkökulmasta. Hinnat kohosivat tällä kaudella 19 prosenttia, ja yhteisön tuotannonalan voitot olivat jopa 18,3 prosenttia. Tilanne muuttui dramaattisesti vuonna 2007 ja tutkimusajanjaksolla. Yhdysvalloista halvoin hinnoin tuleva tuettu tuonti valloitti markkinat. Vaikka markkinat laajenivat edelleen 1,6 miljoonalla tonnilla, suurimman osan markkinoiden kasvusta (yli 1 miljoona tonnia) valtasi tuettu tuonti Yhdysvalloista. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi vain hieman, sen tärkeimmät biodieselin tuotantokustannukset kohosivat merkittävästi noin 25 prosentilla mutta keskimääräiset myyntihinnat kohosivat vain noin 4 prosenttia samalla kaudella. Sen yleinen taloudellinen ja rahoitustilanne heikkeni vastaavasti tutkimusajanjaksolla, kun voitot pienenivät merkittävästi alle 6 prosenttiin liikevaihdosta. |
| --- | --- |

(219)

Vuosina 2005–2006, jolloin yhteisön markkinoilla ei ollut tuettua tuontia, kulutus kasvoi noin 1,8 miljoonaa tonnia. Kaikki tuottajat yhteisössä pystyivät laatimaan liiketoimintasuunnitelmansa nopeasti kasvavien ja terveiden markkinoiden näkökulmasta. Hinnat kohosivat tällä kaudella 19 prosenttia, ja yhteisön tuotannonalan voitot olivat jopa 18,3 prosenttia. Tilanne muuttui dramaattisesti vuonna 2007 ja tutkimusajanjaksolla. Yhdysvalloista halvoin hinnoin tuleva tuettu tuonti valloitti markkinat. Vaikka markkinat laajenivat edelleen 1,6 miljoonalla tonnilla, suurimman osan markkinoiden kasvusta (yli 1 miljoona tonnia) valtasi tuettu tuonti Yhdysvalloista. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi vain hieman, sen tärkeimmät biodieselin tuotantokustannukset kohosivat merkittävästi noin 25 prosentilla mutta keskimääräiset myyntihinnat kohosivat vain noin 4 prosenttia samalla kaudella. Sen yleinen taloudellinen ja rahoitustilanne heikkeni vastaavasti tutkimusajanjaksolla, kun voitot pienenivät merkittävästi alle 6 prosenttiin liikevaihdosta.

| (220) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että Yhdysvalloista halvoin hinnoin tulevalla tuetulla tuonnilla, jonka hinnat alittivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat tutkimusajanjakson aikana ja jonka määrä kasvoi huomattavasti, on ollut ratkaiseva asema yhteisön tuotannonalan kärsimässä vahingossa, mikä näkyy sen taloudellisen tilanteen kehityksessä huonompaan suuntaan tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(220)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että Yhdysvalloista halvoin hinnoin tulevalla tuetulla tuonnilla, jonka hinnat alittivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat tutkimusajanjakson aikana ja jonka määrä kasvoi huomattavasti, on ollut ratkaiseva asema yhteisön tuotannonalan kärsimässä vahingossa, mikä näkyy sen taloudellisen tilanteen kehityksessä huonompaan suuntaan tutkimusajanjaksolla.

6.3.   Muiden tekijöiden vaikutus

6.3.1.   Muista kolmansista maista tuleva tuonti

Taulukko 9

| Muut kolmannet maat | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti yhteensä
  (tonnia) | 0 | 30 000 | 55 000 | 144 596 | 147 812 |
| Indeksi | 0 | 100 | 183 | 482 | 493 |
| Markkinaosuus | 0 % | 0,9 % | 1,1 % | 2,2 % | 2,2 % |
| Indeksi 2005=100 | 0 | 100 | 122 | 244 | 244 |
| Lähde: Valituksen tekijän toimittamat tiedot. |

Muut kolmannet maat

2004

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Tuonti yhteensä

(tonnia)

0

30 000

55 000

144 596

147 812

Indeksi

0

100

183

482

493

Markkinaosuus

0 %

0,9 %

1,1 %

2,2 %

2,2 %

Indeksi 2005=100

0

100

122

244

244

Lähde: Valituksen tekijän toimittamat tiedot.

| (221) | Tuontimääriä kolmansista maista ei voitu arvioida tarkasti tutkimuksessa 171 kappaleessa esitetyistä syistä. Näin ollen edellä olevan taulukon tiedot perustuvat valituksen tekijän toimittamiin arvioihin. |
| --- | --- |

(221)

Tuontimääriä kolmansista maista ei voitu arvioida tarkasti tutkimuksessa 171 kappaleessa esitetyistä syistä. Näin ollen edellä olevan taulukon tiedot perustuvat valituksen tekijän toimittamiin arvioihin.

| (222) | Tuonti kolmansista maista, jotka eivät olleet tutkimuksen kohteena, lisääntyi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä noin 30 000 tonnista 147 812 tonniin. Tämän tuloksena niiden markkinaosuus kohosi hieman eli 1,3 prosenttiyksikköä samalla kaudella. Näin ollen päätellään alustavasti, että muista kolmansista maista peräisin olevalla tuonnilla ei voinut olla kuin vähäistä vaikutusta yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(222)

Tuonti kolmansista maista, jotka eivät olleet tutkimuksen kohteena, lisääntyi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä noin 30 000 tonnista 147 812 tonniin. Tämän tuloksena niiden markkinaosuus kohosi hieman eli 1,3 prosenttiyksikköä samalla kaudella. Näin ollen päätellään alustavasti, että muista kolmansista maista peräisin olevalla tuonnilla ei voinut olla kuin vähäistä vaikutusta yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

6.3.2.   Kysynnän kehitys

| (223) | Kun otetaan huomioon kysynnän merkittävä kasvu tarkastelujaksolla ja arviointijaksolla, yhteisön tuotannonalalle tutkimusajanjaksolla aiheutunut vahinko ei voi johtua kysynnän vähäisestä supistumisesta (–0,5 %) yhteisön markkinoilla vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(223)

Kun otetaan huomioon kysynnän merkittävä kasvu tarkastelujaksolla ja arviointijaksolla, yhteisön tuotannonalalle tutkimusajanjaksolla aiheutunut vahinko ei voi johtua kysynnän vähäisestä supistumisesta (–0,5 %) yhteisön markkinoilla vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä.

6.3.3.   Viranomaisten päätökset

| (224) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että Saksassa käyttöön otettu biodieselin energiavero (19) olisi vaikuttanut negatiivisesti kyseiseen jäsenvaltioon toimittavan yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

(224)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että Saksassa käyttöön otettu biodieselin energiavero (19) olisi vaikuttanut negatiivisesti kyseiseen jäsenvaltioon toimittavan yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen.

| (225) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että Saksassa käytettyyn puhtaaseen biodieseliin on sovellettu vuodesta 1999 verokannustimia, joita alennettiin 1 päivästä elokuuta 2006. Tammikuun 1 päivänä 2007 otettiin kuitenkin käyttöön pakollinen sekoittamista koskeva vaatimus (20), jossa vahvistettiin biodieselin osuudeksi 4,4 prosenttia laskettuna koko Saksan markkinoille saatetun, liikennekäyttöön tarkoitetun bensiinin ja dieselin energiasisällöstä. Toimijoiden, jotka eivät noudata tätä kiintiötä, on maksettava sakkoa 0,6 euroa biodiesellitralta, joka jää puuttumaan kiintiöstä. Tällä pakollisella sekoittamista koskevalla vaatimuksella on suureksi osaksi kompensoitu väitettyä myynnin pienenemistä ja kumottu kannustimien vähentämisen vaikutuksia. Tutkimuksen mukaan otokseen valittujen, Saksan markkinoille toimittaneiden yhteisön tuottajien myyntimäärät lisääntyivät 68 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(225)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että Saksassa käytettyyn puhtaaseen biodieseliin on sovellettu vuodesta 1999 verokannustimia, joita alennettiin 1 päivästä elokuuta 2006. Tammikuun 1 päivänä 2007 otettiin kuitenkin käyttöön pakollinen sekoittamista koskeva vaatimus (20), jossa vahvistettiin biodieselin osuudeksi 4,4 prosenttia laskettuna koko Saksan markkinoille saatetun, liikennekäyttöön tarkoitetun bensiinin ja dieselin energiasisällöstä. Toimijoiden, jotka eivät noudata tätä kiintiötä, on maksettava sakkoa 0,6 euroa biodiesellitralta, joka jää puuttumaan kiintiöstä. Tällä pakollisella sekoittamista koskevalla vaatimuksella on suureksi osaksi kompensoitu väitettyä myynnin pienenemistä ja kumottu kannustimien vähentämisen vaikutuksia. Tutkimuksen mukaan otokseen valittujen, Saksan markkinoille toimittaneiden yhteisön tuottajien myyntimäärät lisääntyivät 68 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä.

| (226) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että viranomaisten yhteisössä tekemät päätökset eivät poista syy-yhteyttä tuetun tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(226)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että viranomaisten yhteisössä tekemät päätökset eivät poista syy-yhteyttä tuetun tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.

6.3.4.   Yhteisön tuottajien käyttämätön tuotantokapasiteetti

| (227) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että biodieselin tuotantoa edistävien poliittisten toimenpiteiden kannustamana monet yritykset yhteisössä päättivät investoida tuotantokapasiteetin lisäämiseen ja uusiin tuotantolaitoksiin. Kyseinen osapuoli väitti, että biodieselin tuotantokapasiteetti yhteisössä oli niinkin suuri kuin 11,5 miljoonaa tonnia tutkimusajanjaksolla. Se väitti lisäksi, että koska kulutuksen kehitys ei vastannut odotuksia, merkittävä osuus tuotantokapasiteetista jäi käyttämättä ja olisi jäänyt käyttämättä ilman Yhdysvalloista tulevaa tuontiakin. Tämän tuloksena kiinteillä kustannuksilla oli negatiivinen vaikutus yhteisön tuottajien kannattavuuteen sekä investointien tuottoon ja kassavirtaan. |
| --- | --- |

(227)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että biodieselin tuotantoa edistävien poliittisten toimenpiteiden kannustamana monet yritykset yhteisössä päättivät investoida tuotantokapasiteetin lisäämiseen ja uusiin tuotantolaitoksiin. Kyseinen osapuoli väitti, että biodieselin tuotantokapasiteetti yhteisössä oli niinkin suuri kuin 11,5 miljoonaa tonnia tutkimusajanjaksolla. Se väitti lisäksi, että koska kulutuksen kehitys ei vastannut odotuksia, merkittävä osuus tuotantokapasiteetista jäi käyttämättä ja olisi jäänyt käyttämättä ilman Yhdysvalloista tulevaa tuontiakin. Tämän tuloksena kiinteillä kustannuksilla oli negatiivinen vaikutus yhteisön tuottajien kannattavuuteen sekä investointien tuottoon ja kassavirtaan.

| (228) | Tältä osin on huomattava, että tutkimuksessa keskityttiin yhteisön tuottajien tilanteeseen. Vaikka olisikin totta, että yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti (+ 189 %) olisi kasvanut suhteessa enemmän kuin kysyntä (+ 106 %), on huomattava, että biodieselin tuotannossa tärkeimmät kustannustekijät ovat muuttuvat kustannukset. Kuten 211 kappaleessa todettiin, biodieselin tuotannossa raaka-aineiden osuus on 80 prosenttia kaikista kustannuksista. Väitteen tarkempi tarkastelu osoitti, että kiinteiden kustannusten osuus biodieselin tuotannossa ja myynnissä on vain 6 prosenttia kaikista kustannuksista. Käyttämättömän kapasiteetin tuloksena kohonneiden kiinteiden kustannusten väitetty vaikutus ei näin ollen voi selittää yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen merkittävää heikkenemistä tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(228)

Tältä osin on huomattava, että tutkimuksessa keskityttiin yhteisön tuottajien tilanteeseen. Vaikka olisikin totta, että yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti (+ 189 %) olisi kasvanut suhteessa enemmän kuin kysyntä (+ 106 %), on huomattava, että biodieselin tuotannossa tärkeimmät kustannustekijät ovat muuttuvat kustannukset. Kuten 211 kappaleessa todettiin, biodieselin tuotannossa raaka-aineiden osuus on 80 prosenttia kaikista kustannuksista. Väitteen tarkempi tarkastelu osoitti, että kiinteiden kustannusten osuus biodieselin tuotannossa ja myynnissä on vain 6 prosenttia kaikista kustannuksista. Käyttämättömän kapasiteetin tuloksena kohonneiden kiinteiden kustannusten väitetty vaikutus ei näin ollen voi selittää yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen merkittävää heikkenemistä tutkimusajanjaksolla.

| (229) | Lisäksi on huomattava, kuten taulukossa 4 todettiin, että otokseen valittujen yhteisön tuottajien kapasiteetin käyttöaste oli 80 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Näin ollen yhteisön väitetystä ylikapasiteetista ei ollut näyttöä otokseen valittujen yhteisön tuottajien osalta. |
| --- | --- |

(229)

Lisäksi on huomattava, kuten taulukossa 4 todettiin, että otokseen valittujen yhteisön tuottajien kapasiteetin käyttöaste oli 80 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Näin ollen yhteisön väitetystä ylikapasiteetista ei ollut näyttöä otokseen valittujen yhteisön tuottajien osalta.

| (230) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että negatiivinen vaikutus, joka käyttämättömällä tuotantokapasiteetilla olisi voinut olla yhteisön tuotannonalaan, ei ollut sellainen, että se olisi poistanut syy-yhteyden tuetun tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(230)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että negatiivinen vaikutus, joka käyttämättömällä tuotantokapasiteetilla olisi voinut olla yhteisön tuotannonalaan, ei ollut sellainen, että se olisi poistanut syy-yhteyden tuetun tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.

6.3.5.   Raaka-aineen lisääntynyt kysyntä ja kohonneet hinnat

| (231) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että rapsin ja rapsiöljyn lisääntynyt kysyntä johti raaka-aineen korkeisiin hintoihin yhteisössä. Se, että yhteisön tuottajat käyttävät rapsiöljyä pääraaka-aineenaan, selittäisi sen, miksi ne ovat ehkä kärsineet enemmän kuin muut tuottajat, jotka käyttävät muita kasviöljyjä kuten soija- tai palmuöljyä biodieselin tuottamiseen. |
| --- | --- |

(231)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että rapsin ja rapsiöljyn lisääntynyt kysyntä johti raaka-aineen korkeisiin hintoihin yhteisössä. Se, että yhteisön tuottajat käyttävät rapsiöljyä pääraaka-aineenaan, selittäisi sen, miksi ne ovat ehkä kärsineet enemmän kuin muut tuottajat, jotka käyttävät muita kasviöljyjä kuten soija- tai palmuöljyä biodieselin tuottamiseen.

| (232) | Tutkimuksessa kävi ensinnäkin ilmi, että otokseen valitut yhteisön tuottajat eivät käyttäneet biodieselin tuotantoon yksinomaan rapsiöljyä vaan muitakin kasviöljyjä (soija-, palmu- ja auringonkukkaöljyä) ja toisinaan myös eläinrasvaa. |
| --- | --- |

(232)

Tutkimuksessa kävi ensinnäkin ilmi, että otokseen valitut yhteisön tuottajat eivät käyttäneet biodieselin tuotantoon yksinomaan rapsiöljyä vaan muitakin kasviöljyjä (soija-, palmu- ja auringonkukkaöljyä) ja toisinaan myös eläinrasvaa.

| (233) | Edellä 211 kappaleessa todetaan lisäksi, että yhteisön tuotannonalan raaka-ainekustannukset todellakin kohosivat merkittävästi tarkastelujaksolla. Tätä kehitystä on kuitenkin tarkasteltava ottaen huomioon yleinen maataloustuotteiden hintojen kohoaminen koko maailmassa, ja tältä osin on huomattava, että soijaöljyn (asianomaisen maan tuottajien käyttämä pääraaka-aine) hinnan kohoaminen oli jyrkempää samalla kaudella. Näin ollen raaka-aineen hinnannousu vaikutti biodieselin kaikkiin lajeihin. |
| --- | --- |

(233)

Edellä 211 kappaleessa todetaan lisäksi, että yhteisön tuotannonalan raaka-ainekustannukset todellakin kohosivat merkittävästi tarkastelujaksolla. Tätä kehitystä on kuitenkin tarkasteltava ottaen huomioon yleinen maataloustuotteiden hintojen kohoaminen koko maailmassa, ja tältä osin on huomattava, että soijaöljyn (asianomaisen maan tuottajien käyttämä pääraaka-aine) hinnan kohoaminen oli jyrkempää samalla kaudella. Näin ollen raaka-aineen hinnannousu vaikutti biodieselin kaikkiin lajeihin.

| (234) | Markkinoilla, joilla vallitsee tehokas kilpailu, voidaan odottaa, että tuottajat voivat kompensoida kustannusten kohoamisen siirtämällä sen asiakkaiden maksettavaksi markkinoilla. Tutkimuksen mukaan tuetun halpatuonnin jyrkän kasvun aiheuttama paine yhteisön markkinoilla ei kuitenkaan antanut yhteisön tuotannonalalle mahdollisuutta asettaa myyntihintojaan markkinaolosuhteita ja kohonneita kustannuksia vastaavalle tasolle. Myös yhdysvaltalaisten tuottajien käyttämän tärkeimmän raaka-aineen, soijaöljyn, hinta kohosi merkittävästi arviointikaudella. Kustannusten kohoaminen Yhdysvalloissa ei kuitenkaan näkynyt yhteisön markkinoille tulevan tuetun tuonnin hinnoissa. |
| --- | --- |

(234)

Markkinoilla, joilla vallitsee tehokas kilpailu, voidaan odottaa, että tuottajat voivat kompensoida kustannusten kohoamisen siirtämällä sen asiakkaiden maksettavaksi markkinoilla. Tutkimuksen mukaan tuetun halpatuonnin jyrkän kasvun aiheuttama paine yhteisön markkinoilla ei kuitenkaan antanut yhteisön tuotannonalalle mahdollisuutta asettaa myyntihintojaan markkinaolosuhteita ja kohonneita kustannuksia vastaavalle tasolle. Myös yhdysvaltalaisten tuottajien käyttämän tärkeimmän raaka-aineen, soijaöljyn, hinta kohosi merkittävästi arviointikaudella. Kustannusten kohoaminen Yhdysvalloissa ei kuitenkaan näkynyt yhteisön markkinoille tulevan tuetun tuonnin hinnoissa.

| (235) | Tätä taustaa vasten raaka-aineen hinnannousu ei poista syy-yhteyttä tuetun tuonnin ja yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(235)

Tätä taustaa vasten raaka-aineen hinnannousu ei poista syy-yhteyttä tuetun tuonnin ja yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon väliltä.

6.3.6.   Mineraalidieselin hinnan kehitys

| (236) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että mineraalidieselin ja biodieselin hintojen voimakkaan korrelaation vuoksi biodieselin hinnannousu, joka oli jyrkempi kuin mineraalidieselin hinnannousu, etenkin Saksassa, olisi aiheuttanut notkahduksen niiden tuottajien myynnissä, jotka toimittavat kyseisen jäsenvaltion markkinoille. |
| --- | --- |

(236)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että mineraalidieselin ja biodieselin hintojen voimakkaan korrelaation vuoksi biodieselin hinnannousu, joka oli jyrkempi kuin mineraalidieselin hinnannousu, etenkin Saksassa, olisi aiheuttanut notkahduksen niiden tuottajien myynnissä, jotka toimittavat kyseisen jäsenvaltion markkinoille.

| (237) | Ensinnäkin on huomattava, että kyseinen osapuoli ei toimittanut mitään tietoa väitteensä tueksi. Lisäksi toisin kuin osapuoli väitti, tutkimuksen mukaan yhteisön tuotannonala lisäsi myyntiään ja markkinaosuuttaan arviointikaudella. Koska raakaöljyn hinnat noteerataan maailmanlaajuisesti, tarkasteltavana olevan tuotteen myyntiin olisi pitänyt kohdistua sama vaikutus kuin yhteisössä tuotetun biodieselin myyntiin. |
| --- | --- |

(237)

Ensinnäkin on huomattava, että kyseinen osapuoli ei toimittanut mitään tietoa väitteensä tueksi. Lisäksi toisin kuin osapuoli väitti, tutkimuksen mukaan yhteisön tuotannonala lisäsi myyntiään ja markkinaosuuttaan arviointikaudella. Koska raakaöljyn hinnat noteerataan maailmanlaajuisesti, tarkasteltavana olevan tuotteen myyntiin olisi pitänyt kohdistua sama vaikutus kuin yhteisössä tuotetun biodieselin myyntiin.

| (238) | Edellä esitetyn perusteella väite oli siis hylättävä. |
| --- | --- |

(238)

Edellä esitetyn perusteella väite oli siis hylättävä.

6.3.7.   Yhteisön biodiesellaitosten sijainnin merkitys

| (239) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että biodieseltuottajan sijainti on merkittävä tekijä kilpailukyvyn kannalta, ja käytti Saksaa esimerkkinä osoittaakseen, että sisämaassa sijaitsevilla biodieselin tuottajilla on korkeat kuljetuskustannukset, koska kaikki suuret asiakkaat, etenkin jalostamot ja niiden sekoituslaitokset, sijaitsevat rannikolla. |
| --- | --- |

(239)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että biodieseltuottajan sijainti on merkittävä tekijä kilpailukyvyn kannalta, ja käytti Saksaa esimerkkinä osoittaakseen, että sisämaassa sijaitsevilla biodieselin tuottajilla on korkeat kuljetuskustannukset, koska kaikki suuret asiakkaat, etenkin jalostamot ja niiden sekoituslaitokset, sijaitsevat rannikolla.

| (240) | Tutkimuksen mukaan vain muutama yhteisön tuotannonalan tuottaja sijaitsee sisämaassa. Lisäksi havaittiin, että jalostamoja on myös sisämaassa ja joidenkin näiden tuottajien lähellä. Muiden sisämaassa sijaitsevien biodieselin tuottajien osalta havaittiin, että niiden epäedullisempaa asemaa sikäli, että ne ovat kaukana asiakkaista (sekoittamot, jalostamot), kompensoi se, että ne ovat lähellä rouhimoita ja/tai raaka-aineen toimittajia. |
| --- | --- |

(240)

Tutkimuksen mukaan vain muutama yhteisön tuotannonalan tuottaja sijaitsee sisämaassa. Lisäksi havaittiin, että jalostamoja on myös sisämaassa ja joidenkin näiden tuottajien lähellä. Muiden sisämaassa sijaitsevien biodieselin tuottajien osalta havaittiin, että niiden epäedullisempaa asemaa sikäli, että ne ovat kaukana asiakkaista (sekoittamot, jalostamot), kompensoi se, että ne ovat lähellä rouhimoita ja/tai raaka-aineen toimittajia.

| (241) | Edellä esitetyn perusteella väite, jonka mukaan laitoksen sijainti sisämaassa aiheuttaa merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, hylättiin. |
| --- | --- |

(241)

Edellä esitetyn perusteella väite, jonka mukaan laitoksen sijainti sisämaassa aiheuttaa merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, hylättiin.

6.3.8.   Yhdysvaltalaisiin viejiin etuyhteydessä olevat tuottajat

| (242) | On huomattava, että kolmen 162 kappaleessa tarkoitetun yrityksen Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin vaikutus on otettu huomioon arvioitaessa Yhdysvalloista peräisin olevan tuetun tuonnin vaikutuksia (ks. 214–220 kappale). Niiden itse tuotetun biodieselin myynnin osalta tutkimuksessa ei tullut esiin erilaista hinnoittelua tai markkinakäyttäytymistä kuin otokseen valittujen yhteisön tuottajien osalta, etenkään tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(242)

On huomattava, että kolmen 162 kappaleessa tarkoitetun yrityksen Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin vaikutus on otettu huomioon arvioitaessa Yhdysvalloista peräisin olevan tuetun tuonnin vaikutuksia (ks. 214–220 kappale). Niiden itse tuotetun biodieselin myynnin osalta tutkimuksessa ei tullut esiin erilaista hinnoittelua tai markkinakäyttäytymistä kuin otokseen valittujen yhteisön tuottajien osalta, etenkään tutkimusajanjaksolla.

6.4.   Syy-yhteyttä koskeva päätelmä

| (243) | Edellä esitetty analyysi osoittaa, että Yhdysvalloista peräisin olevan tuetun halpatuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. Samalla tämän tuonnin hinnat alittivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(243)

Edellä esitetty analyysi osoittaa, että Yhdysvalloista peräisin olevan tuetun halpatuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. Samalla tämän tuonnin hinnat alittivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla.

| (244) | Tutkimuksen eri tulokset ja analyysi, jossa verrattiin vuosien 2005 ja 2006 välistä kautta vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson väliseen kauteen, osoittivat, että Yhdysvalloista halvoin hinnoin tapahtuneen tuonnin jyrkän kasvun ja yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen merkittävän heikkenemisen välillä oli selkeä ajallinen yhteys, etenkin tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(244)

Tutkimuksen eri tulokset ja analyysi, jossa verrattiin vuosien 2005 ja 2006 välistä kautta vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson väliseen kauteen, osoittivat, että Yhdysvalloista halvoin hinnoin tapahtuneen tuonnin jyrkän kasvun ja yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen merkittävän heikkenemisen välillä oli selkeä ajallinen yhteys, etenkin tutkimusajanjaksolla.

| (245) | Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta tuettuun hintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, päätellään alustavasti, että Yhdysvalloista tuleva tuettu tuonti on aiheuttanut yhteisölle perusasetuksen 8 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(245)

Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta tuettuun hintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, päätellään alustavasti, että Yhdysvalloista tuleva tuettu tuonti on aiheuttanut yhteisölle perusasetuksen 8 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

7.   YHTEISÖN ETU

7.1.   Alustavat huomautukset

| (246) | Perusasetuksen 31 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko vahingollista tuettua tuontia koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi yhteisön edun mukaista. Yhteisön edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön tuotannonalan, tuojien, raaka-aineen toimittajien ja käyttäjien eduista tehtyyn arviointiin. |
| --- | --- |

(246)

Perusasetuksen 31 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko vahingollista tuettua tuontia koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi yhteisön edun mukaista. Yhteisön edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön tuotannonalan, tuojien, raaka-aineen toimittajien ja käyttäjien eduista tehtyyn arviointiin.

7.2.   Yhteisön tuotannonalan etu

7.2.1.   Toimenpiteiden käyttöönoton tai käyttöönotosta luopumisen vaikutukset yhteisön tuotannonalaan

| (247) | Yhteisön tuotannonalalle aiheutui siis merkittävää vahinkoa Yhdysvalloista peräisin olevasta tuetusta tuonnista. Jos toimenpiteitä ei toteuteta, yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen negatiivinen suuntaus mitä todennäköisimmin jatkuu. Yhteisön tuotannonalan tilanteeseen vaikutti erityisesti kannattavuuden lasku 12,6 prosenttiyksiköllä vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä riittämättömien hinnankorotusten vuoksi. Kun otetaan huomioon kannattavuuden laskeva suuntaus, on todennäköistä, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenee entisestään, jos toimenpiteitä ei toteuteta. Tämä johtaisi lopulta tuotannon supistamiseen ja tiettyjen tuotantolaitosten sulkemiseen, mikä uhkaisi yhteisön työllisyyttä ja investointeja. |
| --- | --- |

(247)

Yhteisön tuotannonalalle aiheutui siis merkittävää vahinkoa Yhdysvalloista peräisin olevasta tuetusta tuonnista. Jos toimenpiteitä ei toteuteta, yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen negatiivinen suuntaus mitä todennäköisimmin jatkuu. Yhteisön tuotannonalan tilanteeseen vaikutti erityisesti kannattavuuden lasku 12,6 prosenttiyksiköllä vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä riittämättömien hinnankorotusten vuoksi. Kun otetaan huomioon kannattavuuden laskeva suuntaus, on todennäköistä, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenee entisestään, jos toimenpiteitä ei toteuteta. Tämä johtaisi lopulta tuotannon supistamiseen ja tiettyjen tuotantolaitosten sulkemiseen, mikä uhkaisi yhteisön työllisyyttä ja investointeja.

| (248) | Katsotaan, että toimenpiteiden käyttöönotto palauttaisi markkinoille terveen kilpailun. On huomattava, että yhteisön tuotannonalan kannattavuuden laskusuunta johtuu sen vaikeudesta kilpailla Yhdysvalloista halvoin hinnoin tulevan tuetun tuonnin kanssa. Tukien vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto todennäköisesti asettaisi yhteisön tuotannonalan asemaan, jossa se voi pitää yllä kannattavuutta tasolla, jonka tämä pääomavaltainen tuotannonala tarvitsee. |
| --- | --- |

(248)

Katsotaan, että toimenpiteiden käyttöönotto palauttaisi markkinoille terveen kilpailun. On huomattava, että yhteisön tuotannonalan kannattavuuden laskusuunta johtuu sen vaikeudesta kilpailla Yhdysvalloista halvoin hinnoin tulevan tuetun tuonnin kanssa. Tukien vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto todennäköisesti asettaisi yhteisön tuotannonalan asemaan, jossa se voi pitää yllä kannattavuutta tasolla, jonka tämä pääomavaltainen tuotannonala tarvitsee.

| (249) | Päätelmänä voidaan todeta, että on odotettavissa, että toimenpiteet olisivat vaikuttavia ja antaisivat yhteisön tuotannonalalle tilaisuuden toipua tutkimuksessa todetusta vahingollisesta tuetusta tuonnista. |
| --- | --- |

(249)

Päätelmänä voidaan todeta, että on odotettavissa, että toimenpiteet olisivat vaikuttavia ja antaisivat yhteisön tuotannonalalle tilaisuuden toipua tutkimuksessa todetusta vahingollisesta tuetusta tuonnista.

7.3.   Yhteisön etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden etu

| (250) | Menettelyn aloittamisen yhteydessä otettiin yhteyttä noin 25 etuyhteydettömään tuojaan/kauppiaaseen yhteisössä. Nämä osapuolet eivät kuitenkaan osallistuneet yhteistyöhön. |
| --- | --- |

(250)

Menettelyn aloittamisen yhteydessä otettiin yhteyttä noin 25 etuyhteydettömään tuojaan/kauppiaaseen yhteisössä. Nämä osapuolet eivät kuitenkaan osallistuneet yhteistyöhön.

| (251) | Näissä oloissa ei ollut mahdollista arvioida tarkasti toimenpiteiden mahdollista vaikutusta tuojiin. |
| --- | --- |

(251)

Näissä oloissa ei ollut mahdollista arvioida tarkasti toimenpiteiden mahdollista vaikutusta tuojiin.

7.4.   Käyttäjien etu

| (252) | Menettelyn aloittamisen yhteydessä otettiin yhteyttä kaikkiin tiedossa olleisiin käyttäjäyrityksiin, jotka ovat osallisina mineraalidieselin tuotannossa ja jakelussa sekä mineraalidieselin ja biodieselin pakollisessa sekoittamisessa, ja niille lähetettiin kyselylomakkeet. |
| --- | --- |

(252)

Menettelyn aloittamisen yhteydessä otettiin yhteyttä kaikkiin tiedossa olleisiin käyttäjäyrityksiin, jotka ovat osallisina mineraalidieselin tuotannossa ja jakelussa sekä mineraalidieselin ja biodieselin pakollisessa sekoittamisessa, ja niille lähetettiin kyselylomakkeet.

| (253) | Vain yksi käyttäjäyritys osallistui yhteistyöhön. Käyttäjä totesi vastauksessaan, että se kannattaa Yhdysvalloista tulevan halpatuonnin lopettamista, koska se vääristää kilpailua yhteisössä ja aiheuttaa vahinkoa dieseliä valmistaville ja myyville yrityksille, koska joillakin kilpailijoilla, jotka eivät epäröi ostaa tätä halpaa tuotetta, on vääristynyt kilpailuetu niihin nähden, jotka tätä tuotetta eivät osta. Se myös väitti, että toimenpiteiden ansiosta voitaisiin käynnistää uudelleen esterintuotantolaitoksia (etenkin Saksassa) ja/tai jatkaa hankkeita, joilla perustetaan uusia esteröintilaitoksia yhteisöön. Koska eurooppalainen esteri tehdään perinteisesti rapsista (parempilaatuinen raaka-aine kuin palmu tai soija, joita käytetään B99:n tuotantoon), tuottajien lukumäärän lisääntyminen Euroopassa merkitsisi näin ollen lisää parempilaatuisia tuotteita, mikä puolestaan alentaisi esterin hintaa kuluttajien eduksi. |
| --- | --- |

(253)

Vain yksi käyttäjäyritys osallistui yhteistyöhön. Käyttäjä totesi vastauksessaan, että se kannattaa Yhdysvalloista tulevan halpatuonnin lopettamista, koska se vääristää kilpailua yhteisössä ja aiheuttaa vahinkoa dieseliä valmistaville ja myyville yrityksille, koska joillakin kilpailijoilla, jotka eivät epäröi ostaa tätä halpaa tuotetta, on vääristynyt kilpailuetu niihin nähden, jotka tätä tuotetta eivät osta. Se myös väitti, että toimenpiteiden ansiosta voitaisiin käynnistää uudelleen esterintuotantolaitoksia (etenkin Saksassa) ja/tai jatkaa hankkeita, joilla perustetaan uusia esteröintilaitoksia yhteisöön. Koska eurooppalainen esteri tehdään perinteisesti rapsista (parempilaatuinen raaka-aine kuin palmu tai soija, joita käytetään B99:n tuotantoon), tuottajien lukumäärän lisääntyminen Euroopassa merkitsisi näin ollen lisää parempilaatuisia tuotteita, mikä puolestaan alentaisi esterin hintaa kuluttajien eduksi.

| (254) | Yksi käyttäjien järjestö, joka edusti yhden jäsenvaltion laivaajia, väitti että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi kielteisiä vaikutuksia sen jäsenten toimintaan. Se väitti, että dieselin osuus kuljetussektorin kustannuksista on 20–25 prosenttia, ja kun otetaan huomioon alan heikko kannattavuus (0–5 %), dieselin hinta vaikuttaa tuhansien yritysten selviytymiseen. Näitä väitteitä ei voitu kuitenkaan todentaa, koska käyttäjille lähetettyihin kyselylomakkeisiin ei saatu vastauksia kyseisen järjestön yksittäisiltä jäseniltä. |
| --- | --- |

(254)

Yksi käyttäjien järjestö, joka edusti yhden jäsenvaltion laivaajia, väitti että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi kielteisiä vaikutuksia sen jäsenten toimintaan. Se väitti, että dieselin osuus kuljetussektorin kustannuksista on 20–25 prosenttia, ja kun otetaan huomioon alan heikko kannattavuus (0–5 %), dieselin hinta vaikuttaa tuhansien yritysten selviytymiseen. Näitä väitteitä ei voitu kuitenkaan todentaa, koska käyttäjille lähetettyihin kyselylomakkeisiin ei saatu vastauksia kyseisen järjestön yksittäisiltä jäseniltä.

| (255) | Näin ollen pääteltiin alustavasti, että toimitettujen tietojen perusteella tasoitustoimenpiteiden käyttöönotolla vaikuttaisi olevan erilaiset vaikutukset, eikä tässä tapauksessa voida tehdä käyttäjien edun kannalta selviä päätelmiä pakottavista syistä olla ottamatta toimenpiteitä käyttöön. |
| --- | --- |

(255)

Näin ollen pääteltiin alustavasti, että toimitettujen tietojen perusteella tasoitustoimenpiteiden käyttöönotolla vaikuttaisi olevan erilaiset vaikutukset, eikä tässä tapauksessa voida tehdä käyttäjien edun kannalta selviä päätelmiä pakottavista syistä olla ottamatta toimenpiteitä käyttöön.

7.5.   Raaka-ainetoimittajien etu

| (256) | Kuusi toimittajayritystä vastasi kyselylomakkeeseen. Neljä kannatti tuen vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa ja totesi, että jos tällaisia toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan olemassaolo pitkällä aikavälillä vaarantuu. Jos näin kävisi, sillä olisi selvä negatiivinen vaikutus niiden tilanteeseen. |
| --- | --- |

(256)

Kuusi toimittajayritystä vastasi kyselylomakkeeseen. Neljä kannatti tuen vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa ja totesi, että jos tällaisia toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan olemassaolo pitkällä aikavälillä vaarantuu. Jos näin kävisi, sillä olisi selvä negatiivinen vaikutus niiden tilanteeseen.

| (257) | Kaksi muuta toimittajaa oli etuyhteydessä yhdysvaltalaisiin biodieselin vientiä harjoittaviin tuottajiin, ja niiden mukaan mahdollisilla toimenpiteillä ei olisi merkittävää vaikutusta, koska ne saisivat aikaan kauppavirran muutoksia (siirtyminen tuomaan maista, joita toimenpiteet eivät koske). |
| --- | --- |

(257)

Kaksi muuta toimittajaa oli etuyhteydessä yhdysvaltalaisiin biodieselin vientiä harjoittaviin tuottajiin, ja niiden mukaan mahdollisilla toimenpiteillä ei olisi merkittävää vaikutusta, koska ne saisivat aikaan kauppavirran muutoksia (siirtyminen tuomaan maista, joita toimenpiteet eivät koske).

| (258) | Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi yleisesti positiivinen vaikutus raaka-aineen toimittajien tilanteeseen. |
| --- | --- |

(258)

Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi yleisesti positiivinen vaikutus raaka-aineen toimittajien tilanteeseen.

7.6.   Kilpailu ja kauppaa vääristävät vaikutukset

| (259) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että menettely ei ole johdonmukainen kansainvälisten ja yhteisön poliittisten päätösten kanssa, joilla pyritään edistämään biopolttoaineiden tuotantoa ja myyntiä ympäristönsuojelun yhteydessä ja vähentämään riippuvuutta mineraalipolttoaineista. |
| --- | --- |

(259)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että menettely ei ole johdonmukainen kansainvälisten ja yhteisön poliittisten päätösten kanssa, joilla pyritään edistämään biopolttoaineiden tuotantoa ja myyntiä ympäristönsuojelun yhteydessä ja vähentämään riippuvuutta mineraalipolttoaineista.

| (260) | Tältä osin on huomattava, että perusasetuksen 31 artiklassa edellytetään, että tarkastelussa kiinnitetään erityistä huomiota tarpeeseen poistaa vahingollisen tuen kauppaa vinouttavat vaikutukset ja palauttaa tehokas kilpailu. Näin ollen ympäristönsuojeluun ja mineraaliöljyn tarjotaan liittyviä yleisiä näkökohtia ei voida ottaa huomioon analyysissä eivätkä ne voi oikeuttaa epäterveitä kaupan käytäntöjä. |
| --- | --- |

(260)

Tältä osin on huomattava, että perusasetuksen 31 artiklassa edellytetään, että tarkastelussa kiinnitetään erityistä huomiota tarpeeseen poistaa vahingollisen tuen kauppaa vinouttavat vaikutukset ja palauttaa tehokas kilpailu. Näin ollen ympäristönsuojeluun ja mineraaliöljyn tarjotaan liittyviä yleisiä näkökohtia ei voida ottaa huomioon analyysissä eivätkä ne voi oikeuttaa epäterveitä kaupan käytäntöjä.

| (261) | Tuen vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton vaikutuksista yhteisön markkinoihin voidaan todeta, että koska asianomaisilla yhdysvaltalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on vahva markkina-asema, ne todennäköisesti jatkaisivat tuotteidensa myyntiä, joskaan eivät enää tuetuin hinnoin. On myös todennäköistä, että yhteisön markkinoilla olisi edelleen riittävästi suuria kilpailijoita, nimittäin ne yhteisön tuottajat, jotka lopettivat tilapäisesti tuotantonsa, ja ne, jotka eivät ole voineet käynnistää tuotantotoimintaansa tuetun tuonnin vuoksi. Tältä osin on huomattava, että arviointikauden alussa niiden yhteisön tuottajien myynti, jotka eivät ole edustettuina tässä tutkimuksessa, oli vähintään 30 prosenttia yhteisön markkinoista, ja että tämä osuus pieneni jyrkästi Yhdysvalloista peräisin olevan tuetun tuonnin vuoksi. Sen vuoksi on todennäköistä, että käyttäjät voivat edelleen valita biodieselin eri toimittajien välillä. Jos toimenpiteitä ei kuitenkaan otettaisi käyttöön, yhteisön tuotannonalan tulevaisuus olisi vaakalaudalla. Sen katoaminen vähentäisi voimakkaasti kilpailua yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(261)

Tuen vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton vaikutuksista yhteisön markkinoihin voidaan todeta, että koska asianomaisilla yhdysvaltalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on vahva markkina-asema, ne todennäköisesti jatkaisivat tuotteidensa myyntiä, joskaan eivät enää tuetuin hinnoin. On myös todennäköistä, että yhteisön markkinoilla olisi edelleen riittävästi suuria kilpailijoita, nimittäin ne yhteisön tuottajat, jotka lopettivat tilapäisesti tuotantonsa, ja ne, jotka eivät ole voineet käynnistää tuotantotoimintaansa tuetun tuonnin vuoksi. Tältä osin on huomattava, että arviointikauden alussa niiden yhteisön tuottajien myynti, jotka eivät ole edustettuina tässä tutkimuksessa, oli vähintään 30 prosenttia yhteisön markkinoista, ja että tämä osuus pieneni jyrkästi Yhdysvalloista peräisin olevan tuetun tuonnin vuoksi. Sen vuoksi on todennäköistä, että käyttäjät voivat edelleen valita biodieselin eri toimittajien välillä. Jos toimenpiteitä ei kuitenkaan otettaisi käyttöön, yhteisön tuotannonalan tulevaisuus olisi vaakalaudalla. Sen katoaminen vähentäisi voimakkaasti kilpailua yhteisön markkinoilla.

7.7.   Yhteisön etua koskevat päätelmät

| (262) | Toimenpiteiden käyttöönotto Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa olisi selvästikin yhteisön tuotannonalan etujen mukaista. Se antaisi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden kasvaa ja toipua kokonaan tuetun tuonnin aiheuttamasta vahingosta. Jos toimenpiteitä ei kuitenkaan otettaisi käyttöön, on todennäköistä, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenisi edelleen ja useammat toimijat lopettaisivat toimintansa. Käyttäjistä ja tuojista ei voida tehdä selviä päätelmiä, mutta toimenpiteiden käyttöönoton odotetaan olevan raaka-aineen toimittajien etujen mukaista. |
| --- | --- |

(262)

Toimenpiteiden käyttöönotto Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa olisi selvästikin yhteisön tuotannonalan etujen mukaista. Se antaisi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden kasvaa ja toipua kokonaan tuetun tuonnin aiheuttamasta vahingosta. Jos toimenpiteitä ei kuitenkaan otettaisi käyttöön, on todennäköistä, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenisi edelleen ja useammat toimijat lopettaisivat toimintansa. Käyttäjistä ja tuojista ei voida tehdä selviä päätelmiä, mutta toimenpiteiden käyttöönoton odotetaan olevan raaka-aineen toimittajien etujen mukaista.

| (263) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, ettei tässä tapauksessa ole yhteisön edun kannalta pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön tasoitustulleja. |
| --- | --- |

(263)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, ettei tässä tapauksessa ole yhteisön edun kannalta pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön tasoitustulleja.

8.   EHDOTUS VÄLIAIKAISIKSI TUKIEN VASTAISIKSI TOIMENPITEIKSI

8.1.   Vahingon korjaava taso

| (264) | Tuettua tuontia, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset tukien vastaiset toimenpiteet, jotta tuetusta tuonnista ei aiheutuisi yhteisön tuotannonalalle enää enempää vahinkoa. |
| --- | --- |

(264)

Tuettua tuontia, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset tukien vastaiset toimenpiteet, jotta tuetusta tuonnista ei aiheutuisi yhteisön tuotannonalalle enää enempää vahinkoa.

| (265) | Tasoitustoimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan tuetusta tuonnista yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko ylittämättä kuitenkaan todettuja tukimarginaaleja. Vahingollisten tukien vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että yhteisön tuotannonala voisi niiden ansiosta saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman tuetun tuonnin vaikutusta. |
| --- | --- |

(265)

Tasoitustoimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan tuetusta tuonnista yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko ylittämättä kuitenkaan todettuja tukimarginaaleja. Vahingollisten tukien vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että yhteisön tuotannonala voisi niiden ansiosta saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman tuetun tuonnin vaikutusta.

| (266) | Tätä varten 15 prosentin voittomarginaalia liikevaihdosta voitaisiin pitää asianmukaisena tasona, jonka yhteisön tuotannonala olisi voinut odottaa saavansa, jos vahingollista tuettua tuontia ei olisi esiintynyt, tarkastelujakson ensimmäisellä kaudella (2004, 2005 ja 2006) vallinneen yhteisön tuotannonalan tilanteen perusteella, ja se voitaisiin katsoa kohtuulliseksi takaamaan tuottava investointi pitkällä aikavälillä tälle hiljattain perustetulle tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(266)

Tätä varten 15 prosentin voittomarginaalia liikevaihdosta voitaisiin pitää asianmukaisena tasona, jonka yhteisön tuotannonala olisi voinut odottaa saavansa, jos vahingollista tuettua tuontia ei olisi esiintynyt, tarkastelujakson ensimmäisellä kaudella (2004, 2005 ja 2006) vallinneen yhteisön tuotannonalan tilanteen perusteella, ja se voitaisiin katsoa kohtuulliseksi takaamaan tuottava investointi pitkällä aikavälillä tälle hiljattain perustetulle tuotannonalalle.

| (267) | Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymän samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin oikaisemalla otokseen kuuluvien yhteisön tuottajien myyntihintaa tutkimusajanjakson tosiasiallisella voitolla/tappiolla sekä lisäämällä edellä mainittu voittomarginaali. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tuonnin CIF-kokonaisarvosta. |
| --- | --- |

(267)

Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymän samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin oikaisemalla otokseen kuuluvien yhteisön tuottajien myyntihintaa tutkimusajanjakson tosiasiallisella voitolla/tappiolla sekä lisäämällä edellä mainittu voittomarginaali. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tuonnin CIF-kokonaisarvosta.

| (268) | Yritys, jolle myönnettiin yksilöllinen tarkastelu (ks. 9 kappale), ei toimittanut merkityksellisiä tietoja vientimyynnistään yhteisöön eikä siihen etuyhteydessä olevan tuojan jälleenmyynnistä yhteisössä. Yritystä pyydettiin toimittamaan tiettyjä tietoja, jotta olisi voitu paikata sen kyselylomakkeessa toimittamissa tiedoissa olevat puutteet. Komissio ilmoitti yritykselle lisäksi, että jos pyydettyjä tietoja ei toimiteta perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti, kyselylomakkeessa toimitetut puutteelliset vastaukset voidaan jättää huomiotta, koska ne hankaloittavat liikaa oikeiden päätelmien tekemistä yrityksestä. |
| --- | --- |

(268)

Yritys, jolle myönnettiin yksilöllinen tarkastelu (ks. 9 kappale), ei toimittanut merkityksellisiä tietoja vientimyynnistään yhteisöön eikä siihen etuyhteydessä olevan tuojan jälleenmyynnistä yhteisössä. Yritystä pyydettiin toimittamaan tiettyjä tietoja, jotta olisi voitu paikata sen kyselylomakkeessa toimittamissa tiedoissa olevat puutteet. Komissio ilmoitti yritykselle lisäksi, että jos pyydettyjä tietoja ei toimiteta perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti, kyselylomakkeessa toimitetut puutteelliset vastaukset voidaan jättää huomiotta, koska ne hankaloittavat liikaa oikeiden päätelmien tekemistä yrityksestä.

| (269) | Yritykselle ilmoitettiin tämän osittaisen yhteistyön seurauksista ja annettiin tilaisuus esittää huomautuksia. Siltä ei kuitenkaan saatu vastausta asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(269)

Yritykselle ilmoitettiin tämän osittaisen yhteistyön seurauksista ja annettiin tilaisuus esittää huomautuksia. Siltä ei kuitenkaan saatu vastausta asetetussa määräajassa.

| (270) | Näin ollen yrityksen vahingon korjaava taso asetettiin alustavasti otokseen valituille yrityksille määritetyn korkeimman vahinkomarginaalin tasolle. |
| --- | --- |

(270)

Näin ollen yrityksen vahingon korjaava taso asetettiin alustavasti otokseen valituille yrityksille määritetyn korkeimman vahinkomarginaalin tasolle.

8.2.   Väliaikaiset toimenpiteet

| (271) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että perusasetuksen 12 artiklan 1 kohdan mukaan väliaikaiset tasoitustoimenpiteet olisi otettava käyttöön havaitun tukimarginaalin tasoisina mutta niiden ei pitäisi olla korkeammat kuin alhaisemman tullin säännön mukaisesti laskettu vahinkomarginaali. |
| --- | --- |

(271)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että perusasetuksen 12 artiklan 1 kohdan mukaan väliaikaiset tasoitustoimenpiteet olisi otettava käyttöön havaitun tukimarginaalin tasoisina mutta niiden ei pitäisi olla korkeammat kuin alhaisemman tullin säännön mukaisesti laskettu vahinkomarginaali.

| (272) | Edellä esitetyn perusteella tasoitustullit on vahvistettu vertaamalla vahinkomarginaalia ja tukimarginaalia keskenään. Ehdotetut tasoitustullit ovat seuraavat:








  Yritys | Vahinkomarginaali | Tukimarginaali | Tasoitustulli |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company | 54,6 % | 35,1 % | 35,1 % |
| Cargill Inc. | 58,9 % | 34,5 % | 34,5 % |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 39,8 % | 39,0 % | 39,0 % |
| Imperium Renewables Inc. | 41,6 % | 29,1 % | 29,1 % |
| Peter Cremer North America LP | 69,9 % | 41,0 % | 41,0 % |
| Vinmar Overseas Limited | 69,9 % | 41,1 % | 41,1 % |
| World Energy Alternatives LLC | 41,7 % | 37,6 % | 37,6 % |
| Otoksen ulkopuoliset yhteistyöhön osallistuneet viejät | 51,4 % | 36,0 % | 36,0 % |

(272)

Edellä esitetyn perusteella tasoitustullit on vahvistettu vertaamalla vahinkomarginaalia ja tukimarginaalia keskenään. Ehdotetut tasoitustullit ovat seuraavat:

Yritys

Vahinkomarginaali

Tukimarginaali

Tasoitustulli

Archer Daniels Midland Company

54,6 %

35,1 %

35,1 %

Cargill Inc.

58,9 %

34,5 %

34,5 %

Green Earth Fuels of Houston LLC

39,8 %

39,0 %

39,0 %

Imperium Renewables Inc.

41,6 %

29,1 %

29,1 %

Peter Cremer North America LP

69,9 %

41,0 %

41,0 %

Vinmar Overseas Limited

69,9 %

41,1 %

41,1 %

World Energy Alternatives LLC

41,7 %

37,6 %

37,6 %

Otoksen ulkopuoliset yhteistyöhön osallistuneet viejät

51,4 %

36,0 %

36,0 %

| (273) | Kun otetaan huomioon, että tasoitustullia sovelletaan sekoituksiin, joiden painosta yli 20 prosenttia on biodieseliä, suhteessa niiden biodieselpitoisuuteen, katsotaan että on asianmukaista toimenpiteiden tehokkaan täytäntöönpanon kannalta, että jäsenvaltioiden tulliviranomaiset määrittävät tullit kiinteämääräisinä biodieselpitoisuuden perusteella. |
| --- | --- |

(273)

Kun otetaan huomioon, että tasoitustullia sovelletaan sekoituksiin, joiden painosta yli 20 prosenttia on biodieseliä, suhteessa niiden biodieselpitoisuuteen, katsotaan että on asianmukaista toimenpiteiden tehokkaan täytäntöönpanon kannalta, että jäsenvaltioiden tulliviranomaiset määrittävät tullit kiinteämääräisinä biodieselpitoisuuden perusteella.

| (274) | Tässä asetuksessa vahvistetut yrityskohtaiset tasoitustullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Muiden yritysten, joiden nimeä ja osoitetta ei erikseen mainita tämän asetuksen artiklaosassa, erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina, tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa kyseisiä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(274)

Tässä asetuksessa vahvistetut yrityskohtaiset tasoitustullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Muiden yritysten, joiden nimeä ja osoitetta ei erikseen mainita tämän asetuksen artiklaosassa, erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina, tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa kyseisiä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

9.   PÄÄTELMISTÄ ILMOITTAMINEN

| (275) | Edellä esitetyt alustavat päätelmät ilmoitetaan kaikille asianomaisille osapuolille, joille annetaan tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Niiden huomautukset tutkitaan ja, jos ne ovat oikeutettuja, otetaan huomioon ennen lopullisten päätösten tekemistä. Alustavia päätelmiä voi olla tarpeen tarkastella uudelleen ennen lopullisten päätelmien tekemistä, |
| --- | --- |

(275)

Edellä esitetyt alustavat päätelmät ilmoitetaan kaikille asianomaisille osapuolille, joille annetaan tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Niiden huomautukset tutkitaan ja, jos ne ovat oikeutettuja, otetaan huomioon ennen lopullisten päätösten tekemistä. Alustavia päätelmiä voi olla tarpeen tarkastella uudelleen ennen lopullisten päätelmien tekemistä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen tasoitustulli tuotaessa Amerikan yhdysvalloista peräisin olevia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (tunnetaan yleisesti ”biodieselinä”), joko puhtaassa muodossa tai sekoituksena, joka sisältää enemmän kuin 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää, ja jotka luokitellaan CN-koodeihin CN-koodeihin ex 1516 20 98 (Taric-koodi 1516209820), ex 1518 00 91 (Taric-koodi 1518009120), ex 1518 00 99 (Taric-koodi 1518009920), ex 2710 19 41 (Taric-koodi 2710194120), 3824 90 91 ja ex 3824 90 97 (Taric-koodi 3824909787).

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin, jotka jäljempänä luetellut yritykset ovat valmistaneet, sovellettava väliaikainen tasoitustulli on seuraava:

| Yritys | Tasoitustulli
  (euroa/nettotonni) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 237,0 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 213,8 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 213,4 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 216,8 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 211,2 | A937 |
| Vinmar Overseas Limited, Houston | 211,2 | A938 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 211,2 | A939 |
| Liitteessä luetellut yritykset | 219,4 | Ks. liite |
| Kaikki muut yritykset | 237,0 | A999 |

Yritys

Tasoitustulli

(euroa/nettotonni)

Taric-lisäkoodi

Archer Daniels Midland Company, Decatur

237,0

A933

Cargill Inc., Wayzata

213,8

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

213,4

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

216,8

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

211,2

A937

Vinmar Overseas Limited, Houston

211,2

A938

World Energy Alternatives LLC, Boston

211,2

A939

Liitteessä luetellut yritykset

219,4

Ks. liite

Kaikki muut yritykset

237,0

A999

Sekoituksia koskevan tasoitustullin soveltamisessa otetaan huomioon, missä suhteessa sekoituksessa on kokonaispitoisuudesta painon mukaan rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisiä kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (biodieselpitoisuus).

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

1.   Asianomaiset osapuolet voivat 16 päivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, ja ne voivat saman ajan kuluessa esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission kuulemiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 2026/97 30 artiklan soveltamista.

2.   Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 2026/97 31 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.

3 artikla

Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan neljän kuukauden ajan.

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä maaliskuuta 2009.

Komission puolesta

Catherine ASHTON

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 288, 21.10.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL C 147, 13.6.2008, s. 10.

2

(3)  EUVL C 147, 13.6.2008, s. 5.

3

(4)  Yhdysvaltojen viranomaiset toimittivat käyttöön täydellisen päivitetyn verolain (Internal Revenue Code), josta näkyy koko tämän tutkimusajanjakson kannalta relevantti verolainsäädäntö 15 päivään joulukuuta 2006 asti (versio joulukuu 2006).

4

(5)  Esimerkiksi a) ”Biodiesel handling and use guide”, syyskuu 2008, NREL (National renewable energy laboratory), b) ”Biomass oil analysis”, kesäkuu 2004, NREL, c) biodieseliä koskevia uutisia, tietoja ja teknisiä eritelmiä, American Society of Testing Material (ASTM), d) biodieseliä koskevia uutisia ja tietoja, NBB, e) erilaisiin aloitteisiin (esim. Clean cities actions) liittyviä tiedotteita, Yhdysvaltojen energiaministeriö (US Department of energy).

5

(6)  Neitsytöljyt, mukaan lukien esterit, jotka on saatu erilaisista maataloushyödykkeistä kuten maissista, soijasta, auringonkukansiemenistä, puuvillansiemenistä, canolasta, Crambe-sukuisista kasveista, rapsinsiemenistä, saflorin (Carthamus tinctorius) siemenistä, pellavansiemenistä, riisileseistä ja sinapinsiemenistä, tai eläinrasvat.

6

(7)  Luku on itse asiassa 99,9 %, koska sekoitushyvityksen saamiseen riittää, että mineraalidieseliä lisätään 0,1 %.

7

(8)  Sekoitukset B99:stä B50:een.

8

(9)  Sekoitukset B2:sta B20:een.

9

(10)  Energy Policy Act, 1992.

10

(11)  Yhdysvaltain verolaissa termillä ”maatalousbiodiesel” tarkoitetaan biodieseliä, joka on saatu yksinomaan neitsytkasviöljyistä, mukaan luettuna maissista, soijasta, auringonkukansiemenistä, puuvillansiemenistä, canolasta, Crambe-sukuisista kasveista, rapsista, saflorin (Carthamus tinctorius) siemenistä, pellavansiemenistä, riisileseistä ja sinapinsiemenistä saadut esterit, sekä eläinrasvoista. Tutkimuksen mukaan Yhdysvalloista yhteisöön tutkimusajanjaksolla tuodusta biodieselistä yli 98 prosenttia oli maatalousbiodieseliä.

11

(12)  0,50 dollarin hyvitys gallonaa kohti on korotettu 1,00 dollariin gallonaa kohti vuoden 2008 energialailla (Energy Improvement and Extension Act) 1 päivästä tammikuuta 2009.

12

(13)  Bioenergiaohjelmassa tarkoitettu verovuosi ulottuu 1 päivästä lokakuuta seuraavan vuoden 30 päivään syyskuuta.

13

(14)  Kiinteää henkilökohtaista omaisuutta (tangible personal property) ei ole määritelty Illinois’n lainsäädännössä, mutta sen katsotaan tarkoittavan kaikkea aineellista omaisuutta.

14

Kiinteää henkilökohtaista omaisuutta (tangible personal property)

(15)  Tässä asetuksessa ”viranomaisilla” tarkoitetaan perusasetuksen 1 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti alkuperä- tai viejämaan alueella toimivaa julkista toimielintä.

15

alkuperä- tai viejämaan alueella toimivaa julkista toimielintä

(16)  EUVL L 123, 17.3.2003, s. 42.

16

(17)  EUVL L 283, 31.10.2003, s. 51.

17

(18)  Tämän jälkeen Euroopan parlamentti ja neuvosto sopivat joulukuussa 2008 uusiutuvista energialähteistä saatavan energian käytön edistämistä koskevasta direktiivistä, joka sisältää 10 prosentin tavoitteen uusiutuvan energian käytöstä kuljetusalalla vuodeksi 2020; tämän odotetaan tulevan pääasiassa biopolttoaineista.

18

(19)  ”Energiesteuergesetz” tuli voimaan 1 päivänä elokuuta 2006, ja veron määrä oli 9 senttiä B100-litraa kohti.

19

(20)  ”Biokraftstoffquotengesetz”, BGBl. 2006, osa I, nro 62, 21.12.2006, jolla pannaan täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/30/EY ja neuvoston direktiivi 2003/96/EY.

20

---

LIITE

Yhteistyöhön osallistuneet mutta otoksen ulkopuoliset yhdysvaltalaiset vientiä harjoittavat tuottajat

| Yrityksen nimi | Kaupunki | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| AC & S Inc. | Nitro | A941 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| Amereco | Phoenix | A941 |
| BioPur Inc. | Bethlehem | A941 |
| Central Iowa Energy LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Delta BioFuels Inc. | Natchez | A940 |
| East Fork Biodiesel LLC | Algona | A940 |
| Ecogy Biofuels LLC | Tulsa | A940 |
| ED&F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels Inc. | Madison | A940 |
| Freedom Fuels LLC | Mason City | A941 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| GeoGreen Fuels LLC | Houston | A940 |
| Griffin Industries Inc. | Cold Spring | A940 |
| Huish Detergents Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries Ltd. | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Innovation Fuels Inc. | Newark | A940 |
| Integrity Biofuels | Morristown | A941 |
| Iowa Renewable Energy LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd. | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels LLC | Erie | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC | Wilton | A940 |
| Middletown Biofuels LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| Natural Biodiesel Plant LLC | Hayti | A941 |
| Nova Biofuels Clinton County LLC | Clinton | A940 |
| Organic Fuels Ltd. | Houston | A940 |
| Owensboro Grain Company LLC | Owensboro | A940 |
| Pacific Biodiesel Inc. | Kahului | A941 |
| Peach State Labs Inc. | Rome | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| Piedmont Biofuels Industrial LLC | Pittsboro | A941 |
| Prairie Pride | Deerfield | A941 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| REG Ralston LLC | Ralston | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | DeForest | A940 |
| Southeast BioDiesel LLC | Charlotte | A941 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel LLC | Albert Lea | A940 |
| Stepan Company | Northfield | A941 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsburgh | A940 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |
| Yokaya Biofuels Inc. | Ukiah | A941 |

Yrityksen nimi

Kaupunki

Taric-lisäkoodi

AC & S Inc.

Nitro

A941

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

Amereco

Phoenix

A941

BioPur Inc.

Bethlehem

A941

Central Iowa Energy LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Delta BioFuels Inc.

Natchez

A940

East Fork Biodiesel LLC

Algona

A940

Ecogy Biofuels LLC

Tulsa

A940

ED&F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels Inc.

Madison

A940

Freedom Fuels LLC

Mason City

A941

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

GeoGreen Fuels LLC

Houston

A940

Griffin Industries Inc.

Cold Spring

A940

Huish Detergents Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries Ltd.

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Innovation Fuels Inc.

Newark

A940

Integrity Biofuels

Morristown

A941

Iowa Renewable Energy LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd.

Houston

A940

Lake Erie Biofuels LLC

Erie

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC

Wilton

A940

Middletown Biofuels LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

Natural Biodiesel Plant LLC

Hayti

A941

Nova Biofuels Clinton County LLC

Clinton

A940

Organic Fuels Ltd.

Houston

A940

Owensboro Grain Company LLC

Owensboro

A940

Pacific Biodiesel Inc.

Kahului

A941

Peach State Labs Inc.

Rome

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

Piedmont Biofuels Industrial LLC

Pittsboro

A941

Prairie Pride

Deerfield

A941

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

REG Ralston LLC

Ralston

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Sanimax Energy Inc.

DeForest

A940

Southeast BioDiesel LLC

Charlotte

A941

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel LLC

Albert Lea

A940

Stepan Company

Northfield

A941

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsburgh

A940

Vitol Inc.

Houston

A940

Western Dubque Biodiesel LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

Yokaya Biofuels Inc.

Ukiah

A941

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

| 12.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 67/85 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 67/85

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 11 päivänä maaliskuuta 2009,

standardin EN 12312–9:2005 ”Lentokenttälaitteet – Erityisvaatimukset – Osa 9: Kontti- ja pallettilastaajat” viitetietojen rajoitetusta julkaisemisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/37/EY mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 1551)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/180/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon koneita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 22 päivänä kesäkuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/37/EY (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon teknisiä standardeja ja määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 22 päivänä kesäkuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/34/EY (2) 5 artiklalla perustetun pysyvän komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Jos kansallinen standardi, jolla pannaan täytäntöön sellainen yhdenmukaistettu standardi, jonka viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, käsittää yhden tai useamman direktiivin 98/37/EY liitteessä I olevan olennaisen terveys- tai turvallisuusvaatimuksen, tämän standardin mukaiseksi rakennettua konetta on pidettävä asianomaisten olennaisten vaatimusten mukaisena. |
| --- | --- |

(1)

Jos kansallinen standardi, jolla pannaan täytäntöön sellainen yhdenmukaistettu standardi, jonka viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, käsittää yhden tai useamman direktiivin 98/37/EY liitteessä I olevan olennaisen terveys- tai turvallisuusvaatimuksen, tämän standardin mukaiseksi rakennettua konetta on pidettävä asianomaisten olennaisten vaatimusten mukaisena.

| (2) | Ranska esitti direktiivin 98/37/EY 6 artiklan 1 kohdan nojalla virallisen vastalauseen, joka koskee Euroopan standardointikomitean (CEN) 21 päivänä maaliskuuta 2005 hyväksymää standardia EN 12312–9:2005 ”Lentokenttälaitteet – Erityisvaatimukset – Osa 9: Kontti- ja pallettilastaajat”, jonka viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Ranska esitti direktiivin 98/37/EY 6 artiklan 1 kohdan nojalla virallisen vastalauseen, joka koskee Euroopan standardointikomitean (CEN) 21 päivänä maaliskuuta 2005 hyväksymää standardia EN 12312–9:2005 ”Lentokenttälaitteet – Erityisvaatimukset – Osa 9: Kontti- ja pallettilastaajat”, jonka viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3).

| (3) | Yksi merkittävimmistä lentokenttien kontti- ja pallettilastaajiin liittyvistä riskeistä on putoaminen lastaajan ollessa nostetussa asennossa tai muussa asennossa, johon käyttäjillä on pääsy rahtiovien käytön ja lastin käsittelyn aikana. Tämä riski on pystyttävä torjumaan tehokkaasti, ja samalla on otettava huomioon ilma-aluksen muoto ja vältettävä sen vahingoittamista. |
| --- | --- |

(3)

Yksi merkittävimmistä lentokenttien kontti- ja pallettilastaajiin liittyvistä riskeistä on putoaminen lastaajan ollessa nostetussa asennossa tai muussa asennossa, johon käyttäjillä on pääsy rahtiovien käytön ja lastin käsittelyn aikana. Tämä riski on pystyttävä torjumaan tehokkaasti, ja samalla on otettava huomioon ilma-aluksen muoto ja vältettävä sen vahingoittamista.

| (4) | Komissio on tarkastellut standardia EN 12312–9:2005 ja todennut, että se ei täytä direktiivin 98/37/EY liitteessä I olevan 1.5.15 kohdan liukastumis-, kompastumis- tai putoamisvaaraa koskevia olennaisia terveys- ja turvallisuusvaatimuksia kyseisessä liitteessä olevan 1.1.2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen turvallistamisen periaatteiden yhteydessä. Erityisesti on todettava, että standardin lausekkeessa 5.6 ”puristuminen, leikkautuminen ja putoaminen” ei eritellä sellaisten suojakeinojen valintaa, suunnittelua, sijoittamista ja rakentamista, joilla voidaan ehkäistä putoamisvaara kontti- ja pallettilastaajilta, vaan siinä ainoastaan viitataan standardin EN 1915–1:2001 yleisiin vaatimuksiin ”Lentokenttälaitteet – Yleiset vaatimukset – Osa 1: Turvallisuusvaatimukset”, jossa kuvataan erityyppisiä mahdollisia suojakeinoja. |
| --- | --- |

(4)

Komissio on tarkastellut standardia EN 12312–9:2005 ja todennut, että se ei täytä direktiivin 98/37/EY liitteessä I olevan 1.5.15 kohdan liukastumis-, kompastumis- tai putoamisvaaraa koskevia olennaisia terveys- ja turvallisuusvaatimuksia kyseisessä liitteessä olevan 1.1.2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen turvallistamisen periaatteiden yhteydessä. Erityisesti on todettava, että standardin lausekkeessa 5.6 ”puristuminen, leikkautuminen ja putoaminen” ei eritellä sellaisten suojakeinojen valintaa, suunnittelua, sijoittamista ja rakentamista, joilla voidaan ehkäistä putoamisvaara kontti- ja pallettilastaajilta, vaan siinä ainoastaan viitataan standardin EN 1915–1:2001 yleisiin vaatimuksiin ”Lentokenttälaitteet – Yleiset vaatimukset – Osa 1: Turvallisuusvaatimukset”, jossa kuvataan erityyppisiä mahdollisia suojakeinoja.

| (5) | Turvallisuuden ja oikeusvarmuuden takaamiseksi standardin EN 12312–9:2005 viitetietojen julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä olisi täydennettävä asianmukaisella varoituksella. |
| --- | --- |

(5)

Turvallisuuden ja oikeusvarmuuden takaamiseksi standardin EN 12312–9:2005 viitetietojen julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä olisi täydennettävä asianmukaisella varoituksella.

| (6) | Jäsenvaltioiden olisi lisättävä samanlainen varoitus kansallisiin standardeihinsa, joilla standardi EN 12312:-9:2005 saatetaan voimaan, |
| --- | --- |

(6)

Jäsenvaltioiden olisi lisättävä samanlainen varoitus kansallisiin standardeihinsa, joilla standardi EN 12312:-9:2005 saatetaan voimaan,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Julkaistaan standardin EN 12312–9:2005 ”Lentokenttälaitteet – Erityisvaatimukset – Osa 9: Kontti- ja pallettilastaajat” viitetiedot Euroopan unionin virallisessa lehdessä liitteen mukaisesti.

2 artikla

Julkaistessaan direktiivin 98/37/EY 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti viitetiedot kansallisesta standardista, jolla yhdenmukaistettu standardi EN 12312–9:2005 saatetaan voimaan, jäsenvaltioiden on liitettävä tähän julkaisuun tämän päätöksen liitteen mukainen varoitus.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 11 päivänä maaliskuuta 2009.

Komission puolesta

Günter VERHEUGEN

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 207, 23.7.1998, s. 1.

1

(2)  EYVL L 204, 21.7.1998, s. 37.

2

(3)  EUVL C 336, 31.12.2005, s. 12.

3

---

LIITE

Direktiivin 98/37/EY soveltamisalaan kuuluvien eurooppalaisten yhdenmukaistettujen standardien nimet ja numerot

| ESO (1) | Yhdenmukaistetun standardin viitenumero ja nimi
  (ja viiteasiakirja) | Ensimmäinen julkaisu EYVL/EUVL | Korvattavan standardin viitenumero | Päivä, jona korvattavan standardin vaatimustenmukaisuusolettamus päättyy
  (Huom 1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 12312-9:2005
  Lentokenttälaitteet – Erityisvaatimukset – Osa 9: Kontti- ja pallettilastaajat | 31.12.2005 | — | |
| Varoitus: | Tämä julkaisu ei koske standardin lauseketta 5.6, jonka soveltamisen ei katsota täyttävän direktiivin 98/37/EY liitteessä I olevan 1.5.15 kohdan olennaisia terveys- ja turvallisuusvaatimuksia kyseisen liitteen 1.1.2 kohdan b alakohdan vaatimuksen yhteydessä. |

ESO (1)

Yhdenmukaistetun standardin viitenumero ja nimi

(ja viiteasiakirja)

Ensimmäinen julkaisu EYVL/EUVL

Korvattavan standardin viitenumero

Päivä, jona korvattavan standardin vaatimustenmukaisuusolettamus päättyy

(Huom 1)

CEN

EN 12312-9:2005

Lentokenttälaitteet – Erityisvaatimukset – Osa 9: Kontti- ja pallettilastaajat

31.12.2005

—

Varoitus:

Tämä julkaisu ei koske standardin lauseketta 5.6, jonka soveltamisen ei katsota täyttävän direktiivin 98/37/EY liitteessä I olevan 1.5.15 kohdan olennaisia terveys- ja turvallisuusvaatimuksia kyseisen liitteen 1.1.2 kohdan b alakohdan vaatimuksen yhteydessä.

| Huom. 1 | Yleensä päivä, jolloin vaatimustenmukaisuusolettamus päättyy, on sama kuin eurooppalaisen standardointielimen asettama standardin kumoamispäivä (”dow”). Standardien käyttäjiä kuitenkin kehotetaan kiinnittämään huomiota siihen, että poikkeustapauksissa se voi olla jokin muukin päivä. |
| --- | --- |

Huom. 1

Yleensä päivä, jolloin vaatimustenmukaisuusolettamus päättyy, on sama kuin eurooppalaisen standardointielimen asettama standardin kumoamispäivä (”dow”). Standardien käyttäjiä kuitenkin kehotetaan kiinnittämään huomiota siihen, että poikkeustapauksissa se voi olla jokin muukin päivä.

Huom:

| — | Tietoja standardien saatavuudesta saa joko Euroopan standardointielimiltä tai kansallisilta standardointilaitoksilta, joiden luettelo on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/34/EY liitteenä. |
| --- | --- |

—

Tietoja standardien saatavuudesta saa joko Euroopan standardointielimiltä tai kansallisilta standardointilaitoksilta, joiden luettelo on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/34/EY liitteenä.

| — | Viitetietojen julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä ei tarkoita sitä, että standardit ovat saatavana kaikilla yhteisökielillä. |
| --- | --- |

—

Viitetietojen julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä ei tarkoita sitä, että standardit ovat saatavana kaikilla yhteisökielillä.

Lisätietoja yhdenmukaistetuista standardeista saa internetosoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Eurooppalainen standardointielin:

| — | CEN: rue de Stassart/de Stassartstraat 36, 1050 Bruxelles/Brussel, Belgique/België, tél./tel. + 32 25500811; fax + 32 25500819 (http://www.cen.eu). |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart/de Stassartstraat 36, 1050 Bruxelles/Brussel, Belgique/België, tél./tel. + 32 25500811; fax + 32 25500819 (http://www.cen.eu).

---

III Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

| 12.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 67/88 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 67/88

---

NEUVOSTON YHTEINEN TOIMINTA 2009/181/YUTP,

hyväksytty 11 päivänä maaliskuuta 2009,

Euroopan unionin erityisedustajan nimittämisestä Bosnia ja Hertsegovinaan

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 14 artiklan, 18 artiklan 5 kohdan ja 23 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto teki 18 päivänä kesäkuuta 2007 päätöksen 2007/427/YUTP (1) Miroslav LAJČÁKin nimittämisestä Euroopan unionin erityisedustajaksi Bosnia ja Hertsegovinaan. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto teki 18 päivänä kesäkuuta 2007 päätöksen 2007/427/YUTP (1) Miroslav LAJČÁKin nimittämisestä Euroopan unionin erityisedustajaksi Bosnia ja Hertsegovinaan.

| (2) | Neuvosto hyväksyi 18 päivänä helmikuuta 2008 yhteisen toiminnan 2008/130/YUTP (2) Euroopan unionin erityisedustajan toimeksiannon jatkamisesta. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto hyväksyi 18 päivänä helmikuuta 2008 yhteisen toiminnan 2008/130/YUTP (2) Euroopan unionin erityisedustajan toimeksiannon jatkamisesta.

| (3) | Yhteisen toiminnan 2008/130/YUTP uudelleentarkastelun perusteella Euroopan unionin erityisedustajan toimeksiantoa olisi edelleen jatkettava 12 kuukaudella. |
| --- | --- |

(3)

Yhteisen toiminnan 2008/130/YUTP uudelleentarkastelun perusteella Euroopan unionin erityisedustajan toimeksiantoa olisi edelleen jatkettava 12 kuukaudella.

| (4) | LAJČÁK esitti 26 päivänä tammikuuta 2009 päivätyssä kirjeessä eronpyyntönsä. Uusi Euroopan unionin erityisedustaja olisi näin ollen nimitettävä 1 päivän maaliskuuta 2009 ja 28 päivän helmikuuta 2010 väliseksi ajanjaksoksi. |
| --- | --- |

(4)

LAJČÁK esitti 26 päivänä tammikuuta 2009 päivätyssä kirjeessä eronpyyntönsä. Uusi Euroopan unionin erityisedustaja olisi näin ollen nimitettävä 1 päivän maaliskuuta 2009 ja 28 päivän helmikuuta 2010 väliseksi ajanjaksoksi.

| (5) | Korkeana edustajana toimiva pääsihteeri on suosittanut Valentin INZKOn nimittämistä uudeksi Euroopan unionin erityisedustajaksi Bosnia ja Hertsegovinaan. |
| --- | --- |

(5)

Korkeana edustajana toimiva pääsihteeri on suosittanut Valentin INZKOn nimittämistä uudeksi Euroopan unionin erityisedustajaksi Bosnia ja Hertsegovinaan.

| (6) | Euroopan unionin erityisedustajan toimeksianto olisi toteutettava yhteensovitetusti komission kanssa johdonmukaisuuden varmistamiseksi yhteisön toimivaltaan kuuluvien muiden toimien kanssa. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan unionin erityisedustajan toimeksianto olisi toteutettava yhteensovitetusti komission kanssa johdonmukaisuuden varmistamiseksi yhteisön toimivaltaan kuuluvien muiden toimien kanssa.

| (7) | Euroopan unionin erityisedustaja toteuttaa toimeksiantonsa tilanteessa, joka voi huonontua ja saattaa vaikuttaa haitallisesti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklassa esitettyihin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan tavoitteisiin, |
| --- | --- |

(7)

Euroopan unionin erityisedustaja toteuttaa toimeksiantonsa tilanteessa, joka voi huonontua ja saattaa vaikuttaa haitallisesti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklassa esitettyihin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan tavoitteisiin,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN YHTEISEN TOIMINNAN:

1 artikla

Euroopan unionin erityisedustaja

Nimitetään Valentin INZKO Euroopan unionin erityisedustajaksi, jäljempänä ’erityisedustaja’, Bosnia ja Hertsegovinaan 1 päivän maaliskuuta 2009 ja 28 päivän helmikuuta 2010 väliseksi ajanjaksoksi.

2 artikla

Poliittiset tavoitteet

Erityisedustajan toimeksianto perustuu Bosnia ja Hertsegovinaa koskevien Euroopan unionin politiikan tavoitteisiin. Näitä ovat erityisesti jatkuva edistyminen Bosnia ja Hertsegovinan rauhaa koskevan yleisen puitesopimuksen täytäntöönpanossa korkean edustajan toimiston tehtävän täytäntöönpanosuunnitelman mukaisesti, sekä jatkuva edistyminen vakautus- ja assosiaatioprosessissa pyrittäessä luomaan vakaa, elinvoimainen, rauhallinen ja monikansainen Bosnia ja Hertsegovina, joka toimii rauhanomaisessa yhteistyössä naapurivaltioidensa kanssa ja joka etenee vakaasti kohti Euroopan unionin jäsenyyttä.

3 artikla

Toimeksianto

Bosnia ja Hertsegovinaa koskevien Euroopan unionin politiikan tavoitteiden saavuttamiseksi erityisedustajan toimeksiantona on:

| a) | tarjota EU:n neuvoja ja välittää poliittisessa prosessissa; |
| --- | --- |

a)

tarjota EU:n neuvoja ja välittää poliittisessa prosessissa;

| b) | edistää Euroopan unionin toiminnan yleistä poliittista yhteensovittamista ja auttaa lujittamaan Euroopan unionin sisäistä yhteensovittamista ja sen toimien johdonmukaisuutta Bosnia ja Hertsegovinassa muun muassa järjestämällä tiedotustilaisuuksia Euroopan unionin jäsenvaltioiden lähetystöjen päälliköille ja osallistumalla, itse tai edustettuna, heidän säännöllisiin kokouksiinsa, toimimalla kaikista paikalla olevista Euroopan unionin toimijoista koostuvan koordinointiryhmän puheenjohtajana Euroopan unionin toimien täytäntöönpanon yhteensovittamiseksi sekä antamalla Euroopan unionin toimijoille ohjausta suhteissa Bosnia ja Hertsegovinan viranomaisiin; |
| --- | --- |

b)

edistää Euroopan unionin toiminnan yleistä poliittista yhteensovittamista ja auttaa lujittamaan Euroopan unionin sisäistä yhteensovittamista ja sen toimien johdonmukaisuutta Bosnia ja Hertsegovinassa muun muassa järjestämällä tiedotustilaisuuksia Euroopan unionin jäsenvaltioiden lähetystöjen päälliköille ja osallistumalla, itse tai edustettuna, heidän säännöllisiin kokouksiinsa, toimimalla kaikista paikalla olevista Euroopan unionin toimijoista koostuvan koordinointiryhmän puheenjohtajana Euroopan unionin toimien täytäntöönpanon yhteensovittamiseksi sekä antamalla Euroopan unionin toimijoille ohjausta suhteissa Bosnia ja Hertsegovinan viranomaisiin;

| c) | antaa paikallista poliittista ohjausta Euroopan unionin toimille järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi ja edistää niiden yhteensovittamista, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta Euroopan unionin poliisioperaation (EUPM) keskeiseen tehtävään näiden toimien poliisinäkökohtien yhteensovittamisessa ja EU-joukkojen (ALTHEA) sotilaallisiin johtamisjärjestelyihin; |
| --- | --- |

c)

antaa paikallista poliittista ohjausta Euroopan unionin toimille järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi ja edistää niiden yhteensovittamista, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta Euroopan unionin poliisioperaation (EUPM) keskeiseen tehtävään näiden toimien poliisinäkökohtien yhteensovittamisessa ja EU-joukkojen (ALTHEA) sotilaallisiin johtamisjärjestelyihin;

| d) | antaa EU:n joukkojen komentajalle poliittista ohjausta sotilasasioissa, joilla on paikallista poliittista ulottuvuutta, erityisesti arkaluonteisissa operaatioissa, suhteissa paikallisiin viranomaisiin sekä suhteissa paikallisiin tiedotusvälineisiin, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta sotilaallisiin johtamisjärjestelyihin; |
| --- | --- |

d)

antaa EU:n joukkojen komentajalle poliittista ohjausta sotilasasioissa, joilla on paikallista poliittista ulottuvuutta, erityisesti arkaluonteisissa operaatioissa, suhteissa paikallisiin viranomaisiin sekä suhteissa paikallisiin tiedotusvälineisiin, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta sotilaallisiin johtamisjärjestelyihin;

| e) | kuulla EU:n joukkojen komentajaa ennen ryhtymistä sellaisiin poliittisiin toimiin, joilla voi olla vaikutusta turvallisuustilanteeseen; |
| --- | --- |

e)

kuulla EU:n joukkojen komentajaa ennen ryhtymistä sellaisiin poliittisiin toimiin, joilla voi olla vaikutusta turvallisuustilanteeseen;

| f) | varmistaa Euroopan unionin toimien johdonmukaisuus ja yhtenäisyys yleisöön nähden; erityisedustajan tiedottajan on oltava Euroopan unionin tärkein yhteyspiste Bosnia ja Hertsegovinan tiedotusvälineille yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan/Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan (YUTP/ETPP) liittyvissä asioissa; |
| --- | --- |

f)

varmistaa Euroopan unionin toimien johdonmukaisuus ja yhtenäisyys yleisöön nähden; erityisedustajan tiedottajan on oltava Euroopan unionin tärkein yhteyspiste Bosnia ja Hertsegovinan tiedotusvälineille yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan/Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan (YUTP/ETPP) liittyvissä asioissa;

| g) | valvoa kaikkea oikeusvaltion alaan kuuluvaa toimintaa ja antaa tässä yhteydessä tarvittaessa neuvoja korkeana edustajana toimivalle pääsihteerille sekä komissiolle; |
| --- | --- |

g)

valvoa kaikkea oikeusvaltion alaan kuuluvaa toimintaa ja antaa tässä yhteydessä tarvittaessa neuvoja korkeana edustajana toimivalle pääsihteerille sekä komissiolle;

| h) | antaa paikallisen tason poliittista ohjausta EUPM:n johtajalle; erityisedustaja ja siviilioperaation komentaja kuulevat toisiaan tarvittaessa; |
| --- | --- |

h)

antaa paikallisen tason poliittista ohjausta EUPM:n johtajalle; erityisedustaja ja siviilioperaation komentaja kuulevat toisiaan tarvittaessa;

| i) | tukea poliisin rakenneuudistuksen valmistelua ja täytäntöönpanoa osana kansainvälisen yhteisön ja Bosnia ja Hertsegovinan viranomaisten laajempaa oikeusvaltion kehittämiseen tähtäävää lähestymistapaa ja hyödyntäen tältä osin EUPM:n tarjoamaa poliisitoimen teknistä asiantuntemusta ja apua; |
| --- | --- |

i)

tukea poliisin rakenneuudistuksen valmistelua ja täytäntöönpanoa osana kansainvälisen yhteisön ja Bosnia ja Hertsegovinan viranomaisten laajempaa oikeusvaltion kehittämiseen tähtäävää lähestymistapaa ja hyödyntäen tältä osin EUPM:n tarjoamaa poliisitoimen teknistä asiantuntemusta ja apua;

| j) | tukea Bosnia ja Hertsegovinan rikosoikeusjärjestelmän ja poliisilaitoksen vuorovaikutussuhteen vahvistamista ja tehostamista tiiviissä yhteistyössä EUPM:n kanssa; |
| --- | --- |

j)

tukea Bosnia ja Hertsegovinan rikosoikeusjärjestelmän ja poliisilaitoksen vuorovaikutussuhteen vahvistamista ja tehostamista tiiviissä yhteistyössä EUPM:n kanssa;

| k) | kuulla EUPM:n johtajaa ennen ryhtymistä sellaisiin poliittisiin toimiin, joilla voi olla vaikutusta poliisi- ja turvallisuustilanteeseen; |
| --- | --- |

k)

kuulla EUPM:n johtajaa ennen ryhtymistä sellaisiin poliittisiin toimiin, joilla voi olla vaikutusta poliisi- ja turvallisuustilanteeseen;

| l) | siltä osin kuin on kyse Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukaisista toimista, Europol mukaan lukien, ja asiaan liittyvistä yhteisön toimista, antaa tarvittaessa neuvoja korkeana edustajana toimivalle pääsihteerille ja komissiolle sekä osallistua paikallisella tasolla tarvittavaan yhteensovittamiseen; |
| --- | --- |

l)

siltä osin kuin on kyse Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukaisista toimista, Europol mukaan lukien, ja asiaan liittyvistä yhteisön toimista, antaa tarvittaessa neuvoja korkeana edustajana toimivalle pääsihteerille ja komissiolle sekä osallistua paikallisella tasolla tarvittavaan yhteensovittamiseen;

| m) | johdonmukaisuuden ja mahdollisten synergiaetujen varmistamiseksi antaa edelleen lausuntoja liittymistä valmistelevan välineen painopisteiden osalta; |
| --- | --- |

m)

johdonmukaisuuden ja mahdollisten synergiaetujen varmistamiseksi antaa edelleen lausuntoja liittymistä valmistelevan välineen painopisteiden osalta;

| n) | tukea tiiviissä yhteistyössä komission kanssa erityisedustajan vahvistetun toimiston suunnittelua korkean edustajan toimiston sulkemisen yhteydessä, mukaan lukien neuvominen muutosta koskevissa yleisölle osoitettuun tiedotukseen liittyvissä näkökohdissa; |
| --- | --- |

n)

tukea tiiviissä yhteistyössä komission kanssa erityisedustajan vahvistetun toimiston suunnittelua korkean edustajan toimiston sulkemisen yhteydessä, mukaan lukien neuvominen muutosta koskevissa yleisölle osoitettuun tiedotukseen liittyvissä näkökohdissa;

| o) | edistää ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen kehittämistä ja vakiinnuttamista Bosnia ja Hertsegovinassa Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikan ja ihmisoikeuksia koskevien Euroopan unionin suuntaviivojen mukaisesti; |
| --- | --- |

o)

edistää ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen kehittämistä ja vakiinnuttamista Bosnia ja Hertsegovinassa Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikan ja ihmisoikeuksia koskevien Euroopan unionin suuntaviivojen mukaisesti;

| p) | olla yhteydessä asianmukaisiin Bosnia ja Hertsegovinan viranomaisiin saadakseen ne tekemään täysimääräistä yhteistyötä entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa; |
| --- | --- |

p)

olla yhteydessä asianmukaisiin Bosnia ja Hertsegovinan viranomaisiin saadakseen ne tekemään täysimääräistä yhteistyötä entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa;

| q) | antaa poliittisia neuvoja ja välitysapua perustuslain uudistamista koskevassa prosessissa; |
| --- | --- |

q)

antaa poliittisia neuvoja ja välitysapua perustuslain uudistamista koskevassa prosessissa;

| r) | auttaa varmistamaan, että kaikkia kentällä käytettäviä Euroopan unionin välineitä sovelletaan johdonmukaisesti Euroopan unionin poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta sovellettaviin johtamisjärjestelyihin. |
| --- | --- |

r)

auttaa varmistamaan, että kaikkia kentällä käytettäviä Euroopan unionin välineitä sovelletaan johdonmukaisesti Euroopan unionin poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta sovellettaviin johtamisjärjestelyihin.

4 artikla

Toimeksiannon toteuttaminen

1.   Erityisedustaja vastaa toimeksiannon toteuttamisesta korkeana edustajana toimivan pääsihteerin valvonnan alaisena ja noudattaen hänen antamiaan toimintaohjeita.

2.   Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea ylläpitää erityisiä suhteita erityisedustajaan ja toimii ensisijaisena yhteytenä neuvostoon. Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea huolehtii erityisedustajan strategisesta ja poliittisesta ohjauksesta hänen toimeksiantonsa puitteissa.

5 artikla

Korkea edustaja

Erityisedustajan tehtävät eivät millään tavoin vaikuta korkean edustajan toimeksiantoon Bosnia ja Hertsegovinassa, mihin kuuluu hänen tehtävänsä kaikkien siviilijärjestöjen ja -virastojen toiminnan yhteensovittajana rauhaa koskevan yleisen puitesopimuksen ja sen jälkeisten rauhan täytäntöönpanoneuvoston päätelmien ja julistusten mukaisesti.

6 artikla

Rahoitus

1.   Erityisedustajan toimeksiantoon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 1 päivänä maaliskuuta 2009 alkavalle ja 28 päivänä helmikuuta 2010 päättyvälle kaudelle on 3 200 000 euroa.

2.   Edellä 1 kohdassa vahvistetulla määrällä rahoitettavat menot ovat rahoituskelpoisia 1 päivästä maaliskuuta 2009 alkaen. Menoja hallinnoidaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavien menettelyjen ja sääntöjen mukaisesti.

3.   Erityisedustajan ja komission välillä tehdään sopimus menojen hallinnoinnista. Erityisedustaja on tilivelvollinen komissiolle kaikista menoista.

7 artikla

Avustajaryhmän muodostaminen ja kokoonpano

1.   Erityisedustaja vastaa toimeksiantonsa ja siihen varattujen käytettävissä olevien taloudellisten resurssien asettamissa rajoissa avustajaryhmänsä muodostamisesta puheenjohtajavaltiota kuullen, korkeana edustajana toimivan pääsihteerin avustamana ja tiiviissä yhteistyössä komission kanssa. Avustajaryhmällä on oltava asiantuntemusta toimeksiannon mukaisista poliittisista erityiskysymyksistä. Erityisedustajan on ilmoitettava korkeana edustajana toimivalle pääsihteerille, puheenjohtajavaltiolle ja komissiolle avustajaryhmänsä kulloinenkin kokoonpano.

2.   Jäsenvaltiot ja Euroopan unionin toimielimet voivat esittää, että henkilöstöä siirretään tilapäisesti työskentelemään erityisedustajan alaisuudessa. Sellaisen henkilöstön palkat, jonka jäsenvaltio tai Euroopan unionin toimielin siirtää tilapäisesti työskentelemään erityisedustajan alaisuudessa, maksaa asianomainen jäsenvaltio tai Euroopan unionin toimielin. Erityisedustajaa voivat avustaa myös jäsenvaltioiden neuvoston pääsihteeristöön tilapäisesti lähettämät asiantuntijat. Sopimuspohjaisen kansainvälisen henkilöstön on oltava Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaisia.

3.   Kaikki lähetetyt työntekijät pysyvät hallinnollisesti asianomaisen lähettävän jäsenvaltion tai Euroopan unionin toimielimen alaisina ja suorittavat tehtävänsä ja toimivat erityisedustajan toimeksiannon edun mukaisesti.

8 artikla

Erityisedustajan ja hänen henkilöstönsä erioikeudet ja vapaudet

Erityisedustajan ja hänen henkilöstönsä hoitaman tehtävän loppuun saattamisen ja joustavan suorittamisen edellyttämät erioikeudet, vapaudet ja muut takuut sovitaan tilanteen mukaan yhdessä yhden tai useamman vastaanottajapuolen kanssa. Jäsenvaltiot ja komissio antavat tätä varten kaiken tarpeellisen tuen.

9 artikla

EU:n turvaluokiteltujen tietojen turvallisuus

Erityisedustajan ja hänen avustajaryhmänsä on noudatettava neuvoston turvallisuussääntöjen vahvistamisesta 19 päivänä maaliskuuta 2001 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2001/264/EY (3) vahvistettuja turvallisuutta koskevia periaatteita ja vähimmäisvaatimuksia erityisesti käsitellessään EU:n turvaluokiteltuja tietoja.

10 artikla

Tiedonsaanti ja logistiikkatuki

1.   Jäsenvaltiot, komissio ja neuvoston pääsihteeristö varmistavat, että erityisedustaja saa kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen hänen tehtäviensä suorittamiseksi.

2.   Puheenjohtajavaltio, komissio ja/tai jäsenvaltiot antavat tarvittaessa logistiikkatukea alueella.

11 artikla

Turvallisuus

Erityisedustaja toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston nojalla Euroopan unionin ulkopuolisiin operaatioihin lähetetyn henkilöstön turvallisuutta koskevan Euroopan unionin politiikan mukaisesti kaikki kohtuudella toteutettavissa olevat toimenpiteet toimeksiantonsa ja vastuullaan olevan maantieteellisen alueen turvallisuustilanteen mukaisesti suoraan alaisuudessaan olevan koko henkilöstön turvallisuuden edistämiseksi, erityisesti siten, että hän

| a) | laatii neuvoston pääsihteeristön ohjeisiin perustuvan operaatiokohtaisen turvallisuussuunnitelman, johon sisällytetään operaatiokohtaiset fyysiset, organisatoriset ja menettelyä koskevat turvallisuustoimenpiteet, jotka koskevat henkilöstön turvallista siirtymistä operaatioalueelle ja sen sisällä, ja turvallisuutta vaarantavien tilanteiden hallinta sekä operaation valmius- ja evakuointisuunnitelma; |
| --- | --- |

a)

laatii neuvoston pääsihteeristön ohjeisiin perustuvan operaatiokohtaisen turvallisuussuunnitelman, johon sisällytetään operaatiokohtaiset fyysiset, organisatoriset ja menettelyä koskevat turvallisuustoimenpiteet, jotka koskevat henkilöstön turvallista siirtymistä operaatioalueelle ja sen sisällä, ja turvallisuutta vaarantavien tilanteiden hallinta sekä operaation valmius- ja evakuointisuunnitelma;

| b) | varmistaa, että Euroopan unionin ulkopuolelle lähetetyllä koko henkilöstöllä on operaatioalueen olosuhteiden edellyttämä korkean riskin kattava vakuutusturva; |
| --- | --- |

b)

varmistaa, että Euroopan unionin ulkopuolelle lähetetyllä koko henkilöstöllä on operaatioalueen olosuhteiden edellyttämä korkean riskin kattava vakuutusturva;

| c) | varmistaa, että kaikille Euroopan unionin ulkopuolelle lähetetyille avustajaryhmän jäsenille, myös paikalla palvelukseen otetulle henkilöstölle, annetaan joko ennen operaatioalueelle saapumista tai heti saapumisen yhteydessä neuvoston pääsihteeristön operaatioalueelle antamaan riskiluokitukseen perustuva asianmukainen turvallisuuskoulutus; |
| --- | --- |

c)

varmistaa, että kaikille Euroopan unionin ulkopuolelle lähetetyille avustajaryhmän jäsenille, myös paikalla palvelukseen otetulle henkilöstölle, annetaan joko ennen operaatioalueelle saapumista tai heti saapumisen yhteydessä neuvoston pääsihteeristön operaatioalueelle antamaan riskiluokitukseen perustuva asianmukainen turvallisuuskoulutus;

| d) | varmistaa, että kaikki säännöllisten turvallisuusarviointien pohjalta annetut suositukset pannaan täytäntöön, ja antaa välikertomuksen ja toimeksiannon toteuttamista koskevan kertomuksen yhteydessä korkeana edustajana toimivalle pääsihteerille, neuvostolle ja komissiolle kirjallisia raportteja niiden täytäntöönpanosta ja muista turvallisuuskysymyksistä. |
| --- | --- |

d)

varmistaa, että kaikki säännöllisten turvallisuusarviointien pohjalta annetut suositukset pannaan täytäntöön, ja antaa välikertomuksen ja toimeksiannon toteuttamista koskevan kertomuksen yhteydessä korkeana edustajana toimivalle pääsihteerille, neuvostolle ja komissiolle kirjallisia raportteja niiden täytäntöönpanosta ja muista turvallisuuskysymyksistä.

12 artikla

Raportointi

Erityisedustaja raportoi säännöllisin väliajoin suullisesti ja kirjallisesti korkeana edustajana toimivalle pääsihteerille sekä poliittisten ja turvallisuusasioiden komitealle. Erityisedustaja raportoi tarvittaessa myös työryhmille. Säännöllisesti toimitettavat kirjalliset raportit jaetaan Coreu-verkoston kautta. Erityisedustaja voi korkeana edustajana toimivan pääsihteerin tai poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean suosituksesta antaa selvityksiä yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvostolle.

13 artikla

Toimien yhteensovittaminen

1.   Erityisedustajan toimet sovitetaan yhteen puheenjohtajavaltion ja komission toimien kanssa sekä tilanteen mukaan alueella toimivien muiden Euroopan unionin erityisedustajien toimien kanssa. Erityisedustaja tiedottaa säännöllisesti toiminnastaan jäsenvaltioiden lähetystöille ja komission edustustoille.

Paikan päällä on pidettävä yllä läheisiä suhteita puheenjohtajavaltioon, komissioon ja jäsenvaltioiden lähetystöjen päälliköihin. Näiden on parhaalla mahdollisella tavalla pyrittävä avustamaan erityisedustajaa toimeksiannon toteuttamisessa. Erityisedustajan on myös pidettävä yhteyttä muihin kansainvälisiin ja alueellisiin toimijoihin, jotka ovat paikan päällä.

2.   Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioiden tukemiseksi erityisedustaja parantaa yhdessä muiden paikan päällä olevien Euroopan unionin toimijoiden kanssa näiden toimijoiden tuottaman tiedon levittämistä ja jakamista, jotta tilannekuva ja -arviointi olisivat mahdollisimman yhteneväiset.

14 artikla

Uudelleentarkastelu

Tämän yhteisen toiminnan täytäntöönpanoa ja sen johdonmukaisuutta Euroopan unionin alueella toteuttamien muiden toimien kanssa tarkastellaan säännöllisesti. Erityisedustaja esittää korkeana edustajana toimivalle pääsihteerille, neuvostolle ja komissiolle toimeksiannossa saavutettua edistymistä koskevan kertomuksen ennen kesäkuun 2009 loppua ja kattavan kertomuksen toimeksiannon toteuttamisesta marraskuun 2009 puoleenväliin mennessä. Näitä kertomuksia käytetään tämän yhteisen toiminnan arvioinnin perustana asianomaisissa työryhmissä sekä poliittisten ja turvallisuusasioiden komiteassa. Korkeana edustajana toimiva pääsihteeri antaa erityisedustajan toimintaa koskevat yleiset ensisijaiset alat huomioiden poliittisten ja turvallisuusasioiden komitealle suosituksia, jotka koskevat neuvoston päätöstä jatkaa tai muuttaa toimeksiantoa tai päättää se.

15 artikla

Voimaantulo

Tämä yhteinen toiminta tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

16 artikla

Julkaiseminen

Tämä yhteinen toiminta julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 11 päivänä maaliskuuta 2009.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

K. SCHWARZENBERG

---

(1)  EUVL L 159, 20.6.2007, s. 63.

1

(2)  EUVL L 43, 19.2.2008, s. 22.

2

(3)  EYVL L 101, 11.4.2001, s. 1.

3

---

IV Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

EFTA-valtioiden pysyvä komitea

| 12.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 67/93 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 67/93

---

EFTA-VALTIOIDEN PYSYVÄN KOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 5/2008/PK,

tehty 4 päivänä joulukuuta 2008,

pysyvän komitean päätösten N:o 5/2004/PK ja N:o 1/2007/PK ETA:n rahoitusjärjestelmän kustannusjakoperiaatteen muuttamisesta

EFTA-VALTIOIDEN PYSYVÄ KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen mukauttamisesta tehdyllä pöytäkirjalla,

ottaa huomioon sopimuksella Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan osallistumisesta Euroopan talousalueeseen ETA-sopimukseen sisällytetyn ja sopimuksella Bulgarian ja Romanian osallistumisesta Euroopan talousalueeseen muutetun ETA:n rahoitusjärjestelmää koskevan pöytäkirjan 38 a,

ottaa huomioon ETA:n rahoitusjärjestelmän kustannusjakoperiaatteesta 23 päivänä syyskuuta 2004 tehdyn EFTA-valtioiden pysyvän komitean päätöksen N:o 5/2004/PK,

ottaa huomioon, että Liechtenstein pystyy nyt itse tuottamaan viralliset tiedot bruttokansantuotteestaan (BKT), kuitenkin yleensä kahden vuoden viipeellä,

ottaa huomioon EFTAn kansallisten tilastolaitosten johtajien 24 päivänä huhtikuuta 2008 antamat suositukset,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Korvataan pysyvän komitean päätöksen N:o 5/2004/PK ETA:n rahoitusjärjestelmän kustannusjakoperiaatteesta muuttamisesta tehdyn pysyvän komitean päätöksen N:o 1/2007/PK 1 artikla seuraavasti:

”Korvataan pysyvän komitean ETA:n rahoitusjärjestelmän kustannusjakoperiaatteesta tehdyn päätöksen N:o 5/2004/PK liitteessä 6 ja 7 kohta seuraavasti:

| ’6. | BKT-tiedot, joihin tietyn vuoden t rahoitusosuudet perustuvat, on toimitettava kyseisen vuoden 1 päivään helmikuuta mennessä, ja niiden on koskettava vuotta t-2. Jos vuotta t-2 koskevia BKT-tietoja ei ole saatavilla, Liechtensteinin osalta käytetään uusimpiin käytettävissä oleviin BKT-tietoihin (t-4) perustuvaa likiarvoa, jota mukautetaan Sveitsin BKT:n kasvulla vuosina t-3 ja t-4. Menetelmää arvioidaan uudelleen kolmen vuoden kuluessa.’ ” |
| --- | --- |

’6.

BKT-tiedot, joihin tietyn vuoden t rahoitusosuudet perustuvat, on toimitettava kyseisen vuoden 1 päivään helmikuuta mennessä, ja niiden on koskettava vuotta t-2. Jos vuotta t-2 koskevia BKT-tietoja ei ole saatavilla, Liechtensteinin osalta käytetään uusimpiin käytettävissä oleviin BKT-tietoihin (t-4) perustuvaa likiarvoa, jota mukautetaan Sveitsin BKT:n kasvulla vuosina t-3 ja t-4. Menetelmää arvioidaan uudelleen kolmen vuoden kuluessa.’ ”

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan välittömästi ja sitä sovelletaan viidennellä/viimeisellä ajanjaksolla (2008–2009).

3 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Euroopan unionin virallisen lehden

Tehty Brysselissä 4 päivänä joulukuuta 2008.

EFTA-valtioiden pysyvän komitean puolesta

Puheenjohtaja

S.D. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN

Pääsihteeri

Kåre BRYN

---