# Europeiska unionens L 176/2009

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2009.176.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 176 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 52 årgången7 juli 2009 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2009.176.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 176

Svensk utgåva

Lagstiftning

52 årgången7 juli 2009

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 584/2009 av den 6 juli 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 585/2009 av den 6 juli 2009 om undantagsåtgärder när det gäller bidragslicenser för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 586/2009 av den 6 juli 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1043/2005 när det gäller giltighetstiden för vissa bidragslicenser | 5 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens förordning (EG) nr 584/2009 av den 6 juli 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 585/2009 av den 6 juli 2009 om undantagsåtgärder när det gäller bidragslicenser för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 586/2009 av den 6 juli 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1043/2005 när det gäller giltighetstiden för vissa bidragslicenser

5

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/523/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 10 december 2008 om statligt stöd C 52/06 (f.d. NN 73/06, f.d. N 340/06) som Polen delvis genomfört till förmån för Odlewnia Żeliwa Śrem S.A.
  [delgivet med nr K(2008) 7049]

   (
  1
  ) | 7 |
| | | REKOMMENDATIONER |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/524/EG |
| | * | Kommissionens rekommendation av den 29 juni 2009 om åtgärder för att förbättra den inre marknadens funktion (
  1
  ) | 17 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2009/523/EG

*

Kommissionens beslut av den 10 december 2008 om statligt stöd C 52/06 (f.d. NN 73/06, f.d. N 340/06) som Polen delvis genomfört till förmån för Odlewnia Żeliwa Śrem S.A.
  [delgivet med nr K(2008) 7049]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2008) 7049]

1

7

REKOMMENDATIONER

Kommissionen

2009/524/EG

*

Kommissionens rekommendation av den 29 juni 2009 om åtgärder för att förbättra den inre marknadens funktion (
  1
  )

1

17

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till rådets förordning (EG) nr 3290/94 av den 22 december 1994 om de anpassningar och övergångsåtgärder som krävs inom jordbrukssektorn för att genomföra avtalen som slöts inom ramen för de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan (EGT L 349 av den 31.12.1994) (Svensk specialutgåva, område 3, volym 66, s. 52) | 27 |

Rättelser

*

Rättelse till rådets förordning (EG) nr 3290/94 av den 22 december 1994 om de anpassningar och övergångsåtgärder som krävs inom jordbrukssektorn för att genomföra avtalen som slöts inom ramen för de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan (EGT L 349 av den 31.12.1994) (Svensk specialutgåva, område 3, volym 66, s. 52)

EGT L 349 av den 31.12.1994

(Svensk specialutgåva, område 3, volym 66, s. 52)

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 7.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 176/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 176/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 584/2009

av den 6 juli 2009

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 7 juli 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 juli 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MA | 24,2 |
| TR | 44,0 |
| ZZ | 34,1 |
| 0707 00 05 | TR | 108,5 |
| ZZ | 108,5 |
| 0709 90 70 | TR | 100,7 |
| ZZ | 100,7 |
| 0805 50 10 | AR | 53,6 |
| MK | 25,1 |
| TR | 41,9 |
| ZA | 60,5 |
| ZZ | 45,3 |
| 0808 10 80 | AR | 94,3 |
| BR | 72,3 |
| CL | 80,5 |
| CN | 93,4 |
| NZ | 113,9 |
| US | 92,3 |
| UY | 116,5 |
| ZA | 88,1 |
| ZZ | 93,9 |
| 0808 20 50 | AR | 70,3 |
| CL | 70,8 |
| NZ | 161,4 |
| ZA | 100,3 |
| ZZ | 100,7 |
| 0809 10 00 | TR | 208,8 |
| XS | 116,3 |
| ZZ | 162,6 |
| 0809 20 95 | SY | 197,7 |
| TR | 323,5 |
| ZZ | 260,6 |
| 0809 30 | TR | 140,1 |
| ZZ | 140,1 |
| 0809 40 05 | IL | 160,5 |
| ZZ | 160,5 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MA

24,2

TR

44,0

ZZ

34,1

0707 00 05

TR

108,5

ZZ

108,5

0709 90 70

TR

100,7

ZZ

100,7

0805 50 10

AR

53,6

MK

25,1

TR

41,9

ZA

60,5

ZZ

45,3

0808 10 80

AR

94,3

BR

72,3

CL

80,5

CN

93,4

NZ

113,9

US

92,3

UY

116,5

ZA

88,1

ZZ

93,9

0808 20 50

AR

70,3

CL

70,8

NZ

161,4

ZA

100,3

ZZ

100,7

0809 10 00

TR

208,8

XS

116,3

ZZ

162,6

0809 20 95

SY

197,7

TR

323,5

ZZ

260,6

0809 30

TR

140,1

ZZ

140,1

0809 40 05

IL

160,5

ZZ

160,5

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 7.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 176/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 176/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 585/2009

av den 6 juli 2009

om undantagsåtgärder när det gäller bidragslicenser för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 3448/93 av den 6 december 1993 om systemet för handeln med vissa varor som framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter (1), särskilt artikel 8.3 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt kommissionens förordning (EG) nr 1043/2005 av den 30 juni 2005 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 3448/93 med avseende på ordningen för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget samt kriterierna för fastställande av bidragsbeloppen (2) är de bidragslicenser som sökts senast den 7 november enligt artikel 33 a eller 38a giltiga till den sista dagen i den tionde månaden efter ansökningsmånaden. |
| --- | --- |

(1)

Enligt kommissionens förordning (EG) nr 1043/2005 av den 30 juni 2005 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 3448/93 med avseende på ordningen för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget samt kriterierna för fastställande av bidragsbeloppen (2) är de bidragslicenser som sökts senast den 7 november enligt artikel 33 a eller 38a giltiga till den sista dagen i den tionde månaden efter ansökningsmånaden.

| (2) | I förordning (EG) nr 1043/2005 föreskrivs också att utfärdandet av en bidragslicens medför att innehavaren är skyldig att begära bidrag för exportleveranser som genomförs under licensens giltighetstid, för ett belopp som är lika med det belopp för vilket bidragslicensen utfärdats. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EG) nr 1043/2005 föreskrivs också att utfärdandet av en bidragslicens medför att innehavaren är skyldig att begära bidrag för exportleveranser som genomförs under licensens giltighetstid, för ett belopp som är lika med det belopp för vilket bidragslicensen utfärdats.

| (3) | Om skyldigheten att begära bidrag inte har uppfyllts ska säkerheten vara förverkad upp till ett belopp som motsvarar skillnaden mellan 95 % av det belopp som anges i bidragslicensen och det belopp som faktiskt begärts. Giltighetstiden på tio månader för vissa bidragslicenser som utfärdats för varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget för användning från och med den 1 oktober 2008 har inneburit en stor risk och osäkerhet för aktörerna på grund av den ekonomiska och finansiella krisen på marknaderna i tredjeländer under budgetperioden 2009. Denna ökade osäkerhet påverkar nästan all export som omfattas av bidragslicenser som utfärdats för användning från och med den 1 oktober 2008. Jämfört med baslivsmedel är de flesta varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget och för vilka exportbidrag kan beviljas inte basprodukter och är särskilt känsliga för minskad förbrukning i importländerna. |
| --- | --- |

(3)

Om skyldigheten att begära bidrag inte har uppfyllts ska säkerheten vara förverkad upp till ett belopp som motsvarar skillnaden mellan 95 % av det belopp som anges i bidragslicensen och det belopp som faktiskt begärts. Giltighetstiden på tio månader för vissa bidragslicenser som utfärdats för varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget för användning från och med den 1 oktober 2008 har inneburit en stor risk och osäkerhet för aktörerna på grund av den ekonomiska och finansiella krisen på marknaderna i tredjeländer under budgetperioden 2009. Denna ökade osäkerhet påverkar nästan all export som omfattas av bidragslicenser som utfärdats för användning från och med den 1 oktober 2008. Jämfört med baslivsmedel är de flesta varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget och för vilka exportbidrag kan beviljas inte basprodukter och är särskilt känsliga för minskad förbrukning i importländerna.

| (4) | Inverkan av den finansiella och ekonomiska krisen blev tydlig från och med slutet av september 2008. Krisen har lett till en situation där exportörer av varor som omfattas av bidragslicenser som utfärdats för användning från och med den 1 oktober 2008 med en giltighetstid på tio månader och ska omfatta export fram till slutet av juli 2009 inte fullt ut kan utnyttja alla bidragslicenser som utfärdats för användning från och med den 1 oktober 2008. |
| --- | --- |

(4)

Inverkan av den finansiella och ekonomiska krisen blev tydlig från och med slutet av september 2008. Krisen har lett till en situation där exportörer av varor som omfattas av bidragslicenser som utfärdats för användning från och med den 1 oktober 2008 med en giltighetstid på tio månader och ska omfatta export fram till slutet av juli 2009 inte fullt ut kan utnyttja alla bidragslicenser som utfärdats för användning från och med den 1 oktober 2008.

| (5) | Genom undantag från artikel 39.2 i förordning (EG) nr 1043/2005 och från artikel 40.3 i kommissionens förordning (EG) nr 376/2008 av den 23 april 2008 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser samt förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter (3) bör därför giltighetstiden för bidragslicenser som sökts enligt artikel 33 a eller 38a i förordning (EG) nr 1043/2005 mellan den 8 juli och den 26 september 2008 för användning från och med den 1 oktober 2008 förlängas till och med den 30 september 2009, för att begränsa den negativa inverkan på exportörerna. |
| --- | --- |

(5)

Genom undantag från artikel 39.2 i förordning (EG) nr 1043/2005 och från artikel 40.3 i kommissionens förordning (EG) nr 376/2008 av den 23 april 2008 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser samt förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter (3) bör därför giltighetstiden för bidragslicenser som sökts enligt artikel 33 a eller 38a i förordning (EG) nr 1043/2005 mellan den 8 juli och den 26 september 2008 för användning från och med den 1 oktober 2008 förlängas till och med den 30 september 2009, för att begränsa den negativa inverkan på exportörerna.

| (6) | Bestämmelserna i artikel 40.3 i förordning (EG) nr 376/2008 bör inte tillämpas i detta fall, eftersom förlängningen av giltighetstiden för bidragslicenserna i fråga inte beror på force majeure. Därför krävs ett uttryckligt undantag från artikel 23.3 i förordning (EG) nr 1043/2005 så att artikel 40.3 i förordning (EG) nr 376/2008 inte blir tillämplig i detta fall. |
| --- | --- |

(6)

Bestämmelserna i artikel 40.3 i förordning (EG) nr 376/2008 bör inte tillämpas i detta fall, eftersom förlängningen av giltighetstiden för bidragslicenserna i fråga inte beror på force majeure. Därför krävs ett uttryckligt undantag från artikel 23.3 i förordning (EG) nr 1043/2005 så att artikel 40.3 i förordning (EG) nr 376/2008 inte blir tillämplig i detta fall.

| (7) | Vissa bidragslicenser med en giltighetstid på tio månader som sökts mellan den 8 juli och den 7 november 2008 enligt artikel 33 a eller 38a i förordning (EG) nr 1043/2005 kan redan ha återlämnats till den utfärdande myndigheten i enlighet med artikel 45.1 i förordning (EG) nr 1043/2005 när den här förordningen träder i kraft. För att se till att alla innehavare av dessa bidragslicenser behandlas lika, bör den utfärdande myndigheten ges möjlighet att återutfärda de återlämnade licenserna eller dellicenserna och att återställa de motsvarande säkerheterna. |
| --- | --- |

(7)

Vissa bidragslicenser med en giltighetstid på tio månader som sökts mellan den 8 juli och den 7 november 2008 enligt artikel 33 a eller 38a i förordning (EG) nr 1043/2005 kan redan ha återlämnats till den utfärdande myndigheten i enlighet med artikel 45.1 i förordning (EG) nr 1043/2005 när den här förordningen träder i kraft. För att se till att alla innehavare av dessa bidragslicenser behandlas lika, bör den utfärdande myndigheten ges möjlighet att återutfärda de återlämnade licenserna eller dellicenserna och att återställa de motsvarande säkerheterna.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för övergripande frågor rörande handel med bearbetade jordbruksprodukter som inte omfattas av bilaga I till fördraget. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för övergripande frågor rörande handel med bearbetade jordbruksprodukter som inte omfattas av bilaga I till fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genom undantag från artiklarna 39.2 andra stycket och 23.3 i förordning (EG) nr 1043/2005 för licenser med en giltighetstid på tio månader ska giltighetstiden för bidragslicenser som sökts mellan den 8 juli och den 7 november 2008 enligt artikel 33 a eller 38a i förordning (EG) nr 1043/2005 förlängas till och med den 30 september 2009.

Artikel 2

På skriftlig begäran av innehavaren ska licenser eller dellicenser med en giltighetstid på tio månader som sökts mellan den 8 juli och den 7 november 2008 enligt artikel 33 a eller 38a i förordning (EG) nr 1043/2005 och som återlämnats till den utfärdande myndigheten före den här förordningens ikraftträdande i enlighet med artikel 45.1 i förordning (EG) nr 1043/2005 återutfärdas med avseende på de outnyttjade belopp som återstår på bidragslicenserna, så snart som motsvarande säkerhet ställts hos den utfärdande myndigheten.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 juli 2009.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 318, 20.12.1993, s. 18.

1

(2)  EUT L 172, 5.7.2005, s. 24.

2

(3)  EUT L 114, 26.4.2008, s. 3.

3

---

| 7.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 176/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 176/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 586/2009

av den 6 juli 2009

om ändring av förordning (EG) nr 1043/2005 när det gäller giltighetstiden för vissa bidragslicenser

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 3448/93 av den 6 december 1993 om systemet för handeln med vissa varor som framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter (1), särskilt artikel 8.3 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt kommissionens förordning (EG) nr 1043/2005 av den 30 juni 2005 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 3448/93 med avseende på ordningen för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget samt kriterierna för fastställande av bidragsbeloppen (2) är de bidragslicenser som sökts senast den 7 november enligt artikel 33 a eller 38a giltiga till den sista dagen i den tionde månaden efter ansökningsmånaden. |
| --- | --- |

(1)

Enligt kommissionens förordning (EG) nr 1043/2005 av den 30 juni 2005 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 3448/93 med avseende på ordningen för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget samt kriterierna för fastställande av bidragsbeloppen (2) är de bidragslicenser som sökts senast den 7 november enligt artikel 33 a eller 38a giltiga till den sista dagen i den tionde månaden efter ansökningsmånaden.

| (2) | Giltighetstiden på tio månader för licenser som sökts före den 7 november antogs för att underlätta tillämpningen av bidragsordningen i den särskilda situationen med tidigarelagt upphävande av exportbidragen för socker efter reformen av den gemensamma organisationen av sockermarknaden. Bestämmelsen om en giltighetstid på tio månader bör därför endast vara tillämplig på budgetperioden 2009 och omfatta de licenser som sökts senast den 7 november 2008. Den bestämmelsen är inte längre nödvändig och bör därför utgå. |
| --- | --- |

(2)

Giltighetstiden på tio månader för licenser som sökts före den 7 november antogs för att underlätta tillämpningen av bidragsordningen i den särskilda situationen med tidigarelagt upphävande av exportbidragen för socker efter reformen av den gemensamma organisationen av sockermarknaden. Bestämmelsen om en giltighetstid på tio månader bör därför endast vara tillämplig på budgetperioden 2009 och omfatta de licenser som sökts senast den 7 november 2008. Den bestämmelsen är inte längre nödvändig och bör därför utgå.

| (3) | Eftersom kommissionens förordning (EG) nr 585/2009 av den 6 juli 2009 om undantagsåtgärder när det gäller bidragslicenser för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget (3) endast är tillämplig på bidragslicenser som sökts mellan den 8 juli och den 7 november 2008 enligt artikel 33 a eller 38a i förordning (EG) nr 1043/2005, bör det anges att ändringarna i den här förordningen inte påverkar tillämpningen av förordning (EG) nr 585/2009. |
| --- | --- |

(3)

Eftersom kommissionens förordning (EG) nr 585/2009 av den 6 juli 2009 om undantagsåtgärder när det gäller bidragslicenser för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget (3) endast är tillämplig på bidragslicenser som sökts mellan den 8 juli och den 7 november 2008 enligt artikel 33 a eller 38a i förordning (EG) nr 1043/2005, bör det anges att ändringarna i den här förordningen inte påverkar tillämpningen av förordning (EG) nr 585/2009.

| (4) | Förordning (EG) nr 1043/2005 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EG) nr 1043/2005 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för övergripande frågor rörande handel med bearbetade jordbruksprodukter som inte omfattas av bilaga I till fördraget. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för övergripande frågor rörande handel med bearbetade jordbruksprodukter som inte omfattas av bilaga I till fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 39.2 i förordning (EG) nr 1043/2005 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Första stycket ska ersättas med följande:
  ”Om inget annat följer av andra stycket ska bidragslicenserna gälla till den sista dagen i den femte månaden efter ansökningsmånaden, eller till den sista dagen i budgetperioden, om denna dag infaller först.”; |
| --- | --- |

1.

Första stycket ska ersättas med följande:

”Om inget annat följer av andra stycket ska bidragslicenserna gälla till den sista dagen i den femte månaden efter ansökningsmånaden, eller till den sista dagen i budgetperioden, om denna dag infaller först.”;

| 2. | Andra stycket ska utgå. |
| --- | --- |

2.

Andra stycket ska utgå.

Artikel 2

Giltighetstiden i förordning (EG) nr 585/2009 ska gälla för de bidragslicenser som sökts mellan den 8 juli och den 7 november 2008 enligt artikel 33 a eller 38a i förordning (EG) nr 1043/2005.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 juli 2009.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 318, 20.12.1993, s. 18.

1

(2)  EUT L 172, 5.7.2005, s. 24.

2

(3)  Se sidan 3 i detta nummer av EUT.

3

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 7.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 176/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 176/7

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 10 december 2008

om statligt stöd C 52/06 (f.d. NN 73/06, f.d. N 340/06) som Polen delvis genomfört till förmån för Odlewnia Żeliwa ”Śrem” S.A.

[delgivet med nr K(2008) 7049]

(Endast den polska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2009/523/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha givit berörda parter tillfälle att yttra sig, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Den 1 juni 2006 anmälde de polska myndigheterna ett omstruktureringsstöd till Odlewnia Żeliwa ”Śrem” (nedan kallat Odlewnia Śrem), främst i form av en uppdelning av återbetalningen av offentligrättsliga skulder i delbetalningar. Det har befunnits att vissa av åtgärderna hade beviljats efter Polens EU-anslutning utan kommissionens godkännande. De har därför betraktats som olagligt stöd. |
| --- | --- |

(1)

Den 1 juni 2006 anmälde de polska myndigheterna ett omstruktureringsstöd till Odlewnia Żeliwa ”Śrem” (nedan kallat Odlewnia Śrem), främst i form av en uppdelning av återbetalningen av offentligrättsliga skulder i delbetalningar. Det har befunnits att vissa av åtgärderna hade beviljats efter Polens EU-anslutning utan kommissionens godkännande. De har därför betraktats som olagligt stöd.

| (2) | Genom en skrivelse av den 6 december 2006 meddelade kommissionen Polen sitt beslut att inleda ett förfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget avseende stödåtgärderna. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 6 december 2006 meddelade kommissionen Polen sitt beslut att inleda ett förfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget avseende stödåtgärderna.

| (3) | Kommissionens beslut att inleda förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med sina synpunkter på det planerade stödet. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslut att inleda förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med sina synpunkter på det planerade stödet.

| (4) | Den 31 januari 2007 framförde de polska myndigheterna sina synpunkter med anledning av inledandet av granskningsförfarandet. Inga synpunkter lämnades av tredje parter. |
| --- | --- |

(4)

Den 31 januari 2007 framförde de polska myndigheterna sina synpunkter med anledning av inledandet av granskningsförfarandet. Inga synpunkter lämnades av tredje parter.

| (5) | Den 15 april 2008 bad kommissionen de polska myndigheterna lämna tilläggsuppgifter. |
| --- | --- |

(5)

Den 15 april 2008 bad kommissionen de polska myndigheterna lämna tilläggsuppgifter.

| (6) | De polska myndigheterna svarade den 30 april 2008 och meddelade kommissionen att de dragit tillbaka de planerade stödåtgärderna. Kommissionen kunde dock inte betrakta detta som en återkallelse i enlighet med artikel 8 i rådets förordning (EG) nr 659/99 (1), eftersom det anstånd med återbetalningen av en skuld som redan hade beviljats lett till faktiska effekter för stödmottagaren och gav företaget en klar fördel i jämförelse med andra företag som betalade sina offentligrättsliga skulder inom utsatt tid. |
| --- | --- |

(6)

De polska myndigheterna svarade den 30 april 2008 och meddelade kommissionen att de dragit tillbaka de planerade stödåtgärderna. Kommissionen kunde dock inte betrakta detta som en återkallelse i enlighet med artikel 8 i rådets förordning (EG) nr 659/99 (1), eftersom det anstånd med återbetalningen av en skuld som redan hade beviljats lett till faktiska effekter för stödmottagaren och gav företaget en klar fördel i jämförelse med andra företag som betalade sina offentligrättsliga skulder inom utsatt tid.

II.   BESKRIVNING AV STÖDMOTTAGAREN OCH OMSTRUKTURERINGEN

| (7) | Gjuteriföretaget Odlewnia Śrem inledde sin produktion 1968. Företaget tillverkar främst järngjutgods för varvsindustrin. Privatiseringen av företaget inleddes 1999, då polska staten sålde 85 % av aktierna till CENTROZAP (44,9 %), BANK PEKAO (25,1 %) och de anställda (15 %). En av orsakerna till att stödmottagarens situation förvärrades var de finansiella problemen hos den största aktieägaren CENTROZAP, som under en tid innehade 71,4 % av aktierna i Odlewnia Śrem. För närvarande ägs Śrem av företaget PIOMA-ODLEWNIA, som innehar 85,1 % av aktierna. Enligt de polska myndigheterna har Odlewnia Śrem en andel på 6–8 % av den polska marknaden för järngjutgods. Företaget har sitt säte i ett område som är berättigat till regionalstöd enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(7)

Gjuteriföretaget Odlewnia Śrem inledde sin produktion 1968. Företaget tillverkar främst järngjutgods för varvsindustrin. Privatiseringen av företaget inleddes 1999, då polska staten sålde 85 % av aktierna till CENTROZAP (44,9 %), BANK PEKAO (25,1 %) och de anställda (15 %). En av orsakerna till att stödmottagarens situation förvärrades var de finansiella problemen hos den största aktieägaren CENTROZAP, som under en tid innehade 71,4 % av aktierna i Odlewnia Śrem. För närvarande ägs Śrem av företaget PIOMA-ODLEWNIA, som innehar 85,1 % av aktierna. Enligt de polska myndigheterna har Odlewnia Śrem en andel på 6–8 % av den polska marknaden för järngjutgods. Företaget har sitt säte i ett område som är berättigat till regionalstöd enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget.

| (8) | Processen för att omstrukturera Odlewnia Śrem inleddes 2003. Den första omstruktureringsplanen utarbetades 2004 och godkändes av ordföranden för byrån för utveckling av industrin (Agencja Rozwoju Przemysłu, ARP). |
| --- | --- |

(8)

Processen för att omstrukturera Odlewnia Śrem inleddes 2003. Den första omstruktureringsplanen utarbetades 2004 och godkändes av ordföranden för byrån för utveckling av industrin (Agencja Rozwoju Przemysłu, ARP).

| (9) | Enligt de polska myndigheterna ville Odlewnia Śrem dra nytta av ändringarna av lagen av den 30 oktober 2002 om statligt stöd till företag av särskild betydelse för arbetsmarknaden. Dessa gav utökade möjligheter att avskriva offentligrättsliga skulder (avsnitt 5a), men innebar också ytterligare krav på företaget, bland annat en överenskommelse om överföring av dess tillgångar till ett oberoende företag, benämnt Operator. Endast ett företag som helt och hållet ägs av ARP eller staten kan bli Operator. Avsikten var att Operators försäljning av tillgångarna skulle täcka åtminstone en del av det omstrukturerade företagets offentligrättsliga skulder. De återstående fordringarna skulle avskrivas efter det att omstruktureringsprocessen avslutats. Enligt kapitel 5a i lagen gick tidsfristen för att genomföra omstruktureringen ut den 19 mars 2006, men vid denna tidpunkt hade Operator inte lyckats sälja tillgångarna. Trots detta beslutade ordföranden för ARP den 27 juni 2006 att avsluta omstruktureringen av företaget, och förklarade i sitt beslut att gjuteriföretaget hade uppnått lönsamhet och att ett slutförande av omstruktureringen endast skulle förutsätta att kommissionen godkände delbetalningen av de offentligrättsliga skulderna. Eftersom förfarandet enligt kapitel 5a inte kunnat avslutas med framgång bad företaget de fem offentligrättsliga fordringsägarna godkänna anståndet med betalningen av skulderna i enlighet med mer allmänt tillämpade skatterättsliga bestämmelser. Detta var mindre fördelaktigt för fordringsägarna jämfört med en tillämpning av bestämmelserna i kapitel 5a. |
| --- | --- |

(9)

Enligt de polska myndigheterna ville Odlewnia Śrem dra nytta av ändringarna av lagen av den 30 oktober 2002 om statligt stöd till företag av särskild betydelse för arbetsmarknaden. Dessa gav utökade möjligheter att avskriva offentligrättsliga skulder (avsnitt 5a), men innebar också ytterligare krav på företaget, bland annat en överenskommelse om överföring av dess tillgångar till ett oberoende företag, benämnt Operator. Endast ett företag som helt och hållet ägs av ARP eller staten kan bli Operator. Avsikten var att Operators försäljning av tillgångarna skulle täcka åtminstone en del av det omstrukturerade företagets offentligrättsliga skulder. De återstående fordringarna skulle avskrivas efter det att omstruktureringsprocessen avslutats. Enligt kapitel 5a i lagen gick tidsfristen för att genomföra omstruktureringen ut den 19 mars 2006, men vid denna tidpunkt hade Operator inte lyckats sälja tillgångarna. Trots detta beslutade ordföranden för ARP den 27 juni 2006 att avsluta omstruktureringen av företaget, och förklarade i sitt beslut att gjuteriföretaget hade uppnått lönsamhet och att ett slutförande av omstruktureringen endast skulle förutsätta att kommissionen godkände delbetalningen av de offentligrättsliga skulderna. Eftersom förfarandet enligt kapitel 5a inte kunnat avslutas med framgång bad företaget de fem offentligrättsliga fordringsägarna godkänna anståndet med betalningen av skulderna i enlighet med mer allmänt tillämpade skatterättsliga bestämmelser. Detta var mindre fördelaktigt för fordringsägarna jämfört med en tillämpning av bestämmelserna i kapitel 5a.

| (10) | Enligt de polska myndigheterna uppgår kostnaderna för omstruktureringen till 43,6 miljoner zloty. Kostnaderna för den ekonomiska omstruktureringen uppgår till ca 75 % av de sammanlagda omstruktureringskostnaderna. Återstoden utgörs främst av kostnader som hänger samman med moderniseringen av företagets infrastruktur. |
| --- | --- |

(10)

Enligt de polska myndigheterna uppgår kostnaderna för omstruktureringen till 43,6 miljoner zloty. Kostnaderna för den ekonomiska omstruktureringen uppgår till ca 75 % av de sammanlagda omstruktureringskostnaderna. Återstoden utgörs främst av kostnader som hänger samman med moderniseringen av företagets infrastruktur.

| (11) | Omstruktureringsplanen omfattar för det första en modernisering av produktionsanläggningen och investeringar för att förbättra administrationen av Odlewnia Śrem (t.ex. införande av datasystemet SAP R/3 som företagets främsta it-verktyg). |
| --- | --- |

(11)

Omstruktureringsplanen omfattar för det första en modernisering av produktionsanläggningen och investeringar för att förbättra administrationen av Odlewnia Śrem (t.ex. införande av datasystemet SAP R/3 som företagets främsta it-verktyg).

| (12) | För det andra går omstruktureringen till stor del ut på en ekonomisk omstrukturering, dvs. främst delbetalning och avskrivning av offentligrättsliga skulder. Dessutom beviljades inom ramen för den överenskommelse om omstrukturering som den 17 maj 2005 gjorts med fordringsägarna en partiell avskrivning av de civilrättsliga skulderna till ett belopp av 1,4 miljoner zloty. |
| --- | --- |

(12)

För det andra går omstruktureringen till stor del ut på en ekonomisk omstrukturering, dvs. främst delbetalning och avskrivning av offentligrättsliga skulder. Dessutom beviljades inom ramen för den överenskommelse om omstrukturering som den 17 maj 2005 gjorts med fordringsägarna en partiell avskrivning av de civilrättsliga skulderna till ett belopp av 1,4 miljoner zloty.

| (13) | För det tredje minskade Odlewnia Śrem antalet anställda från 1 776 år 2002 till 1 457 år 2005. Företaget planerar inte någon ytterligare omstrukturering på personalområdet. De polska myndigheterna har dock meddelat att det tillfälliga upphävandet av tillämpningen av kollektivavtalet för företag (Zakładowy Układ Zbiorowego Pracy, ZUZP) leder till sänkta kostnader för förmåner för de anställda, eftersom företaget temporärt befriats från betalning av avgifter till företagens socialförmånsfond (Zakładowy Fundusz Świadczeń Socjalnych). |
| --- | --- |

(13)

För det tredje minskade Odlewnia Śrem antalet anställda från 1 776 år 2002 till 1 457 år 2005. Företaget planerar inte någon ytterligare omstrukturering på personalområdet. De polska myndigheterna har dock meddelat att det tillfälliga upphävandet av tillämpningen av kollektivavtalet för företag (Zakładowy Układ Zbiorowego Pracy, ZUZP) leder till sänkta kostnader för förmåner för de anställda, eftersom företaget temporärt befriats från betalning av avgifter till företagens socialförmånsfond (Zakładowy Fundusz Świadczeń Socjalnych).

| (14) | Omstruktureringen av tillgångarna gick ut på att hyra ut tillgångar som inte är knutna till produktionen, bl.a. ett hotell (Ośrodek Wypoczynkowy i Ostrowieczno) och andra objekt, till ett sammanlagt belopp av 0,4 miljoner zloty. Vidare planeras försäljning av tillgångar till ett sammanlagt belopp av ca 2,6 miljoner zloty. Denna åtgärd har ännu inte genomförts. |
| --- | --- |

(14)

Omstruktureringen av tillgångarna gick ut på att hyra ut tillgångar som inte är knutna till produktionen, bl.a. ett hotell (Ośrodek Wypoczynkowy i Ostrowieczno) och andra objekt, till ett sammanlagt belopp av 0,4 miljoner zloty. Vidare planeras försäljning av tillgångar till ett sammanlagt belopp av ca 2,6 miljoner zloty. Denna åtgärd har ännu inte genomförts.

| (15) | Innan kommissionen inledde förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget hade den underrättats om att företaget sedan 2003 försökt hitta en ny investerare och de polska myndigheterna hade framhållit betydelsen av en privatisering av företaget för att det skulle kunna uppnå lönsamhet på lång sikt. De polska myndigheterna har meddelat kommissionen att detta mål uppnåtts, eftersom 85,1 % av företagets aktier har sålts till det privata företaget PIOMA-ODLEWNIA. |
| --- | --- |

(15)

Innan kommissionen inledde förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget hade den underrättats om att företaget sedan 2003 försökt hitta en ny investerare och de polska myndigheterna hade framhållit betydelsen av en privatisering av företaget för att det skulle kunna uppnå lönsamhet på lång sikt. De polska myndigheterna har meddelat kommissionen att detta mål uppnåtts, eftersom 85,1 % av företagets aktier har sålts till det privata företaget PIOMA-ODLEWNIA.

| (16) | Odlewnia Śrem har skurit ned sin produktionskapacitet av järngjutgods från 57 000 till 55 000 ton per år. Företaget planerar ingen vidare minskning av produktionskapaciteten, och hävdar att en sådan skulle utgöra ett hot mot företagets lönsamhet. De polska myndigheterna föreslog två alternativa kompensationsåtgärder. För det första har företaget minskat produktionen av järngjutgods till industriutrustning med 50 % (från ca 11 000 ton till 5 500 ton). För det andra har de polska myndigheterna meddelat att företaget avser att upphöra att producera järngjutgods för vindkraftverk. |
| --- | --- |

(16)

Odlewnia Śrem har skurit ned sin produktionskapacitet av järngjutgods från 57 000 till 55 000 ton per år. Företaget planerar ingen vidare minskning av produktionskapaciteten, och hävdar att en sådan skulle utgöra ett hot mot företagets lönsamhet. De polska myndigheterna föreslog två alternativa kompensationsåtgärder. För det första har företaget minskat produktionen av järngjutgods till industriutrustning med 50 % (från ca 11 000 ton till 5 500 ton). För det andra har de polska myndigheterna meddelat att företaget avser att upphöra att producera järngjutgods för vindkraftverk.

III.   BESLUT ATT INLEDA ETT FÖRFARANDE ENLIGT ARTIKEL 88.2 I EG-FÖRDRAGET

| (17) | Kommissionen beslutade inleda det formella granskningsförfarandet, eftersom den hyste tvivel om huruvida omstruktureringsstödet var förenligt med den gemensamma marknaden. Till grund för kommissionens tvivel ligger fyra faktorer. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen beslutade inleda det formella granskningsförfarandet, eftersom den hyste tvivel om huruvida omstruktureringsstödet var förenligt med den gemensamma marknaden. Till grund för kommissionens tvivel ligger fyra faktorer.

| (18) | För det första tvivlade kommissionen på att Odlewnia Śrem kunde anses som ett företag i svårigheter i den mening som avses i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (2) (nedan kallade riktlinjerna från 2004) och därmed vara berättigat till omstruktureringsstöd, eftersom Odlewnia Śrem uppvisade en nettovinst på 3,9 miljoner zloty år 2005. |
| --- | --- |

(18)

För det första tvivlade kommissionen på att Odlewnia Śrem kunde anses som ett företag i svårigheter i den mening som avses i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (2) (nedan kallade riktlinjerna från 2004) och därmed vara berättigat till omstruktureringsstöd, eftersom Odlewnia Śrem uppvisade en nettovinst på 3,9 miljoner zloty år 2005.

| (19) | För det andra tvivlade kommissionen på att omstruktureringsplanen skulle kunna återställa stödmottagarens långfristiga lönsamhet, eftersom den föreföll vara inriktad på betalning av skulderna och täckande av driftskostnaderna, och företaget föreföll ha svårigheter att hitta en privat investerare. |
| --- | --- |

(19)

För det andra tvivlade kommissionen på att omstruktureringsplanen skulle kunna återställa stödmottagarens långfristiga lönsamhet, eftersom den föreföll vara inriktad på betalning av skulderna och täckande av driftskostnaderna, och företaget föreföll ha svårigheter att hitta en privat investerare.

| (20) | För det tredje tvivlade kommissionen på att stödet skulle begränsas till vad som var absolut nödvändigt och att företagets egna bidrag var betydande och så stort som möjligt. Detta berodde i synnerhet på att de polska myndigheterna inte hade lagt fram några konkreta planer för privatiseringen i vilka det egna bidraget skulle ha varit betydligt större. |
| --- | --- |

(20)

För det tredje tvivlade kommissionen på att stödet skulle begränsas till vad som var absolut nödvändigt och att företagets egna bidrag var betydande och så stort som möjligt. Detta berodde i synnerhet på att de polska myndigheterna inte hade lagt fram några konkreta planer för privatiseringen i vilka det egna bidraget skulle ha varit betydligt större.

| (21) | Kommissionens tvivel gällde också kompensationsåtgärderna, eftersom Polen inte hade påvisat att den minskning av produktionen som nämns i skäl 16 faktiskt utgjorde en kompensationsåtgärd, och inte enbart hade yttre orsaker, såsom minskad efterfrågan eller bristande förmåga att konkurrera på de marknader där företaget är verksamt. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionens tvivel gällde också kompensationsåtgärderna, eftersom Polen inte hade påvisat att den minskning av produktionen som nämns i skäl 16 faktiskt utgjorde en kompensationsåtgärd, och inte enbart hade yttre orsaker, såsom minskad efterfrågan eller bristande förmåga att konkurrera på de marknader där företaget är verksamt.

IV.   PARTERNAS SYNPUNKTER

| (22) | Till kommissionen har inkommit synpunkter endast från de polska myndigheterna. |
| --- | --- |

(22)

Till kommissionen har inkommit synpunkter endast från de polska myndigheterna.

| (23) | De polska myndigheterna har meddelat kommissionen vissa ändringar rörande det stöd som beviljats efter anslutningen, vilket för närvarande bör uppgå till 24,2 miljoner zloty. I förteckningen nedan sammanfattas det statliga stöd till omstrukturering som beviljats och är under planering till förmån för Odlewnia Śrem, enligt de uppgifter som de polska myndigheterna lagt fram i sina synpunkter rörande inledandet av granskningsförfarandet. |
| --- | --- |

(23)

De polska myndigheterna har meddelat kommissionen vissa ändringar rörande det stöd som beviljats efter anslutningen, vilket för närvarande bör uppgå till 24,2 miljoner zloty. I förteckningen nedan sammanfattas det statliga stöd till omstrukturering som beviljats och är under planering till förmån för Odlewnia Śrem, enligt de uppgifter som de polska myndigheterna lagt fram i sina synpunkter rörande inledandet av granskningsförfarandet.

| (24) | Det sammanlagda nominella värdet av det statliga stödet uppgår till 43,6 miljoner zloty. Åtgärderna inbegriper en statlig garanti, ett lån på förmånliga villkor, direkta bidrag, anstånd med betalningen och avskrivning av offentligrättsliga skulder. En närmare beskrivning av de statliga stödåtgärderna ges i nedanstående tabell (på grundval av de uppgifter som lämnats av de polska myndigheterna). |
| --- | --- |

(24)

Det sammanlagda nominella värdet av det statliga stödet uppgår till 43,6 miljoner zloty. Åtgärderna inbegriper en statlig garanti, ett lån på förmånliga villkor, direkta bidrag, anstånd med betalningen och avskrivning av offentligrättsliga skulder. En närmare beskrivning av de statliga stödåtgärderna ges i nedanstående tabell (på grundval av de uppgifter som lämnats av de polska myndigheterna).

Tabell 1

Beviljat statligt stöd

| A | B | C | D | E | F |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nr | Förmodad dag för överenskommelse eller beslut | Stödbeviljande myndighet | Stödform | Nominellt värde
  (zloty) | Stödbelopp
  (zloty) |
| Statligt stöd som beviljats före anslutningen och inte är tillämpligt efter anslutningen |
| 1 | 19.03.2004 | Borgmästaren i Śrem | Avskrivning av fastighetsskatteskulder, inklusive ränta, för perioden 1.3 – 30.6.2002 | 738 748,02 | 738 748,02 |
| 2 | 19.03.2004 | Borgmästaren i Śrem | Avskrivning av skatteskulder | 500 000,00 | 500 000,00 |
| 3 | 23.04.2004 | ARP | Lån | 4 000 000,00 | 4 000 000,00 |
| 4 | 28.04.2004 | ARP | Kreditgaranti | 14 000 000,00 | 14 000 000,00 |
| 5 | 30.04.2004 | Borgmästaren i Śrem | Avskrivning av räntor på skatteskulder | 200 353,90 | 200 353,90 |
| Totalt | 19 439 101,92 | 19 439 101,92 |
| Statligt stöd som beviljats efter anslutningen |
| 6 | 20.05.2004 | Ministeriet för vetenskap och informationsteknik | Bidrag | 435 000,00 | 352 350,00 |
| 7 | 09.05.2005 | ZUS (Socialförsäkringsinstitutionen) | Delbetalning av socialförsäkringsavgifter (inkl. ränta) | 5 385 415,31 | 134 585,81 |
| 8 | 17.10.2005 | Styrelsen för vojvodskapet | Anstånd med betalning | 855 438,78 | 105 369,44 |
| 9 | Andra kvartalet 2007 | Styrelsen för vojvodskapet | Delbetalning av miljöavgifter som förfallit till betalning t.o.m. 30.6.2003 | 1 272 657,45 | 247 003,92 |
| 10 | Andra kvartalet 2007 | Styrelsen för vojvodskapet | Delbetalning av räntor på miljöavgifter (se föregående punkt) | 692 185,03 | 126 365,78 |
| 11 | Andra kvartalet 2007 | Styrelsen för vojvodskapet | Delbetalning av miljöavgifter som förfallit till betalning t.o.m. 30.6.2003 | 422 946,34 | 51 018,68 |
| 12 | Andra kvartalet 2007 | Styrelsen för vojvodskapet | Delbetalning av räntor på miljöavgifter (se föregående punkt) | 274 950,10 | 33 167,04 |
| 13 | Andra kvartalet 2007 | Statliga fonden för rehabilitering av funktionshindrade (PFRON) | Statliga fonden för rehabilitering av funktionshindrade (PFRON). Delbetalning av avgifter som förfallit till betalning t.o.m. 30.6.2003. | 803 221,50 | 148 274,11 |
| 14 | Andra kvartalet 2007 | Statliga fonden för rehabilitering av funktionshindrade (PFRON) | Avskrivning av räntor på avgifter till PFRON som förfallit till betalning t.o.m. 30.6.2003 | 421 085,20 | 421 085,20 |
| 15 | Andra kvartalet 2007 | Statliga fonden för rehabilitering av funktionshindrade (PFRON) | Delbetalning av avgifter till PFRON. Avgifterna för perioden juli 2003–januari 2004 erläggs i form av 20 delbetalningar kvartalsvis. | 479 156,60 | 155 721,64 |
| 16 | Andra kvartalet 2007 | Statliga fonden för rehabilitering av funktionshindrade (PFRON) | Avskrivning av räntor på avgifter till PFRON för perioden juli 2003–januari 2004. | 38 392,87 | 38 392,87 |
| 17 | Andra kvartalet 2007 | Distriktsmyndigheten | Delbetalning av avgifter för permanent nyttjanderätt av mark för perioden t.o.m. 30.6.2003 | 263 496,00 | 34 701,67 |
| 18 | Andra kvartalet 2007 | Distriktsmyndigheten | Avskrivning av räntor på avgifter för permanent nyttjanderätt av mark för perioden t.o.m. 30.6.2003 (se föregående punkt) | 137 890,00 | 18 159,78 |
| 19 | Andra kvartalet 2007 | ZUS (Socialförsäkringsinstitutionen) | Delbetalning av socialförsäkringsavgifter för perioden t.o.m. 30.6.2003 | 4 077 498,51 | 46 619,38 |
| 20 | Andra kvartalet 2007 | ZUS (Socialförsäkringsinstitutionen) | Delbetalning av räntor på socialförsäkringsavgifter för perioden t.o.m. 30.6.2003 (se föregående punkt) | 2 306 780,00 | 26 341,18 |
| 21 | Andra kvartalet 2007 | ZUS (Socialförsäkringsinstitutionen) | Delbetalning av avgifter till arbetsfonden (Fundusz Pracy) och fonden för garanterade sociala förmåner för anställda (Fundusz Gwarantowanych Świadczeń Pracowniczych) som förfallit till betalning t.o.m. 30.6.2003 | 1 275 873,09 | 28 618,42 |
| 22 | Andra kvartalet 2007 | ZUS (Socialförsäkringsinstitutionen) | Delbetalning av räntor på avgifter till arbetsfonden och fonden för garanterade sociala förmåner för anställda (se föregående punkt) | 727 023,00 | 16 296,744 |
| 23 | Andra kvartalet 2007 | ZUS (Socialförsäkringsinstitutionen) | Delbetalning av socialförsäkringsavgifter för perioden t.o.m. 30.6.2003 | 2 085 480,55 | 29 309,94 |
| 24 | Andra kvartalet 2007 | ZUS (Socialförsäkringsinstitutionen) | Delbetalning av räntor på socialförsäkringsavgifter för perioden t.o.m. 30.6.2003 (se föregående punkt) | 1 100 260,00 | 15 463,36 |
| 25 | Andra kvartalet 2007 | ZUS (Socialförsäkringsinstitutionen) | Avskrivning av verkställighetskostnader för betalningen av socialförsäkringsavgifter för perioden t.o.m. 30.6.2003. | 641 593,80 | 641 593,80 |
| 26 | Andra kvartalet 2007 | Nationella fonden för miljöskydd och vattenförvaltning (Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej, NFOŚiGW) | Bidrag | 470 000,00 | 470 000,00 |
| Statligt stöd som beviljats efter anslutningen | 24 166 344,12 | 3 140 438,76 |
| Beviljat och planerat statligt stöd, sammanlagt belopp | 43 605 446,04 | 22 579 540,68 |

A

B

C

D

E

F

Nr

Förmodad dag för överenskommelse eller beslut

Stödbeviljande myndighet

Stödform

Nominellt värde

(zloty)

Stödbelopp

(zloty)

Statligt stöd som beviljats före anslutningen och inte är tillämpligt efter anslutningen

1

19.03.2004

Borgmästaren i Śrem

Avskrivning av fastighetsskatteskulder, inklusive ränta, för perioden 1.3 – 30.6.2002

738 748,02

738 748,02

2

19.03.2004

Borgmästaren i Śrem

Avskrivning av skatteskulder

500 000,00

500 000,00

3

23.04.2004

ARP

Lån

4 000 000,00

4 000 000,00

4

28.04.2004

ARP

Kreditgaranti

14 000 000,00

14 000 000,00

5

30.04.2004

Borgmästaren i Śrem

Avskrivning av räntor på skatteskulder

200 353,90

200 353,90

Totalt

19 439 101,92

19 439 101,92

Statligt stöd som beviljats efter anslutningen

6

20.05.2004

Ministeriet för vetenskap och informationsteknik

Bidrag

435 000,00

352 350,00

7

09.05.2005

ZUS (Socialförsäkringsinstitutionen)

Delbetalning av socialförsäkringsavgifter (inkl. ränta)

5 385 415,31

134 585,81

8

17.10.2005

Styrelsen för vojvodskapet

Anstånd med betalning

855 438,78

105 369,44

9

Andra kvartalet 2007

Styrelsen för vojvodskapet

Delbetalning av miljöavgifter som förfallit till betalning t.o.m. 30.6.2003

1 272 657,45

247 003,92

10

Andra kvartalet 2007

Styrelsen för vojvodskapet

Delbetalning av räntor på miljöavgifter (se föregående punkt)

692 185,03

126 365,78

11

Andra kvartalet 2007

Styrelsen för vojvodskapet

Delbetalning av miljöavgifter som förfallit till betalning t.o.m. 30.6.2003

422 946,34

51 018,68

12

Andra kvartalet 2007

Styrelsen för vojvodskapet

Delbetalning av räntor på miljöavgifter (se föregående punkt)

274 950,10

33 167,04

13

Andra kvartalet 2007

Statliga fonden för rehabilitering av funktionshindrade (PFRON)

Statliga fonden för rehabilitering av funktionshindrade (PFRON). Delbetalning av avgifter som förfallit till betalning t.o.m. 30.6.2003.

803 221,50

148 274,11

14

Andra kvartalet 2007

Statliga fonden för rehabilitering av funktionshindrade (PFRON)

Avskrivning av räntor på avgifter till PFRON som förfallit till betalning t.o.m. 30.6.2003

421 085,20

421 085,20

15

Andra kvartalet 2007

Statliga fonden för rehabilitering av funktionshindrade (PFRON)

Delbetalning av avgifter till PFRON. Avgifterna för perioden juli 2003–januari 2004 erläggs i form av 20 delbetalningar kvartalsvis.

479 156,60

155 721,64

16

Andra kvartalet 2007

Statliga fonden för rehabilitering av funktionshindrade (PFRON)

Avskrivning av räntor på avgifter till PFRON för perioden juli 2003–januari 2004.

38 392,87

38 392,87

17

Andra kvartalet 2007

Distriktsmyndigheten

Delbetalning av avgifter för permanent nyttjanderätt av mark för perioden t.o.m. 30.6.2003

263 496,00

34 701,67

18

Andra kvartalet 2007

Distriktsmyndigheten

Avskrivning av räntor på avgifter för permanent nyttjanderätt av mark för perioden t.o.m. 30.6.2003 (se föregående punkt)

137 890,00

18 159,78

19

Andra kvartalet 2007

ZUS (Socialförsäkringsinstitutionen)

Delbetalning av socialförsäkringsavgifter för perioden t.o.m. 30.6.2003

4 077 498,51

46 619,38

20

Andra kvartalet 2007

ZUS (Socialförsäkringsinstitutionen)

Delbetalning av räntor på socialförsäkringsavgifter för perioden t.o.m. 30.6.2003 (se föregående punkt)

2 306 780,00

26 341,18

21

Andra kvartalet 2007

ZUS (Socialförsäkringsinstitutionen)

Delbetalning av avgifter till arbetsfonden (Fundusz Pracy) och fonden för garanterade sociala förmåner för anställda (Fundusz Gwarantowanych Świadczeń Pracowniczych) som förfallit till betalning t.o.m. 30.6.2003

1 275 873,09

28 618,42

22

Andra kvartalet 2007

ZUS (Socialförsäkringsinstitutionen)

Delbetalning av räntor på avgifter till arbetsfonden och fonden för garanterade sociala förmåner för anställda (se föregående punkt)

727 023,00

16 296,744

23

Andra kvartalet 2007

ZUS (Socialförsäkringsinstitutionen)

Delbetalning av socialförsäkringsavgifter för perioden t.o.m. 30.6.2003

2 085 480,55

29 309,94

24

Andra kvartalet 2007

ZUS (Socialförsäkringsinstitutionen)

Delbetalning av räntor på socialförsäkringsavgifter för perioden t.o.m. 30.6.2003 (se föregående punkt)

1 100 260,00

15 463,36

25

Andra kvartalet 2007

ZUS (Socialförsäkringsinstitutionen)

Avskrivning av verkställighetskostnader för betalningen av socialförsäkringsavgifter för perioden t.o.m. 30.6.2003.

641 593,80

641 593,80

26

Andra kvartalet 2007

Nationella fonden för miljöskydd och vattenförvaltning (Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej, NFOŚiGW)

Bidrag

470 000,00

470 000,00

Statligt stöd som beviljats efter anslutningen

24 166 344,12

3 140 438,76

Beviljat och planerat statligt stöd, sammanlagt belopp

43 605 446,04

22 579 540,68

| (25) | För det första hävdar de polska myndigheterna att omstruktureringen var en framgång när det gäller lönsamheten för Odlewnia Śrem, eftersom företaget hittade en privat strategisk investerare, som tillför företaget det kapital som är nödvändigt och gör det möjligt för företaget att återfå trovärdigheten på marknaden. |
| --- | --- |

(25)

För det första hävdar de polska myndigheterna att omstruktureringen var en framgång när det gäller lönsamheten för Odlewnia Śrem, eftersom företaget hittade en privat strategisk investerare, som tillför företaget det kapital som är nödvändigt och gör det möjligt för företaget att återfå trovärdigheten på marknaden.

| (26) | De polska myndigheterna underströk dessutom att företaget diversifierat sin produktion och riktat in sig på mer avancerad produktion med högre mervärde. Övergången till att tillverka järngjutgods med en vikt på över 300 kg visade sig vara ett lyckat drag. Flera konkurrenter hade nämligen upphört med produktionen inom detta segment av marknaden, vilket gjorde det möjligt för Odlewnia Śrem att inleda verksamhet inom segmentet. |
| --- | --- |

(26)

De polska myndigheterna underströk dessutom att företaget diversifierat sin produktion och riktat in sig på mer avancerad produktion med högre mervärde. Övergången till att tillverka järngjutgods med en vikt på över 300 kg visade sig vara ett lyckat drag. Flera konkurrenter hade nämligen upphört med produktionen inom detta segment av marknaden, vilket gjorde det möjligt för Odlewnia Śrem att inleda verksamhet inom segmentet.

| (27) | De polska myndigheterna hävdade att företaget inte längre har likviditetsproblem och att det betalar alla löpande utgifter inom utsatt tidsfrist. |
| --- | --- |

(27)

De polska myndigheterna hävdade att företaget inte längre har likviditetsproblem och att det betalar alla löpande utgifter inom utsatt tidsfrist.

| (28) | För det andra har de polska myndigheterna lagt fram argument för att betrakta Odlewnia Śrem som ett företag i svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna från 2004 och därmed som berättigat till stöd för omstrukturering. De polska myndigheterna har hävdat att omstruktureringsperioden inleddes 2003, då företaget obestridligen befann sig i en svår situation. Den nettovinst på 3,9 miljoner zloty som Odlewnia Śrem noterade 2005 kan anses som ett tecken på att företagets lönsamhet återställts inom ramen för omstruktureringsprocessen. |
| --- | --- |

(28)

För det andra har de polska myndigheterna lagt fram argument för att betrakta Odlewnia Śrem som ett företag i svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna från 2004 och därmed som berättigat till stöd för omstrukturering. De polska myndigheterna har hävdat att omstruktureringsperioden inleddes 2003, då företaget obestridligen befann sig i en svår situation. Den nettovinst på 3,9 miljoner zloty som Odlewnia Śrem noterade 2005 kan anses som ett tecken på att företagets lönsamhet återställts inom ramen för omstruktureringsprocessen.

| (29) | För det tredje lämnade de polska myndigheterna ytterligare information rörande det egna bidraget till de sammanlagda kostnaderna för omstruktureringen. |
| --- | --- |

(29)

För det tredje lämnade de polska myndigheterna ytterligare information rörande det egna bidraget till de sammanlagda kostnaderna för omstruktureringen.

| (30) | Enligt de polska myndigheterna stod stödmottagaren för ett betydande eget bidrag. Omstruktureringskostnaderna uppgår till 43,6 miljoner zloty, medan de finansieringskällor som kan anses som det egna bidraget till omstruktureringen kan värderas till 23,7 miljoner zloty. Dessa omfattar bland annat kapital från den privata investeraren (16 miljoner zloty), intäkter från försäljning eller uthyrning av tillgångar (0,4 miljoner zloty) och det tillfälliga upphävandet av tillämpningen av kollektivavtalet för företag (7,3 miljoner zloty). När det gäller sistnämnda finansieringskälla anser de polska myndigheterna att åtgärden innebär sänkta kostnader för de anställdas förmåner, eftersom företaget temporärt befriats från betalning av avgifter till företagens socialförmånsfond (Zakładowy Fundusz Świadczeń Socjalnych). Fonden har inrättats på frivillig basis av Odlewnia Śrem och de fackföreningar som verkar inom företaget och är inte lagstadgad. Inga offentliga medel utnyttjas således för ändamålet. De polska myndigheterna förklarade att beslutet fattades i samförstånd med fackföreningarna, som gick med på att en del av de anställdas förmåner skulle användas till förmån för omstruktureringen. Åtgärden kan därför anses som företagets eget bidrag. |
| --- | --- |

(30)

Enligt de polska myndigheterna stod stödmottagaren för ett betydande eget bidrag. Omstruktureringskostnaderna uppgår till 43,6 miljoner zloty, medan de finansieringskällor som kan anses som det egna bidraget till omstruktureringen kan värderas till 23,7 miljoner zloty. Dessa omfattar bland annat kapital från den privata investeraren (16 miljoner zloty), intäkter från försäljning eller uthyrning av tillgångar (0,4 miljoner zloty) och det tillfälliga upphävandet av tillämpningen av kollektivavtalet för företag (7,3 miljoner zloty). När det gäller sistnämnda finansieringskälla anser de polska myndigheterna att åtgärden innebär sänkta kostnader för de anställdas förmåner, eftersom företaget temporärt befriats från betalning av avgifter till företagens socialförmånsfond (Zakładowy Fundusz Świadczeń Socjalnych). Fonden har inrättats på frivillig basis av Odlewnia Śrem och de fackföreningar som verkar inom företaget och är inte lagstadgad. Inga offentliga medel utnyttjas således för ändamålet. De polska myndigheterna förklarade att beslutet fattades i samförstånd med fackföreningarna, som gick med på att en del av de anställdas förmåner skulle användas till förmån för omstruktureringen. Åtgärden kan därför anses som företagets eget bidrag.

| (31) | De polska myndigheterna vidhöll dessutom sin ståndpunkt att även följande ingår i företagets eget bidrag till omstruktureringen:






  — | Avskrivning och delbetalning av offentligrättsliga skulder till ett belopp av 2 miljoner zloty, på grundval av den överenskommelse om omstrukturering som gjorts med företagets fordringsägare. |
| --- | --- | --- |

(31)

De polska myndigheterna vidhöll dessutom sin ståndpunkt att även följande ingår i företagets eget bidrag till omstruktureringen:

—

Avskrivning och delbetalning av offentligrättsliga skulder till ett belopp av 2 miljoner zloty, på grundval av den överenskommelse om omstrukturering som gjorts med företagets fordringsägare.

| — | Handelskrediter som beviljats av företagets leverantörer, dvs. en förlängning av betalningsfristen för fakturor för råvaror och tjänster, enligt de polska myndigheterna till ett belopp av 2,5 miljoner zloty. |
| --- | --- |

—

Handelskrediter som beviljats av företagets leverantörer, dvs. en förlängning av betalningsfristen för fakturor för råvaror och tjänster, enligt de polska myndigheterna till ett belopp av 2,5 miljoner zloty.

| — | Fordringar på kunder, värderade till 9 miljoner zloty (lösgjorts genom införande av kortare betalningsfrister för kunderna). |
| --- | --- |

—

Fordringar på kunder, värderade till 9 miljoner zloty (lösgjorts genom införande av kortare betalningsfrister för kunderna).

| (32) | När det gäller kraven på att begränsa snedvridningen av konkurrensen framhåller de polska myndigheterna att företagets produktion av järngjutgods till industriutrustning minskat med 50 % (från ca 11 000 till 5 500 ton). Företagets beslut att upphöra med tillverkningen av järngjutgods till vindkraftverk kan likaså anses som en kompensationsåtgärd. |
| --- | --- |

(32)

När det gäller kraven på att begränsa snedvridningen av konkurrensen framhåller de polska myndigheterna att företagets produktion av järngjutgods till industriutrustning minskat med 50 % (från ca 11 000 till 5 500 ton). Företagets beslut att upphöra med tillverkningen av järngjutgods till vindkraftverk kan likaså anses som en kompensationsåtgärd.

| (33) | Enligt de polska myndigheterna har efterfrågan på båda typerna av produktion ökat under de senaste åren och denna utveckling förväntas fortsätta. De polska myndigheterna påpekade vidare att Odlewnia Śrem har tekniska möjligheter att producera lika stora volymer som före omstruktureringen, men företaget har åtagit sig att minska produktionen av järngjutgods till industriutrustning och att helt upphöra med produktionen av järngjutgods till vindkraftverk. Enligt de polska myndigheterna kan man därför anse dessa åtgärder som kompensationsåtgärder. |
| --- | --- |

(33)

Enligt de polska myndigheterna har efterfrågan på båda typerna av produktion ökat under de senaste åren och denna utveckling förväntas fortsätta. De polska myndigheterna påpekade vidare att Odlewnia Śrem har tekniska möjligheter att producera lika stora volymer som före omstruktureringen, men företaget har åtagit sig att minska produktionen av järngjutgods till industriutrustning och att helt upphöra med produktionen av järngjutgods till vindkraftverk. Enligt de polska myndigheterna kan man därför anse dessa åtgärder som kompensationsåtgärder.

| (34) | Kommissionen måste fastställa om Odlewnia Śrems slutprodukter hör till stålsektorn, eftersom kommissionen i sitt meddelande Stöd till undsättning och omstrukturering samt nedläggningsstöd till stålsektorn (3) anser att ”stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter inom stålsektorn enligt definitionen i bilaga B till de sektorsövergripande rambestämmelserna inte är förenligt med den gemensamma marknaden”. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen måste fastställa om Odlewnia Śrems slutprodukter hör till stålsektorn, eftersom kommissionen i sitt meddelande Stöd till undsättning och omstrukturering samt nedläggningsstöd till stålsektorn (3) anser att ”stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter inom stålsektorn enligt definitionen i bilaga B till de sektorsövergripande rambestämmelserna inte är förenligt med den gemensamma marknaden”.

| (35) | I bilaga B till de sektorsövergripande rambestämmelser för regionalstöd till stora investeringsprojekt (4) (de sektorsövergripande rambestämmelserna) som gällde när stödet beviljades hänvisas till numret i Kombinerade nomenklaturen (5) (KN) för produkter som betraktas som stål. I KN är stålprodukterna fördelade på två kapitel. Kapitel 72 omfattar ”järn och stål” och kapitel 73 ”varor av järn eller stål”. |
| --- | --- |

(35)

I bilaga B till de sektorsövergripande rambestämmelser för regionalstöd till stora investeringsprojekt (4) (de sektorsövergripande rambestämmelserna) som gällde när stödet beviljades hänvisas till numret i Kombinerade nomenklaturen (5) (KN) för produkter som betraktas som stål. I KN är stålprodukterna fördelade på två kapitel. Kapitel 72 omfattar ”järn och stål” och kapitel 73 ”varor av järn eller stål”.

| (36) | Enligt bilaga B till de sektorsövergripande rambestämmelserna betraktas följande varor av järn och stål som stål:






  — | Spont. |
| --- | --- | --- |

(36)

Enligt bilaga B till de sektorsövergripande rambestämmelserna betraktas följande varor av järn och stål som stål:

—

Spont.

| — | Räler och sliprar. |
| --- | --- |

—

Räler och sliprar.

| — | Sömlösa rör och ihåliga profiler. |
| --- | --- |

—

Sömlösa rör och ihåliga profiler.

| — | Svetsade rör av järn eller stål med en ytterdiameter på mer än 406,4 mm. |
| --- | --- |

—

Svetsade rör av järn eller stål med en ytterdiameter på mer än 406,4 mm.

| (37) | Enligt de uppgifter som lämnats av de polska myndigheterna tillverkar Odlewnia Śrem inte någon av de ovannämnda produkterna. Företaget tillverkar inte heller någon av de produkter som förtecknas i kapitel 72 med rubriken ”järn och stål”, men använder dessa produkter, t.ex. tackjärn, som råmaterial för sina egna produkter. |
| --- | --- |

(37)

Enligt de uppgifter som lämnats av de polska myndigheterna tillverkar Odlewnia Śrem inte någon av de ovannämnda produkterna. Företaget tillverkar inte heller någon av de produkter som förtecknas i kapitel 72 med rubriken ”järn och stål”, men använder dessa produkter, t.ex. tackjärn, som råmaterial för sina egna produkter.

| (38) | Företaget tillverkar avancerade slutprodukter för specialändamål som i KN faller under nummer 7325”Andra gjutna varor av järn eller stål” och relevanta undernummer, t.ex. 7325 10”Av icke-aducerat gjutjärn” och 7325 99 10”Av aducerat gjutjärn”. |
| --- | --- |

(38)

Företaget tillverkar avancerade slutprodukter för specialändamål som i KN faller under nummer 7325”Andra gjutna varor av järn eller stål” och relevanta undernummer, t.ex. 7325 10”Av icke-aducerat gjutjärn” och 7325 99 10”Av aducerat gjutjärn”.

| (39) | Enligt bilaga B till de sektorsövergripande rambestämmelserna betraktas inte dessa varor av järn och stål som stål. |
| --- | --- |

(39)

Enligt bilaga B till de sektorsövergripande rambestämmelserna betraktas inte dessa varor av järn och stål som stål.

| (40) | Sammanfattningsvis kan det konstateras att omstruktureringsstödet till Odlewnia Śrem inte är olagligt i sig självt, men stödets förenlighet med den gemensamma marknaden måste bedömas av kommissionen i enlighet med de gällande riktlinjerna från 2004. |
| --- | --- |

(40)

Sammanfattningsvis kan det konstateras att omstruktureringsstödet till Odlewnia Śrem inte är olagligt i sig självt, men stödets förenlighet med den gemensamma marknaden måste bedömas av kommissionen i enlighet med de gällande riktlinjerna från 2004.

| (41) | Eftersom en del av åtgärderna i föreliggande fall genomfördes före Polens anslutning till EU, dvs. före den 1 maj 2004, måste kommissionen först fastställa om den är behörig att behandla dessa åtgärder. |
| --- | --- |

(41)

Eftersom en del av åtgärderna i föreliggande fall genomfördes före Polens anslutning till EU, dvs. före den 1 maj 2004, måste kommissionen först fastställa om den är behörig att behandla dessa åtgärder.

| (42) | Stödåtgärder som genomförts före anslutningen och som inte är tillämpliga efter anslutningen får inte granskas av kommissionen vare sig på grundval av övergångsordningen enligt bilaga IV.3 till anslutningsfördraget eller de förfaranden som avses i artikel 88 i EG-fördraget. Varken i anslutningsfördraget eller i EG-fördraget krävs det att kommissionen bedömer sådana stödåtgärder eller ges kommissionen bemyndigande att bedöma dem. |
| --- | --- |

(42)

Stödåtgärder som genomförts före anslutningen och som inte är tillämpliga efter anslutningen får inte granskas av kommissionen vare sig på grundval av övergångsordningen enligt bilaga IV.3 till anslutningsfördraget eller de förfaranden som avses i artikel 88 i EG-fördraget. Varken i anslutningsfördraget eller i EG-fördraget krävs det att kommissionen bedömer sådana stödåtgärder eller ges kommissionen bemyndigande att bedöma dem.

| (43) | Däremot skulle åtgärder som genomförts efter anslutningen utgöra nytt stöd och falla inom kommissionens behörighetsområde enligt det förfarande som fastställs i artikel 88 i EG-fördraget. För att bedöma vid vilken tidpunkt en viss stödåtgärd genomförts är det relevanta kriteriet den bindande rättsakt genom vilken den behöriga nationella myndigheten förbinder sig att bevilja stödet (6). |
| --- | --- |

(43)

Däremot skulle åtgärder som genomförts efter anslutningen utgöra nytt stöd och falla inom kommissionens behörighetsområde enligt det förfarande som fastställs i artikel 88 i EG-fördraget. För att bedöma vid vilken tidpunkt en viss stödåtgärd genomförts är det relevanta kriteriet den bindande rättsakt genom vilken den behöriga nationella myndigheten förbinder sig att bevilja stödet (6).

| (44) | Enskilda stödåtgärder anses inte vara tillämpliga efter anslutningen, om de exakta kostnaderna för staten var kända när stödet beviljades. |
| --- | --- |

(44)

Enskilda stödåtgärder anses inte vara tillämpliga efter anslutningen, om de exakta kostnaderna för staten var kända när stödet beviljades.

| (45) | På grundval av den information som har lämnats av de polska myndigheterna har kommissionen kunnat fastställa vilka stödåtgärder som beviljats före anslutningen och inte är tillämpliga efter anslutningen. De finns angivna i den första delen av tabell 1, och deras sammanlagda värde har fastställts till 19,4 miljoner zloty. När det gäller de övriga åtgärderna har det fastställts att de inte hade beviljats före anslutningen. Åtgärder till ett värde av 24,2 miljoner zloty ansågs således ha beviljats efter anslutningen, i enlighet med vad som anges i skäl 23. |
| --- | --- |

(45)

På grundval av den information som har lämnats av de polska myndigheterna har kommissionen kunnat fastställa vilka stödåtgärder som beviljats före anslutningen och inte är tillämpliga efter anslutningen. De finns angivna i den första delen av tabell 1, och deras sammanlagda värde har fastställts till 19,4 miljoner zloty. När det gäller de övriga åtgärderna har det fastställts att de inte hade beviljats före anslutningen. Åtgärder till ett värde av 24,2 miljoner zloty ansågs således ha beviljats efter anslutningen, i enlighet med vad som anges i skäl 23.

| (46) | Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som lämnas av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(46)

Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som lämnas av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (47) | Den anmälda garantin, lånet, bidraget, avskrivningarna och anståndet med betalning samt delbetalningen av de offentligrättsliga skulderna innebär användning av statliga medel. Dessutom medför de en fördel för företaget eftersom företagets kostnader minskas. Eftersom Odlewnia Śrem var ett företag i svårigheter skulle det inte ha kunnat erhålla sådan finansiering på marknaden på motsvarande villkor. Denna förmån innebär därför en snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

(47)

Den anmälda garantin, lånet, bidraget, avskrivningarna och anståndet med betalning samt delbetalningen av de offentligrättsliga skulderna innebär användning av statliga medel. Dessutom medför de en fördel för företaget eftersom företagets kostnader minskas. Eftersom Odlewnia Śrem var ett företag i svårigheter skulle det inte ha kunnat erhålla sådan finansiering på marknaden på motsvarande villkor. Denna förmån innebär därför en snedvridning av konkurrensen.

| (48) | Den polska staten var redo att avstå från inkomsterna från skatter och miljöavgifter och, genom att bevilja bidrag och garantier, skapa betydande fördelar för företaget i förhållande till dess konkurrenter. Det har inte lagts fram några bevis för att de polska myndigheterna agerade som en privat fordringsägare, och de medgav i sin anmälan av stödet att det var fråga om statligt stöd. |
| --- | --- |

(48)

Den polska staten var redo att avstå från inkomsterna från skatter och miljöavgifter och, genom att bevilja bidrag och garantier, skapa betydande fördelar för företaget i förhållande till dess konkurrenter. Det har inte lagts fram några bevis för att de polska myndigheterna agerade som en privat fordringsägare, och de medgav i sin anmälan av stödet att det var fråga om statligt stöd.

| (49) | Stödmottagaren är verksam på marknaden för järngjutgods och exporterar sina produkter till andra EU-medlemsstater. Kriteriet för påverkan på handeln inom gemenskapen uppfylls således. |
| --- | --- |

(49)

Stödmottagaren är verksam på marknaden för järngjutgods och exporterar sina produkter till andra EU-medlemsstater. Kriteriet för påverkan på handeln inom gemenskapen uppfylls således.

| (50) | Av denna anledning betraktades de åtgärder som inte beviljats före anslutningen och som utgör nytt stöd som statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Detta ifrågasätts inte av de polska myndigheterna. |
| --- | --- |

(50)

Av denna anledning betraktades de åtgärder som inte beviljats före anslutningen och som utgör nytt stöd som statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Detta ifrågasätts inte av de polska myndigheterna.

| (51) | De undantag som anges i artikel 87.2 i EG-fördraget är inte tillämpliga i föreliggande fall. Eftersom det främsta syftet med stödet är att återställa den långfristiga lönsamheten för företaget är det av de undantag som fastställs i artikel 87.3 i EG-fördraget endast undantaget enligt artikel 87.3 c som kan tillämpas, dvs. beviljande av statligt stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(51)

De undantag som anges i artikel 87.2 i EG-fördraget är inte tillämpliga i föreliggande fall. Eftersom det främsta syftet med stödet är att återställa den långfristiga lönsamheten för företaget är det av de undantag som fastställs i artikel 87.3 i EG-fördraget endast undantaget enligt artikel 87.3 c som kan tillämpas, dvs. beviljande av statligt stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (52) | Kommissionen har bedömt de åtgärder som utgjorde nytt stöd och omstruktureringsplanen i sin helhet i enlighet med de gällande riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter. De nu gällande riktlinjerna från 2004 trädde i kraft den 10 oktober 2004. |
| --- | --- |

(52)

Kommissionen har bedömt de åtgärder som utgjorde nytt stöd och omstruktureringsplanen i sin helhet i enlighet med de gällande riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter. De nu gällande riktlinjerna från 2004 trädde i kraft den 10 oktober 2004.

| (53) | Såsom konstateras i kommissionens beslut om inledande av det formella granskningsförfarandet kan omstruktureringens förenlighet med den gemensamma marknaden bedömas endast genom att ett helhetsperspektiv anläggs på omstruktureringen. Alla stödåtgärder, inte bara det beviljade stödet, måste tas i beaktande för att fastställa om planen leder till att lönsamheten återställs, om stödet är begränsat till vad som är absolut nödvändigt och vilka kompensationsåtgärder som är lämpliga. |
| --- | --- |

(53)

Såsom konstateras i kommissionens beslut om inledande av det formella granskningsförfarandet kan omstruktureringens förenlighet med den gemensamma marknaden bedömas endast genom att ett helhetsperspektiv anläggs på omstruktureringen. Alla stödåtgärder, inte bara det beviljade stödet, måste tas i beaktande för att fastställa om planen leder till att lönsamheten återställs, om stödet är begränsat till vad som är absolut nödvändigt och vilka kompensationsåtgärder som är lämpliga.

| (54) | Eftersom Odlewnia Śrem 2005 uppvisade en nettovinst på 3,9 miljoner zloty tvivlade kommissionen på att företaget kunde anses som ett företag i svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna från 2004 och därmed vara berättigat till omstruktureringsstöd. Kommissionens tvivel berodde främst på bristande information rörande tidpunkten för inledandet av omstruktureringsperioden. Kommissionen kunde därför inte fastställa den exakta tidpunkt som skulle vara utgångspunkt för bedömningen av huruvida Odlewnia Śrem var berättigat till stöd. De polska myndigheterna har förklarat att omstruktureringsperioden inleddes 2003, och den nettovinst som företaget gjorde 2005 bör ses som ett tecken på att företaget återvunnit lönsamheten inom ramen för omstruktureringsprocessen. |
| --- | --- |

(54)

Eftersom Odlewnia Śrem 2005 uppvisade en nettovinst på 3,9 miljoner zloty tvivlade kommissionen på att företaget kunde anses som ett företag i svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna från 2004 och därmed vara berättigat till omstruktureringsstöd. Kommissionens tvivel berodde främst på bristande information rörande tidpunkten för inledandet av omstruktureringsperioden. Kommissionen kunde därför inte fastställa den exakta tidpunkt som skulle vara utgångspunkt för bedömningen av huruvida Odlewnia Śrem var berättigat till stöd. De polska myndigheterna har förklarat att omstruktureringsperioden inleddes 2003, och den nettovinst som företaget gjorde 2005 bör ses som ett tecken på att företaget återvunnit lönsamheten inom ramen för omstruktureringsprocessen.

| (55) | Kommissionen har förvissat sig om att Odlewnia Śrem, när omstruktureringen inleddes 2003, var ett företag i svårigheter i den mening som avses i punkt 9 ff. i riktlinjerna från 2004 och därför var berättigat till omstruktureringsstöd. |
| --- | --- |

(55)

Kommissionen har förvissat sig om att Odlewnia Śrem, när omstruktureringen inleddes 2003, var ett företag i svårigheter i den mening som avses i punkt 9 ff. i riktlinjerna från 2004 och därför var berättigat till omstruktureringsstöd.

| (56) | I riktlinjerna från 2004 anges att ”omstruktureringsplanen, som skall ha en så kort varaktighet som möjligt, skall göra det möjligt att återställa företagets långfristiga lönsamhet inom en rimlig tid och på grundval av realistiska antaganden om de framtida villkoren för verksamheten. [...] Förbättringen av lönsamheten skall i första hand uppnås genom [...] interna åtgärder [...]”. |
| --- | --- |

(56)

I riktlinjerna från 2004 anges att ”omstruktureringsplanen, som skall ha en så kort varaktighet som möjligt, skall göra det möjligt att återställa företagets långfristiga lönsamhet inom en rimlig tid och på grundval av realistiska antaganden om de framtida villkoren för verksamheten. [...] Förbättringen av lönsamheten skall i första hand uppnås genom [...] interna åtgärder [...]”.

| (57) | Det främsta och grundläggande problemet för Odlewnia Śrem var dess höga skuldsättningsgrad. Kommissionen anser att den ekonomiska omstruktureringen slutförts. |
| --- | --- |

(57)

Det främsta och grundläggande problemet för Odlewnia Śrem var dess höga skuldsättningsgrad. Kommissionen anser att den ekonomiska omstruktureringen slutförts.

| (58) | Företaget har inte längre några likviditetsproblem och betalar alla löpande utgifter inom utsatt tidsfrist. |
| --- | --- |

(58)

Företaget har inte längre några likviditetsproblem och betalar alla löpande utgifter inom utsatt tidsfrist.

| (59) | I sitt beslut om inledande av det formella granskningsförfarandet uttryckte kommissionen farhågor om att omstruktureringen främst gick ut på finansiell omstrukturering och att den var otillräcklig när det gäller de industriella aspekterna. I de synpunkter som de polska myndigheterna lämnade efter kommissionens beslut om inledande av det formella granskningsförfarandet lade de fram tillräcklig bevisning för att man genom en modernisering av anläggningarna och omorientering av produktionen hade beaktat dessa aspekter i tillräcklig utsträckning. |
| --- | --- |

(59)

I sitt beslut om inledande av det formella granskningsförfarandet uttryckte kommissionen farhågor om att omstruktureringen främst gick ut på finansiell omstrukturering och att den var otillräcklig när det gäller de industriella aspekterna. I de synpunkter som de polska myndigheterna lämnade efter kommissionens beslut om inledande av det formella granskningsförfarandet lade de fram tillräcklig bevisning för att man genom en modernisering av anläggningarna och omorientering av produktionen hade beaktat dessa aspekter i tillräcklig utsträckning.

| (60) | I sitt beslut om inledande av förfarandet uttryckte kommissionen tvivel rörande möjligheterna att hitta en privat investerare. Odlewnia Śrem lyckades dock få ett privat företag att investera i företaget, vilket ökade dess trovärdighet på marknaden. |
| --- | --- |

(60)

I sitt beslut om inledande av förfarandet uttryckte kommissionen tvivel rörande möjligheterna att hitta en privat investerare. Odlewnia Śrem lyckades dock få ett privat företag att investera i företaget, vilket ökade dess trovärdighet på marknaden.

| (61) | De flesta indikatorer i den finansiella analysen visar att företaget befinner sig i en bättre situation efter omstruktureringen, eftersom företagets likviditet, solvens och lönsamhet förbättrats. |
| --- | --- |

(61)

De flesta indikatorer i den finansiella analysen visar att företaget befinner sig i en bättre situation efter omstruktureringen, eftersom företagets likviditet, solvens och lönsamhet förbättrats.

| (62) | På grundval av ovanstående konstaterar kommissionen att dess tvivel huruvida planen skulle leda till att företagets lönsamhet återställs har skingrats. |
| --- | --- |

(62)

På grundval av ovanstående konstaterar kommissionen att dess tvivel huruvida planen skulle leda till att företagets lönsamhet återställs har skingrats.

| (63) | Kommissionen hyste misstankar om att det anmälda omstruktureringsstödet medförde otillbörlig snedvridning av konkurrensen. De polska myndigheterna måste påvisa att minskningen av produktionen av järngjutgods till industriutrustning med 50 % och upphörandet av produktionen av järngjutgods till vindkraftverk utgjorde faktiska kompensationsåtgärder och inte enbart var orsakade av yttre faktorer, såsom minskad efterfrågan eller bristande förmåga att konkurrera på marknaden, och inte enbart utgjorde åtgärder som var nödvändiga för att återställa företagets lönsamhet. |
| --- | --- |

(63)

Kommissionen hyste misstankar om att det anmälda omstruktureringsstödet medförde otillbörlig snedvridning av konkurrensen. De polska myndigheterna måste påvisa att minskningen av produktionen av järngjutgods till industriutrustning med 50 % och upphörandet av produktionen av järngjutgods till vindkraftverk utgjorde faktiska kompensationsåtgärder och inte enbart var orsakade av yttre faktorer, såsom minskad efterfrågan eller bristande förmåga att konkurrera på marknaden, och inte enbart utgjorde åtgärder som var nödvändiga för att återställa företagets lönsamhet.

| (64) | De polska myndigheterna har påvisat att lönsamhetsutsikterna är goda för båda typerna av produktion. De har också påvisat att Odlewnia Śrem har tekniska möjligheter att fortsätta produktionen på samma nivå som före omstruktureringen. De polska myndigheterna har åtagit sig att minska produktionen av järngjutgods till industriutrustning med 50 % och att helt upphöra med produktionen av järngjutgods till vindkraftverk. Kommissionen anser därför att åtgärderna kan betraktas som kompensationsåtgärder, och inte enbart som åtgärder som är nödvändiga för att återställa företagets lönsamhet. |
| --- | --- |

(64)

De polska myndigheterna har påvisat att lönsamhetsutsikterna är goda för båda typerna av produktion. De har också påvisat att Odlewnia Śrem har tekniska möjligheter att fortsätta produktionen på samma nivå som före omstruktureringen. De polska myndigheterna har åtagit sig att minska produktionen av järngjutgods till industriutrustning med 50 % och att helt upphöra med produktionen av järngjutgods till vindkraftverk. Kommissionen anser därför att åtgärderna kan betraktas som kompensationsåtgärder, och inte enbart som åtgärder som är nödvändiga för att återställa företagets lönsamhet.

| (65) | De polska myndigheterna har lagt fram detaljerade uppgifter om de belopp som kan betraktas som stödmottagarens eget bidrag till kostnaderna för omstruktureringen. |
| --- | --- |

(65)

De polska myndigheterna har lagt fram detaljerade uppgifter om de belopp som kan betraktas som stödmottagarens eget bidrag till kostnaderna för omstruktureringen.

| (66) | Kommissionen har ingen skyldighet att ta ställning till huruvida de inslag som anges i skäl 31 kan betraktas som företagets eget bidrag till omstruktureringen, men anser att de åtgärder som anges i skäl 30 kan anses som företagets eget bidrag. |
| --- | --- |

(66)

Kommissionen har ingen skyldighet att ta ställning till huruvida de inslag som anges i skäl 31 kan betraktas som företagets eget bidrag till omstruktureringen, men anser att de åtgärder som anges i skäl 30 kan anses som företagets eget bidrag.

| (67) | När det gäller finansieringskällorna för omstruktureringen kan det sammanfattningsvis konstateras att 23,7 miljoner zloty kan anses som ett bidrag till omstruktureringen från stödmottagarens egna resurser eller från externa resurser som dock inte utgör statligt stöd. De sammanlagda kostnaderna för omstruktureringen, inklusive de kostnader som uppkommit före EU-anslutningen, uppgår till 43,6 miljoner zloty. Odlewnia Śrems eget bidrag uppgår således till 54 % av de sammanlagda kostnaderna för omstruktureringen. |
| --- | --- |

(67)

När det gäller finansieringskällorna för omstruktureringen kan det sammanfattningsvis konstateras att 23,7 miljoner zloty kan anses som ett bidrag till omstruktureringen från stödmottagarens egna resurser eller från externa resurser som dock inte utgör statligt stöd. De sammanlagda kostnaderna för omstruktureringen, inklusive de kostnader som uppkommit före EU-anslutningen, uppgår till 43,6 miljoner zloty. Odlewnia Śrems eget bidrag uppgår således till 54 % av de sammanlagda kostnaderna för omstruktureringen.

| (68) | I riktlinjerna från 2004 anges miniminivån för det egna bidraget till omstruktureringen som 50 %. Kommissionen anser därför att det egna bidraget är betydande, och mot bakgrund av de uppgifter som lämnats är stödet begränsat till vad som är absolut nödvändigt. |
| --- | --- |

(68)

I riktlinjerna från 2004 anges miniminivån för det egna bidraget till omstruktureringen som 50 %. Kommissionen anser därför att det egna bidraget är betydande, och mot bakgrund av de uppgifter som lämnats är stödet begränsat till vad som är absolut nödvändigt.

| (69) | Företaget är dessutom beläget i Stalowa Wola, som ligger i en region som är berättigad till regionalstöd enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget. Detta faktum bör uttryckligen betraktas som en ytterligare faktor som talar för att stödet är förenligt med den gemensamma marknaden (se punkt 56 i riktlinjerna från 2004). |
| --- | --- |

(69)

Företaget är dessutom beläget i Stalowa Wola, som ligger i en region som är berättigad till regionalstöd enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget. Detta faktum bör uttryckligen betraktas som en ytterligare faktor som talar för att stödet är förenligt med den gemensamma marknaden (se punkt 56 i riktlinjerna från 2004).

| (70) | Kommissionen anser att Polen har genomfört det berörda stödet i strid med artikel 88.3 i EG-fördraget. Kommissionen anser dock att det statliga stödet är förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(70)

Kommissionen anser att Polen har genomfört det berörda stödet i strid med artikel 88.3 i EG-fördraget. Kommissionen anser dock att det statliga stödet är förenligt med den gemensamma marknaden.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd som Polen beviljat Odlewnia Śrem till ett belopp av 43,6 miljoner zloty är förenligt med den gemensamma marknaden i den mening som avses i artikel 87.3 c i EG-fördraget.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Polen.

Utfärdat i Bryssel den 10 december 2008.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

1

(2)  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

2

(3)  EGT C 70, 19.3.2002, s. 21.

3

(4)  EGT C 70, 19.3.2002, s. 8.

4

(5)  EGT L 279, 23.10.2001, s. 1.

5

(6)  Förstainstansrättens dom av den 14 januari 2004 i mål T-109/01, Fleuren Compost mot kommissionen, REG II-127, punkt 74.

6

---

REKOMMENDATIONER

Kommissionen

| 7.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 176/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 176/17

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 29 juni 2009

om åtgärder för att förbättra den inre marknadens funktion

(Text av betydelse för EES)

(2009/524/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 211, och

av följande skäl:

| (1) | En väl fungerande inre marknad är nödvändig för att skapa sysselsättning och tillväxt och för att främja ekonomisk stabilitet. Ju effektivare den inre marknaden är desto mer kommer den att förbättra företagsmiljön och därigenom uppmuntra företag till att investera och skapa arbetstillfällen och desto mer kommer den att öka konsumenternas förtroende och efterfrågan. En väl fungerande inre marknad är därför viktig för att underlätta den europeiska ekonomins återhämtning. |
| --- | --- |

(1)

En väl fungerande inre marknad är nödvändig för att skapa sysselsättning och tillväxt och för att främja ekonomisk stabilitet. Ju effektivare den inre marknaden är desto mer kommer den att förbättra företagsmiljön och därigenom uppmuntra företag till att investera och skapa arbetstillfällen och desto mer kommer den att öka konsumenternas förtroende och efterfrågan. En väl fungerande inre marknad är därför viktig för att underlätta den europeiska ekonomins återhämtning.

| (2) | För en väl fungerande inre marknad är det också viktigt att gemenskapens regler som påverkar den inre marknadens funktion (nedan kallade den inre marknadens regler) införlivas, tillämpas, efterlevs och övervakas på ett korrekt sätt samt harmoniseras på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

(2)

För en väl fungerande inre marknad är det också viktigt att gemenskapens regler som påverkar den inre marknadens funktion (nedan kallade den inre marknadens regler) införlivas, tillämpas, efterlevs och övervakas på ett korrekt sätt samt harmoniseras på ett tillfredsställande sätt.

| (3) | Vid samråd och analys som gjordes som förberedelse för kommissionens meddelande ”En inre marknad för framtidens Europa” (nedan kallat översynen av den inre marknaden) (1) har man hittat ett antal brister som visar att den inre marknaden ännu inte fungerar så väl som den borde. Inom många områden och sektorer återstår det fortfarande mycket arbete. Medborgarna och företagen har ofta inte möjlighet att ta tillvara alla de möjligheter som den inre marknaden erbjuder eftersom reglerna inte tillämpas eller efterlevs på rätt sätt. |
| --- | --- |

(3)

Vid samråd och analys som gjordes som förberedelse för kommissionens meddelande ”En inre marknad för framtidens Europa” (nedan kallat översynen av den inre marknaden) (1) har man hittat ett antal brister som visar att den inre marknaden ännu inte fungerar så väl som den borde. Inom många områden och sektorer återstår det fortfarande mycket arbete. Medborgarna och företagen har ofta inte möjlighet att ta tillvara alla de möjligheter som den inre marknaden erbjuder eftersom reglerna inte tillämpas eller efterlevs på rätt sätt.

| (4) | Vid översynen av den inre marknaden föreslog kommissionen därför ett antal konkreta åtgärder för att säkerställa att medborgarna och företagen fortsätter att dra nytta av de fördelar som skapats av den inre marknaden (2). |
| --- | --- |

(4)

Vid översynen av den inre marknaden föreslog kommissionen därför ett antal konkreta åtgärder för att säkerställa att medborgarna och företagen fortsätter att dra nytta av de fördelar som skapats av den inre marknaden (2).

| (5) | Medlemsstaternas och kommissionens åtgärder bör komplettera varandra. Ett samordnat och samarbetsinriktat tillvägagångssätt – i samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna – vars gemensamma mål är förbättrad införlivning, tillämpning och efterlevnad av den inre marknadens regler är av största betydelse för att säkerställa en väl fungerande inre marknad. Det samarbetsinriktade strategin inom ramen för denna rekommendation går längre än det redan inrättade samarbetet för ett antal politiska områden avseende den inre marknaden. I strategin krävs det att det inrättas och upprätthålls ett närmare samarbete inom och mellan medlemsstaterna samt med kommissionen, inom alla områden som är relevanta för den inre marknaden. Den förutsätter också att medlemsstaterna tar på sig ett delat ansvar för och därför en aktivare roll i förvaltningen av den inre marknaden. |
| --- | --- |

(5)

Medlemsstaternas och kommissionens åtgärder bör komplettera varandra. Ett samordnat och samarbetsinriktat tillvägagångssätt – i samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna – vars gemensamma mål är förbättrad införlivning, tillämpning och efterlevnad av den inre marknadens regler är av största betydelse för att säkerställa en väl fungerande inre marknad. Det samarbetsinriktade strategin inom ramen för denna rekommendation går längre än det redan inrättade samarbetet för ett antal politiska områden avseende den inre marknaden. I strategin krävs det att det inrättas och upprätthålls ett närmare samarbete inom och mellan medlemsstaterna samt med kommissionen, inom alla områden som är relevanta för den inre marknaden. Den förutsätter också att medlemsstaterna tar på sig ett delat ansvar för och därför en aktivare roll i förvaltningen av den inre marknaden.

| (6) | Vid översynen av den inre marknaden, och särskilt under de efterföljande diskussionerna med medlemsstaterna, identifierades vissa områden som viktiga för en väl fungerande inre marknad, nämligen att säkerställa samordning av frågor som gäller den inre marknaden, att förbättra samarbetet inom och mellan medlemsstaterna samt med kommissionen, att förbättra införlivandet av reglerna för den inre marknaden, att övervaka marknaderna och sektorerna för att identifiera eventuella brister i marknadens funktion, att förbättra tillämpningen av reglerna för den inre marknaden, att stärka efterlevnaden av reglerna för den inre marknaden och att främja problemlösning och en regelbunden utvärdering av den nationella lagstiftningen samt att informera medborgarna och företagen om deras rättigheter på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(6)

Vid översynen av den inre marknaden, och särskilt under de efterföljande diskussionerna med medlemsstaterna, identifierades vissa områden som viktiga för en väl fungerande inre marknad, nämligen att säkerställa samordning av frågor som gäller den inre marknaden, att förbättra samarbetet inom och mellan medlemsstaterna samt med kommissionen, att förbättra införlivandet av reglerna för den inre marknaden, att övervaka marknaderna och sektorerna för att identifiera eventuella brister i marknadens funktion, att förbättra tillämpningen av reglerna för den inre marknaden, att stärka efterlevnaden av reglerna för den inre marknaden och att främja problemlösning och en regelbunden utvärdering av den nationella lagstiftningen samt att informera medborgarna och företagen om deras rättigheter på den inre marknaden.

| (7) | Denna rekommendation bygger i hög grad på de lösningar som redan införts i vissa medlemsstater och som har visat sig fungera i praktiken i de berörda medlemsstaterna. Medlemsstaterna kan själva välja vilka förfaranden som bäst säkerställer att den här rekommendationen genomförs, med hänsyn till förhållandena i det egna landet, eftersom de metoder och förfaranden som fungerar bra i en medlemsstat inte nödvändigtvis fungerar lika bra i en annan. |
| --- | --- |

(7)

Denna rekommendation bygger i hög grad på de lösningar som redan införts i vissa medlemsstater och som har visat sig fungera i praktiken i de berörda medlemsstaterna. Medlemsstaterna kan själva välja vilka förfaranden som bäst säkerställer att den här rekommendationen genomförs, med hänsyn till förhållandena i det egna landet, eftersom de metoder och förfaranden som fungerar bra i en medlemsstat inte nödvändigtvis fungerar lika bra i en annan.

| (8) | Forskningen visar att medlemsstaterna måste förbättra den inre samordningen av frågor som rör den inre marknaden, eftersom kompetensen för närvarande är spridd bland flera olika nationella myndigheter (3). Eftersom tillämpningen av reglerna för den inre marknaden kan inbegripa ett antal nationella, regionala och lokala myndigheter i varje medlemsstat bör samarbetet bland dem främjas. Medlemsstaterna bör därför säkerställa att det finns en samordningsfunktion för den inre marknaden inom deras nationella förvaltningar och stärka den. Denna samordningsfunktion kan variera beroende på specifika nationella administrativa strukturer och traditioner. De myndigheter som ansvarar för denna funktion bör ha det övergripande ansvaret för att planera, övervaka och utvärdera genomförandet av denna rekommendation. |
| --- | --- |

(8)

Forskningen visar att medlemsstaterna måste förbättra den inre samordningen av frågor som rör den inre marknaden, eftersom kompetensen för närvarande är spridd bland flera olika nationella myndigheter (3). Eftersom tillämpningen av reglerna för den inre marknaden kan inbegripa ett antal nationella, regionala och lokala myndigheter i varje medlemsstat bör samarbetet bland dem främjas. Medlemsstaterna bör därför säkerställa att det finns en samordningsfunktion för den inre marknaden inom deras nationella förvaltningar och stärka den. Denna samordningsfunktion kan variera beroende på specifika nationella administrativa strukturer och traditioner. De myndigheter som ansvarar för denna funktion bör ha det övergripande ansvaret för att planera, övervaka och utvärdera genomförandet av denna rekommendation.

| (9) | Ett nära gränsöverskridande samarbete mellan de av medlemsstaternas myndigheter som är behöriga i frågor som rör den inre marknaden gör det möjligt att bygga upp ett ömsesidigt förtroende, vilket är av största vikt när det gäller den korrekta tillämpningen av reglerna för den inre marknaden. Medlemsstaterna bör vidta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att de gränsöverskridande nät eller elektroniska informationssystem som kommissionen har inrättat (t.ex. informationssystemet för den inre marknaden IMI, Rapex (4), RASFF (5) eller samarbetsnätverket för konsumentskydd) är i drift, genom att införa lämpliga arrangemang, däribland tilldelning av resurser. |
| --- | --- |

(9)

Ett nära gränsöverskridande samarbete mellan de av medlemsstaternas myndigheter som är behöriga i frågor som rör den inre marknaden gör det möjligt att bygga upp ett ömsesidigt förtroende, vilket är av största vikt när det gäller den korrekta tillämpningen av reglerna för den inre marknaden. Medlemsstaterna bör vidta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att de gränsöverskridande nät eller elektroniska informationssystem som kommissionen har inrättat (t.ex. informationssystemet för den inre marknaden IMI, Rapex (4), RASFF (5) eller samarbetsnätverket för konsumentskydd) är i drift, genom att införa lämpliga arrangemang, däribland tilldelning av resurser.

| (10) | Resultattavlor för den inre marknaden har visat att det fortfarande finns behov av att förbättra punktligheten och kvaliteten vid införlivandet av direktiven om den inre marknaden. Medan kommissionens rekommendation av den 12 juli 2004 om införlivande med nationell lagstiftning av direktiv som rör den inre marknaden (6) (nedan kallat kommissionens rekommendation från 2004) har tillämpats rent allmänt sett, och även om den har lett till avsevärda förbättringar vad gäller införlivandetakten, måste delar av den fortfarande tillämpas mer effektivt. I denna rekommendation erinras det om att det fortfarande är nödvändigt att vidta och ytterligare utveckla åtgärder som kommissionen rekommenderade i sin rekommendation från 2004 och som fortfarande fungerar som referens för de förvaltningar i medlemsstaterna som arbetar med införlivande. Denna rekommendation bygger också på meddelandet från kommissionen – En europeisk union som bygger på resultat – tillämpningen av gemenskapsrätten (7) och på meddelandet från kommissionen – Översyn av Lamfalussyprocessen – En mer enhetlig tillsyn (8). |
| --- | --- |

(10)

Resultattavlor för den inre marknaden har visat att det fortfarande finns behov av att förbättra punktligheten och kvaliteten vid införlivandet av direktiven om den inre marknaden. Medan kommissionens rekommendation av den 12 juli 2004 om införlivande med nationell lagstiftning av direktiv som rör den inre marknaden (6) (nedan kallat kommissionens rekommendation från 2004) har tillämpats rent allmänt sett, och även om den har lett till avsevärda förbättringar vad gäller införlivandetakten, måste delar av den fortfarande tillämpas mer effektivt. I denna rekommendation erinras det om att det fortfarande är nödvändigt att vidta och ytterligare utveckla åtgärder som kommissionen rekommenderade i sin rekommendation från 2004 och som fortfarande fungerar som referens för de förvaltningar i medlemsstaterna som arbetar med införlivande. Denna rekommendation bygger också på meddelandet från kommissionen – En europeisk union som bygger på resultat – tillämpningen av gemenskapsrätten (7) och på meddelandet från kommissionen – Översyn av Lamfalussyprocessen – En mer enhetlig tillsyn (8).

| (11) | Det är nödvändigt att övervaka marknaden för att identifiera de sektorer där marknaderna inte fungerar väl för konsumenter och företag och att fokusera strategierna vad gäller den inre marknaden inom dessa områden. Marknadsövervakning bör därför bli en integrerad del när det gäller utformningen och övervakningen av strategierna för den inre marknaden (t.ex. genom resultattavlan för konsumentmarknaderna). Samarbete mellan kommissionen och medlemsstaternas myndigheter vad gäller övervakning av marknaden och insamling av uppgifter kommer att förbättra kvaliteten på uppgifterna och analysen för användning på nationell nivå och gemenskapsnivå samt bidra till att skapa samförstånd när det gäller frågor som rör den inre marknaden. Medlemsstaterna uppmuntras att delta i den övervakning av marknaden som kommissionen genomför och att vidta liknande åtgärder på nationell nivå, anpassade till de specifika nationella behoven. |
| --- | --- |

(11)

Det är nödvändigt att övervaka marknaden för att identifiera de sektorer där marknaderna inte fungerar väl för konsumenter och företag och att fokusera strategierna vad gäller den inre marknaden inom dessa områden. Marknadsövervakning bör därför bli en integrerad del när det gäller utformningen och övervakningen av strategierna för den inre marknaden (t.ex. genom resultattavlan för konsumentmarknaderna). Samarbete mellan kommissionen och medlemsstaternas myndigheter vad gäller övervakning av marknaden och insamling av uppgifter kommer att förbättra kvaliteten på uppgifterna och analysen för användning på nationell nivå och gemenskapsnivå samt bidra till att skapa samförstånd när det gäller frågor som rör den inre marknaden. Medlemsstaterna uppmuntras att delta i den övervakning av marknaden som kommissionen genomför och att vidta liknande åtgärder på nationell nivå, anpassade till de specifika nationella behoven.

| (12) | Flera nationella studier har betonat vikten av utbildning för att bistå tjänstemän, inbegripet domare, på nationell, regional och lokal nivå i förvaltningarna så att de på ett korrekt sätt kan införliva, tillämpa och efterleva reglerna för den inre marknaden och vikten av att se till att dessa regler, och effekten på gemenskapens externa konkurrenskraft i allmänhet, alltid beaktas vid utarbetande av den nationella lagstiftningen. Utbildningens betydelse bekräftades ytterligare i en nyligen genomförd studie och resolution om de nationella domarnas roll från Europaparlamentet samt i Europaparlamentets resolution från 2005 om konkurrenslagstiftning (9), samt i en nyligen utfärdad resolution från rådet (10). Tjänstemännen bör även få råd om gemenskapslagstiftningen rent allmänt och om reglerna för den inre marknaden i synnerhet. |
| --- | --- |

(12)

Flera nationella studier har betonat vikten av utbildning för att bistå tjänstemän, inbegripet domare, på nationell, regional och lokal nivå i förvaltningarna så att de på ett korrekt sätt kan införliva, tillämpa och efterleva reglerna för den inre marknaden och vikten av att se till att dessa regler, och effekten på gemenskapens externa konkurrenskraft i allmänhet, alltid beaktas vid utarbetande av den nationella lagstiftningen. Utbildningens betydelse bekräftades ytterligare i en nyligen genomförd studie och resolution om de nationella domarnas roll från Europaparlamentet samt i Europaparlamentets resolution från 2005 om konkurrenslagstiftning (9), samt i en nyligen utfärdad resolution från rådet (10). Tjänstemännen bör även få råd om gemenskapslagstiftningen rent allmänt och om reglerna för den inre marknaden i synnerhet.

| (13) | Ett effektivt genomförande av reglerna för den inre marknaden och korrekta åtgärder för att lösa problem som medborgare och företag stöter på skulle hjälpa medborgarna och företagen att dra fördel av de friheter som garanteras i fördraget. Genom att bygga vidare på det samarbete som redan finns inom problemlösningsområdet, särskilt genom Solvit (11) bör medlemsstaterna, med stöd från kommission, förbättra kapaciteten när det gäller problemlösningsmekanismer – antingen i nationella domstolar eller genom mekanismer utanför domstolarna – för att tillhandahålla en effektiv rättslig prövning. Det är viktigt att man tar itu med de förhållanden som orsakar problemen. |
| --- | --- |

(13)

Ett effektivt genomförande av reglerna för den inre marknaden och korrekta åtgärder för att lösa problem som medborgare och företag stöter på skulle hjälpa medborgarna och företagen att dra fördel av de friheter som garanteras i fördraget. Genom att bygga vidare på det samarbete som redan finns inom problemlösningsområdet, särskilt genom Solvit (11) bör medlemsstaterna, med stöd från kommission, förbättra kapaciteten när det gäller problemlösningsmekanismer – antingen i nationella domstolar eller genom mekanismer utanför domstolarna – för att tillhandahålla en effektiv rättslig prövning. Det är viktigt att man tar itu med de förhållanden som orsakar problemen.

| (14) | Det är viktigt med en regelbunden övervakning och utvärdering av den nationella lagstiftningen eftersom detta gör det möjligt att kontrollera hur pass effektivt reglerna för den inre marknaden tillämpas i praktiken, och att identifiera sådana bestämmelser som kan hindra medborgare och företag från att dra full fördel av dessa regler. Sådana åtgärder bör vidtas på ett mera systematiskt sätt i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

(14)

Det är viktigt med en regelbunden övervakning och utvärdering av den nationella lagstiftningen eftersom detta gör det möjligt att kontrollera hur pass effektivt reglerna för den inre marknaden tillämpas i praktiken, och att identifiera sådana bestämmelser som kan hindra medborgare och företag från att dra full fördel av dessa regler. Sådana åtgärder bör vidtas på ett mera systematiskt sätt i alla medlemsstater.

| (15) | Nyligen genomförda Eurobarometerundersökningar (12) och uppmaningar riktade till kommissionens avdelningar för information och problemlösning visar att det är nödvändigt att tillhandahålla medborgare och företag mer information om deras rättigheter på den inre marknaden för att de ska kunna utöva dessa rättigheter i praktiken. Det bör dessutom bli möjligt för medborgarna och företagen att få hjälp när de utövar dessa rättigheter. I detta syfte bör medlemsstaterna, med stöd av kommissionen och när så är lämpligt i samarbete med de berörda parterna, säkerställa att det tillhandahålls praktisk information och rådgivning om de frågor som rör medborgare och företag som vill leva, studera, arbeta, starta företag eller tillhandahålla varor eller tjänster i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

(15)

Nyligen genomförda Eurobarometerundersökningar (12) och uppmaningar riktade till kommissionens avdelningar för information och problemlösning visar att det är nödvändigt att tillhandahålla medborgare och företag mer information om deras rättigheter på den inre marknaden för att de ska kunna utöva dessa rättigheter i praktiken. Det bör dessutom bli möjligt för medborgarna och företagen att få hjälp när de utövar dessa rättigheter. I detta syfte bör medlemsstaterna, med stöd av kommissionen och när så är lämpligt i samarbete med de berörda parterna, säkerställa att det tillhandahålls praktisk information och rådgivning om de frågor som rör medborgare och företag som vill leva, studera, arbeta, starta företag eller tillhandahålla varor eller tjänster i en annan medlemsstat.

| (16) | I bilagan till denna rekommendation fastställs åtgärder som medlemsstaterna bör vidta för att tillämpa denna rekommendation och tillhandahålls en förteckning över metoder i vissa medlemsstater som dessa åtgärder baserar sig på. Även om vissa åtgärder till en början kan medföra kostnader anses det att de kan leda till besparingar, t.ex. genom att de nationella administrativa förfarandena blir mer enhetliga, och de bör på lång sikt leda till en mer välfungerande inre marknad och därför ge fördelar för konsumenter och företag. |
| --- | --- |

(16)

I bilagan till denna rekommendation fastställs åtgärder som medlemsstaterna bör vidta för att tillämpa denna rekommendation och tillhandahålls en förteckning över metoder i vissa medlemsstater som dessa åtgärder baserar sig på. Även om vissa åtgärder till en början kan medföra kostnader anses det att de kan leda till besparingar, t.ex. genom att de nationella administrativa förfarandena blir mer enhetliga, och de bör på lång sikt leda till en mer välfungerande inre marknad och därför ge fördelar för konsumenter och företag.

| (17) | Framstegen när det gäller genomförandet av denna rekommendation bör övervakas i nära samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna, bland annat genom diskussioner med utgångspunkt i standarder och indikatorer inom ramen för rådgivande samordningskommittén för den inre marknaden (Imac). För att kommissionen ska kunna genomföra en utvärdering av effekterna av denna rekommendation fyra år efter offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning, bör medlemsstaterna tre år efter offentliggörandet i den officiella tidningen skicka rapporter till kommissionen om åtgärder som har vidtagits för att införliva rekommendationen. |
| --- | --- |

(17)

Framstegen när det gäller genomförandet av denna rekommendation bör övervakas i nära samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna, bland annat genom diskussioner med utgångspunkt i standarder och indikatorer inom ramen för rådgivande samordningskommittén för den inre marknaden (Imac). För att kommissionen ska kunna genomföra en utvärdering av effekterna av denna rekommendation fyra år efter offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning, bör medlemsstaterna tre år efter offentliggörandet i den officiella tidningen skicka rapporter till kommissionen om åtgärder som har vidtagits för att införliva rekommendationen.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS MEDLEMSSTATERNA:

| 1. | att säkerställa och stärka en samordningsfunktion för den inre marknaden för att främja en effektiv samordning inom och mellan myndigheter som ansvarar för frågor som rör den inre marknaden på nationell, regional och lokal nivå och som hos förvaltningen ska kunna fungera som referenspunkt för den inre marknaden, |
| --- | --- |

1.

att säkerställa och stärka en samordningsfunktion för den inre marknaden för att främja en effektiv samordning inom och mellan myndigheter som ansvarar för frågor som rör den inre marknaden på nationell, regional och lokal nivå och som hos förvaltningen ska kunna fungera som referenspunkt för den inre marknaden,

| 2. | att underlätta det aktiva samarbetet mellan de administrativa myndigheter som ansvarar för frågor som rör den inre marknaden i de olika medlemsstaterna och med kommissionen, genom tilldelning av tillräckliga resurser, |
| --- | --- |

2.

att underlätta det aktiva samarbetet mellan de administrativa myndigheter som ansvarar för frågor som rör den inre marknaden i de olika medlemsstaterna och med kommissionen, genom tilldelning av tillräckliga resurser,

| 3. | att vidta alla nödvändiga åtgärder för att förbättra införlivandet av direktiv som påverkar den inre marknaden, |
| --- | --- |

3.

att vidta alla nödvändiga åtgärder för att förbättra införlivandet av direktiv som påverkar den inre marknaden,

| 4. | att stödja kommissionens arbete vad gäller övervakning av marknaden och uppgiftsinsamling som är förknippad med denna genom att aktivt bidra till utövandet på gemenskapsnivå och, i tillämpliga fall, genom att överväga liknande åtgärder på nationell nivå, |
| --- | --- |

4.

att stödja kommissionens arbete vad gäller övervakning av marknaden och uppgiftsinsamling som är förknippad med denna genom att aktivt bidra till utövandet på gemenskapsnivå och, i tillämpliga fall, genom att överväga liknande åtgärder på nationell nivå,

| 5. | att säkerställa att nationella myndigheter och tjänstemän har tillräcklig kunskap om gemenskapslagstiftningen rent allmänt och om reglerna för den inre marknaden i synnerhet, för att på ett effektivt sätt tillämpa reglerna för den inre marknaden och i tillämpliga fall ta hänsyn till dessa regler då de förbereder och inför en ny nationell lagstiftning, |
| --- | --- |

5.

att säkerställa att nationella myndigheter och tjänstemän har tillräcklig kunskap om gemenskapslagstiftningen rent allmänt och om reglerna för den inre marknaden i synnerhet, för att på ett effektivt sätt tillämpa reglerna för den inre marknaden och i tillämpliga fall ta hänsyn till dessa regler då de förbereder och inför en ny nationell lagstiftning,

| 6. | att underlätta och uppmuntra till en snabb och effektiv lösning av de problem som medborgare och företag stöter på när de utövar sina rättigheter vad gäller den inre marknaden genom att i allmänhet vidta åtgärder för att förbättra genomförandet av reglerna för den inre marknaden och i synnerhet genom att säkerställa att domstolsväsendet har tillräcklig kunskap om gemenskapslagstiftningen inklusive reglerna för den inre marknaden, samt att tillhandahålla tillräckligt stöd till problemlösningsmekanismer, |
| --- | --- |

6.

att underlätta och uppmuntra till en snabb och effektiv lösning av de problem som medborgare och företag stöter på när de utövar sina rättigheter vad gäller den inre marknaden genom att i allmänhet vidta åtgärder för att förbättra genomförandet av reglerna för den inre marknaden och i synnerhet genom att säkerställa att domstolsväsendet har tillräcklig kunskap om gemenskapslagstiftningen inklusive reglerna för den inre marknaden, samt att tillhandahålla tillräckligt stöd till problemlösningsmekanismer,

| 7. | att regelbundet genomföra utvärderingar och bedömningar av den nationella lagstiftningen för att säkerställa att den fullständigt överensstämmer med reglerna för den inre marknaden, och därigenom övervaka eventuella undantag eller inskränkningar som föreskrivs i de existerande reglerna för den inre marknaden, |
| --- | --- |

7.

att regelbundet genomföra utvärderingar och bedömningar av den nationella lagstiftningen för att säkerställa att den fullständigt överensstämmer med reglerna för den inre marknaden, och därigenom övervaka eventuella undantag eller inskränkningar som föreskrivs i de existerande reglerna för den inre marknaden,

| 8. | att främja tillhandahållandet av praktisk information om frågor som rör den inre marknaden till företag och medborgare, |
| --- | --- |

8.

att främja tillhandahållandet av praktisk information om frågor som rör den inre marknaden till företag och medborgare,

| 9. | att granska de åtgärder och metoder som anges i bilagan och, med hänsyn till de nationella institutionella traditionerna, anpassa de metoder som kommer att eller förväntas komma att leda till en förbättring vad gäller den inre marknadens funktion och som är bäst lämpade för att införliva denna rekommendation, |
| --- | --- |

9.

att granska de åtgärder och metoder som anges i bilagan och, med hänsyn till de nationella institutionella traditionerna, anpassa de metoder som kommer att eller förväntas komma att leda till en förbättring vad gäller den inre marknadens funktion och som är bäst lämpade för att införliva denna rekommendation,

| 10. | att samarbeta med kommissionen och med andra medlemsstater när det gäller att övervaka införlivandet av denna rekommendation, regelbundet informera kommissionen om åtgärder som vidtas för att införliva denna rekommendation och skicka en slutrapport till kommissionen tre år efter offentliggörandet av denna rekommendation i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

10.

att samarbeta med kommissionen och med andra medlemsstater när det gäller att övervaka införlivandet av denna rekommendation, regelbundet informera kommissionen om åtgärder som vidtas för att införliva denna rekommendation och skicka en slutrapport till kommissionen tre år efter offentliggörandet av denna rekommendation i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Bryssel den 29 juni 2009.

På kommissionens vägnar

Charlie McCREEVY

Ledamot av kommissionen

---

(1)  KOM(2007) 724 slutlig, 20.11.2007.

1

(2)  Gemenskapens BNP ökade med 2,15 % och 2,75 miljoner extra arbetstillfällen skapades under perioden 1992–2006, och handel inom gemenskapen ökade med 30 % mellan 1995 och 2005 (SEK(2007) 1521, 20.11.2007).

2

(3)  Commission Staff Working Document on Instruments for a modernised single market policy (SEK(2007) 1518, 20.11.2007).

3

(4)  Rapid alert system for non-food dangerous products.

4

(5)  Rapid alert system for food and feed.

5

(6)  EUT L 98, 16.4.2005, s. 47.

6

(7)  KOM(2007) 502 slutlig, 5.9.2007.

7

(8)  KOM(2007) 727 slutlig, 20.11.2007.

8

(9)  Europaparlamentets resolution om den nationelle domarens roll i det europeiska rättssystemet (INI/2007/2027, 9.7.2008), Europaparlamentets resolution om kommissionens rapport om konkurrenspolitiken 2004 (INI/2005/2209, 20.3.2006).

9

(10)  Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, 14757 av den 28 oktober 2008.

10

(11)  Kommissionens meddelande ”Effektiv problemlösning på den inre marknaden (’Solvit’)” (KOM(2001) 702 slutlig, 27.11.2001).

11

(12)  http://ec.europa.eu/internal_market/strategy/index_en.htm#061204

12

---

BILAGA

Åtgärder och metoder för att förbättra den inre marknadens funktion

1.   ÅTGÄRDER FÖR ATT SÄKERSTÄLLA EN BÄTTRE SAMORDNING AV FRÅGOR SOM RÖR DEN INRE MARKNADEN

Medlemsstaterna uppmanas att vidta följande åtgärder:

| a) | Ge en ny eller existerande myndighet inom den nationella förvaltningen ansvaret för samordningen av frågor som rör den inre marknaden. |
| --- | --- |

a)

Ge en ny eller existerande myndighet inom den nationella förvaltningen ansvaret för samordningen av frågor som rör den inre marknaden.

| b) | Säkerställa samordningen mellan ministerier och statliga organ av frågor som rör den inre marknaden. |
| --- | --- |

b)

Säkerställa samordningen mellan ministerier och statliga organ av frågor som rör den inre marknaden.

| c) | Säkerställa samordningen mellan ministerier och statliga organ å ena sidan och regionala och lokala myndigheter å andra sidan och även mellan regionala myndigheter och mellan lokala myndigheter. |
| --- | --- |

c)

Säkerställa samordningen mellan ministerier och statliga organ å ena sidan och regionala och lokala myndigheter å andra sidan och även mellan regionala myndigheter och mellan lokala myndigheter.

| d) | Säkerställa att de behöriga ministerierna och statliga organen och andra institutionerna tar hänsyn till reglerna för den inre marknaden. |
| --- | --- |

d)

Säkerställa att de behöriga ministerierna och statliga organen och andra institutionerna tar hänsyn till reglerna för den inre marknaden.

| e) | Överväga att sammanföra ansvarsområdena för ett antal verksamheter som är förknippade med den inre marknaden till en enda myndighet, med beaktande av den nationella förvaltningens organisation. |
| --- | --- |

e)

Överväga att sammanföra ansvarsområdena för ett antal verksamheter som är förknippade med den inre marknaden till en enda myndighet, med beaktande av den nationella förvaltningens organisation.

| f) | Planera, övervaka och utvärdera tillämpningen av denna rekommendation. |
| --- | --- |

f)

Planera, övervaka och utvärdera tillämpningen av denna rekommendation.

| Existerande praxis i vissa medlemsstater vad gäller de föreslagna åtgärderna |
| --- |
| Ansvar för samordningen av frågor som rör den inre marknaden | — | En del statliga organ närmar sig redan utövandet av en enda samordningsfunktion för den inre marknaden. De samarbetar nära med andra myndigheter om frågor som rör den inre marknaden, säkerställer att den nationella lagstiftningen är förenlig med reglerna för den inre marknaden och ansvarar för ett stort antal verksamheter som rör den inre marknaden. |

Existerande praxis i vissa medlemsstater vad gäller de föreslagna åtgärderna

Ansvar för samordningen av frågor som rör den inre marknaden

—

En del statliga organ närmar sig redan utövandet av en enda samordningsfunktion för den inre marknaden. De samarbetar nära med andra myndigheter om frågor som rör den inre marknaden, säkerställer att den nationella lagstiftningen är förenlig med reglerna för den inre marknaden och ansvarar för ett stort antal verksamheter som rör den inre marknaden.

Samarbete mellan ministerier

| — | Ministeriernas gemensamma arbetsgrupper för frågor som rör den inre marknaden sammanför representanter från de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

—

Ministeriernas gemensamma arbetsgrupper för frågor som rör den inre marknaden sammanför representanter från de behöriga myndigheterna.

Vertikal samordning

| — | Det finns särskilda nät, t.ex. inom området offentlig upphandling eller marknadsövervakning som kopplar samman regionala och lokala myndigheter. Dessa nät har gemensamma databaser eller webbplatser. |
| --- | --- |

—

Det finns särskilda nät, t.ex. inom området offentlig upphandling eller marknadsövervakning som kopplar samman regionala och lokala myndigheter. Dessa nät har gemensamma databaser eller webbplatser.

| — | Regionala och lokala företrädare är engagerade i ämnen som är av intresse för dem och i ministeriernas gemensamma arbetsgrupper. |
| --- | --- |

—

Regionala och lokala företrädare är engagerade i ämnen som är av intresse för dem och i ministeriernas gemensamma arbetsgrupper.

Politisk synlighet

| — | Strategidiskussioner om frågor som gäller den inre marknaden hålls regelbundet, t.ex. i det nationella ministerrådets underkommittéer. |
| --- | --- |

—

Strategidiskussioner om frågor som gäller den inre marknaden hålls regelbundet, t.ex. i det nationella ministerrådets underkommittéer.

| — | Det nationella parlamentet är aktivt engagerat i arbetet med att analysera frågor som har med den inre marknaden att göra, t.ex. genom att förbereda rapporter eller bedriva efterforskning inom dessa frågor. |
| --- | --- |

—

Det nationella parlamentet är aktivt engagerat i arbetet med att analysera frågor som har med den inre marknaden att göra, t.ex. genom att förbereda rapporter eller bedriva efterforskning inom dessa frågor.

Stöd för arbetet

| — | Ett regeringsorgan säkerställer att den nationella lagstiftningen är förenlig med reglerna för den inre marknaden bland annat genom att genomföra en granskning av de nationella lagstiftningsutkasten. |
| --- | --- |

—

Ett regeringsorgan säkerställer att den nationella lagstiftningen är förenlig med reglerna för den inre marknaden bland annat genom att genomföra en granskning av de nationella lagstiftningsutkasten.

Att sammanföra den inre marknadens verksamheter

| — | Vissa statliga organ ansvarar för ett stort antal verksamheter som rör den inre marknaden, t.ex. Solvit, IMI, anmälningar enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG (1) och rådets förordning (EG) nr 2679/98 (2), samordning av inrättandet av gemensamma kontaktpunkter i enlighet med varupaketet. |
| --- | --- |

—

Vissa statliga organ ansvarar för ett stort antal verksamheter som rör den inre marknaden, t.ex. Solvit, IMI, anmälningar enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG (1) och rådets förordning (EG) nr 2679/98 (2), samordning av inrättandet av gemensamma kontaktpunkter i enlighet med varupaketet.

2.   ÅTGÄRDER FÖR ATT FÖRBÄTTRA SAMARBETET MELLAN MEDLEMSSTATERNA OCH MED KOMMISSIONEN

Medlemsstaterna uppmanas att vidta följande åtgärder:

| a) | Att varaktigt tillhandahålla relevant utbildning inom språk, IT och andra områden samt öka medvetenheten om de befintliga näten och om de relevanta reglerna om dataskydd så att gemenskapens nät (t.ex. informationssystemet för den inre marknaden (IMI), Rapex eller samarbetsnätverket för konsumentskydd, och även andra nät) blir fullständigt driftsklara på nationell nivå. |
| --- | --- |

a)

Att varaktigt tillhandahålla relevant utbildning inom språk, IT och andra områden samt öka medvetenheten om de befintliga näten och om de relevanta reglerna om dataskydd så att gemenskapens nät (t.ex. informationssystemet för den inre marknaden (IMI), Rapex eller samarbetsnätverket för konsumentskydd, och även andra nät) blir fullständigt driftsklara på nationell nivå.

| b) | Att organisera — exempelvis genom befintliga nät — utbyte av tjänstemän som ansvarar för frågor som rör den inre marknaden mellan nationella förvaltningar. |
| --- | --- |

b)

Att organisera — exempelvis genom befintliga nät — utbyte av tjänstemän som ansvarar för frågor som rör den inre marknaden mellan nationella förvaltningar.

| c) | Att säkerställa att det aktiva samarbetet mellan myndigheter som ansvarar för frågor som rör den inre marknaden i de olika medlemsstaterna är en del av den nationella förvaltningskulturen. |
| --- | --- |

c)

Att säkerställa att det aktiva samarbetet mellan myndigheter som ansvarar för frågor som rör den inre marknaden i de olika medlemsstaterna är en del av den nationella förvaltningskulturen.

| d) | Att vidta organisatoriska åtgärder för att säkerställa att medlemsstaterna snabbt kan svara på kommissionens begäran om information avseende tillämpningen av reglerna om den inre marknaden på nationell nivå, och i synnerhet inom ramen för EU:s pilotprojekt (3) och överträdelseförfarandena. |
| --- | --- |

d)

Att vidta organisatoriska åtgärder för att säkerställa att medlemsstaterna snabbt kan svara på kommissionens begäran om information avseende tillämpningen av reglerna om den inre marknaden på nationell nivå, och i synnerhet inom ramen för EU:s pilotprojekt (3) och överträdelseförfarandena.

| Existerande praxis i vissa medlemsstater vad gäller de föreslagna åtgärderna |
| --- |
| Samarbete mellan nationella myndigheter | — | Det existerar ett nära samarbete mellan de nordiska och baltiska länderna om marknadsövervakning, genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (4) och andra frågor som har med den inre marknaden att göra. |

Existerande praxis i vissa medlemsstater vad gäller de föreslagna åtgärderna

Samarbete mellan nationella myndigheter

—

Det existerar ett nära samarbete mellan de nordiska och baltiska länderna om marknadsövervakning, genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (4) och andra frågor som har med den inre marknaden att göra.

| — | De nationella myndigheterna samarbetar inom områdena offentlig upphandling (t.ex. genom nätverket för offentlig upphandling) och marknadsövervakning. Nationella marknadsövervakningsmyndigheter inom området produktsäkerhet (icke-livsmedelsprodukter) samarbetar nära inom Prosafe-nätet och ICSMS-systemet underlättar marknadsövervakningen av tekniska produkter. |
| --- | --- |

—

De nationella myndigheterna samarbetar inom områdena offentlig upphandling (t.ex. genom nätverket för offentlig upphandling) och marknadsövervakning. Nationella marknadsövervakningsmyndigheter inom området produktsäkerhet (icke-livsmedelsprodukter) samarbetar nära inom Prosafe-nätet och ICSMS-systemet underlättar marknadsövervakningen av tekniska produkter.

Administrativa utbyten

| — | Nationella konkurrensmyndigheter är involverade i utbyten av nationella tjänstemän inom ramen för Europeiska konkurrensnätverket. |
| --- | --- |

—

Nationella konkurrensmyndigheter är involverade i utbyten av nationella tjänstemän inom ramen för Europeiska konkurrensnätverket.

| — | Flera nationella myndigheter för marknadsövervakning och myndigheter som ansvarar för efterlevnaden av konsumentskyddslagar deltar i utbyten av tjänstemän inom ramen för Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG (5), och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 (6). |
| --- | --- |

—

Flera nationella myndigheter för marknadsövervakning och myndigheter som ansvarar för efterlevnaden av konsumentskyddslagar deltar i utbyten av tjänstemän inom ramen för Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG (5), och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 (6).

Stöd för finansiella och mänskliga resurser

| — | Separata lag har utsetts för att upprätta nätverket för informationssystemet för den inre marknaden (IMI) och de har fått tillräckliga mänskliga och finansiella resurser för att utveckla IMI i samtliga deras medlemsstater. |
| --- | --- |

—

Separata lag har utsetts för att upprätta nätverket för informationssystemet för den inre marknaden (IMI) och de har fått tillräckliga mänskliga och finansiella resurser för att utveckla IMI i samtliga deras medlemsstater.

Utbildning

| — | Representanter för de nationella myndigheterna (efter de har följt kommissionens utbildningar) utbildar andra medlemmar av IMI-nätverket på nationell nivå. Detta förfarande fungerar bäst då utbildningsrollen ingår i dessa tjänstemäns arbetsbeskrivning. |
| --- | --- |

—

Representanter för de nationella myndigheterna (efter de har följt kommissionens utbildningar) utbildar andra medlemmar av IMI-nätverket på nationell nivå. Detta förfarande fungerar bäst då utbildningsrollen ingår i dessa tjänstemäns arbetsbeskrivning.

3.   ÅTGÄRDER FÖR ATT FÖRBÄTTRA INFÖRLIVANDET AV REGLERNA FÖR DEN INRE MARKNADEN

Medlemsstaterna uppmanas att vidta följande åtgärder:

| a) | På ett effektivt sätt i förväg förbereda för införlivandet, tillämpningen och efterlevnaden av direktiven för den inre marknaden på nationell nivå. |
| --- | --- |

a)

På ett effektivt sätt i förväg förbereda för införlivandet, tillämpningen och efterlevnaden av direktiven för den inre marknaden på nationell nivå.

| b) | Säkerställa att tjänstemän som ansvarar för införlivandet och tillämpningen av ett direktiv på nationell nivå också är involverade under förhandlingarna om det direktivet och att alla berörda tjänstemän har ett nära samarbete med varandra. |
| --- | --- |

b)

Säkerställa att tjänstemän som ansvarar för införlivandet och tillämpningen av ett direktiv på nationell nivå också är involverade under förhandlingarna om det direktivet och att alla berörda tjänstemän har ett nära samarbete med varandra.

| c) | Förbättra samarbetet mellan den nationella förvaltningen och nationella, regionala och lokala parlament och de regionala och lokala myndigheter som är involverade i införlivandet och, om det är nödvändigt, tillhandahålla dem all relevant information som avser förhandlingarna och införlivandeförfarandet. |
| --- | --- |

c)

Förbättra samarbetet mellan den nationella förvaltningen och nationella, regionala och lokala parlament och de regionala och lokala myndigheter som är involverade i införlivandet och, om det är nödvändigt, tillhandahålla dem all relevant information som avser förhandlingarna och införlivandeförfarandet.

| d) | Tillhandahålla berörda parter information (om den är användbar) under införlivandeförfarandet om lagstiftningsförslag rörande den inre marknaden som kan vara av intresse för företag och medborgare. |
| --- | --- |

d)

Tillhandahålla berörda parter information (om den är användbar) under införlivandeförfarandet om lagstiftningsförslag rörande den inre marknaden som kan vara av intresse för företag och medborgare.

| e) | Undvika kompletterande bestämmelser som inte är nödvändiga för införlivandet av ett direktiv (7). |
| --- | --- |

e)

Undvika kompletterande bestämmelser som inte är nödvändiga för införlivandet av ett direktiv (7).

| f) | Underlätta dialogen med kommissionen om införlivandet av direktiven om den inre marknaden genom att använda flera olika verktyg, t.ex. jämförelsetabeller som syftar till att göra den nationella lagstiftningen öppnare och mer användarvänlig. |
| --- | --- |

f)

Underlätta dialogen med kommissionen om införlivandet av direktiven om den inre marknaden genom att använda flera olika verktyg, t.ex. jämförelsetabeller som syftar till att göra den nationella lagstiftningen öppnare och mer användarvänlig.

| Existerande praxis i vissa medlemsstater vad gäller de föreslagna åtgärderna |
| --- |
| Tidiga förberedelser | — | Nationella konsekvensbedömningar utarbetas när ett direktiv läggs fram av kommissionen. De inkluderar en detaljerad analys av konsekvenserna för den berörda medlemsstaten och det eventuella införlivandet eller konsekvenserna av tillämpningen. De uppdateras genomgående under införlivandeförfarandet. |

Existerande praxis i vissa medlemsstater vad gäller de föreslagna åtgärderna

Tidiga förberedelser

—

Nationella konsekvensbedömningar utarbetas när ett direktiv läggs fram av kommissionen. De inkluderar en detaljerad analys av konsekvenserna för den berörda medlemsstaten och det eventuella införlivandet eller konsekvenserna av tillämpningen. De uppdateras genomgående under införlivandeförfarandet.

Kontinuitet

| — | Ett nära samarbete mellan tjänstemän som är involverade i förhandling, införlivande och efterlevnad av direktiven ska säkerställas. Behovet av sådan kontinuitet betonas i riktlinjerna för nationell införlivande. |
| --- | --- |

—

Ett nära samarbete mellan tjänstemän som är involverade i förhandling, införlivande och efterlevnad av direktiven ska säkerställas. Behovet av sådan kontinuitet betonas i riktlinjerna för nationell införlivande.

Samarbete med parlament

| — | Information om utvecklingen avseende införlivandet av gemenskapsdirektiv skickas på ett tidigt stadium och regelbundet till nationella parlament, bland annat genom kvartalsvisa resultattavlor om införlivande. |
| --- | --- |

—

Information om utvecklingen avseende införlivandet av gemenskapsdirektiv skickas på ett tidigt stadium och regelbundet till nationella parlament, bland annat genom kvartalsvisa resultattavlor om införlivande.

Samarbete med regionala och lokala myndigheter

| — | Tjänstemän från regionala eller lokala myndigheter är involverade i det arbete som ministeriernas gemensamma samarbetsgrupper om införlivande bedriver. |
| --- | --- |

—

Tjänstemän från regionala eller lokala myndigheter är involverade i det arbete som ministeriernas gemensamma samarbetsgrupper om införlivande bedriver.

| — | Utbildning och konferenser om införlivandeförfarandet organiseras för den offentliga förvaltningen på alla nivåer och även för icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

—

Utbildning och konferenser om införlivandeförfarandet organiseras för den offentliga förvaltningen på alla nivåer och även för icke-statliga organisationer.

Kommunikation med berörda parter

| — | Allmänheten har tillgång till en förenklad databas över införlivande via Internet. Information om införlivandets framsteg görs tillgänglig på ministeriernas webbplatser och en förteckning över direktiv som inte har införlivats i tid offentliggörs på Internet. |
| --- | --- |

—

Allmänheten har tillgång till en förenklad databas över införlivande via Internet. Information om införlivandets framsteg görs tillgänglig på ministeriernas webbplatser och en förteckning över direktiv som inte har införlivats i tid offentliggörs på Internet.

| — | De nationella myndigheterna är skyldiga att tillhandahålla riktlinjer för medborgare om nya lagar om införlivande minst tolv veckor innan de träder i kraft. |
| --- | --- |

—

De nationella myndigheterna är skyldiga att tillhandahålla riktlinjer för medborgare om nya lagar om införlivande minst tolv veckor innan de träder i kraft.

Att undvika ”onödiga ytterligare krav”

| — | Det finns särskilda förfaranden för att hantera och kontrollera risken för att det läggs till uppenbarligen onödiga åtgärder vid införlivandet av direktiv. Ett exempel på ett sådant förfarandet är. att en utsedd regeringskommitté genomför en systematisk kontroll av de nationella införlivandeutkast som går utöver direktivens krav. |
| --- | --- |

—

Det finns särskilda förfaranden för att hantera och kontrollera risken för att det läggs till uppenbarligen onödiga åtgärder vid införlivandet av direktiv. Ett exempel på ett sådant förfarandet är. att en utsedd regeringskommitté genomför en systematisk kontroll av de nationella införlivandeutkast som går utöver direktivens krav.

Jämförelsetabeller

| — | Jämförelsetabeller används för informations- och granskningsändamål. |
| --- | --- |

—

Jämförelsetabeller används för informations- och granskningsändamål.

4.   ÅTGÄRDER FÖR ATT BÄTTRE ÖVERVAKA MARKNADERNA OCH SEKTORERNA I SYFTE ATT IDENTIFIERA EVENTUELLA BRISTER I MARKNADENS FUNKTION

Medlemsstaterna uppmanas att vidta följande åtgärder:

| a) | Samla in kvalitativ och kvantitativ information om marknader eller sektorer som övervakas, till exempel från marknadsanalyser som genomförs av akademiker, konsulter eller berörda parter, eller från uppgifter som samlas in av de nationella statistikkontoren och organ som handhar klagomål. |
| --- | --- |

a)

Samla in kvalitativ och kvantitativ information om marknader eller sektorer som övervakas, till exempel från marknadsanalyser som genomförs av akademiker, konsulter eller berörda parter, eller från uppgifter som samlas in av de nationella statistikkontoren och organ som handhar klagomål.

| b) | Identifiera lokala källor för information och underlätta för de lokala berörda parternas att engageras sig i marknadsövervakningsförfarandet, t.ex. genom att organisera lokala samråd eller möten mellan kommissionen och viktiga lokala berörda parter. |
| --- | --- |

b)

Identifiera lokala källor för information och underlätta för de lokala berörda parternas att engageras sig i marknadsövervakningsförfarandet, t.ex. genom att organisera lokala samråd eller möten mellan kommissionen och viktiga lokala berörda parter.

| c) | Delta i övervakningsarbetet om specifika aspekter, t.ex. konkurrensanalys, utvärderingar av bestämmelserna eller insamling av uppgifter för att mäta hur marknaderna fungerar för konsumenterna (t.ex. genom regelbunden insamling av genomsnittspriser på jämförbara konsumentprodukter och -tjänster, klassificering av konsumentklagomål och utveckling av lämpliga indikatorer för att mäta kvaliteten på införlivandet). |
| --- | --- |

c)

Delta i övervakningsarbetet om specifika aspekter, t.ex. konkurrensanalys, utvärderingar av bestämmelserna eller insamling av uppgifter för att mäta hur marknaderna fungerar för konsumenterna (t.ex. genom regelbunden insamling av genomsnittspriser på jämförbara konsumentprodukter och -tjänster, klassificering av konsumentklagomål och utveckling av lämpliga indikatorer för att mäta kvaliteten på införlivandet).

| Existerande praxis i vissa medlemsstater vad gäller de föreslagna åtgärderna |
| --- |
| Informationsinsamling | — | Medlemsstaterna tillhandahåller kommissionen information om de övervakade marknaderna eller sektorerna (t.ex. inom ramen för marknadsövervakningsprojektet avseende detaljhandeln). |

Existerande praxis i vissa medlemsstater vad gäller de föreslagna åtgärderna

Informationsinsamling

—

Medlemsstaterna tillhandahåller kommissionen information om de övervakade marknaderna eller sektorerna (t.ex. inom ramen för marknadsövervakningsprojektet avseende detaljhandeln).

Särskilda övervakningsaspekter

| — | Övervakningen genomförs också utifrån ett konsument– (t.ex. offentliggörs årligen ett index över konsumenttillfredsställelse genom vilket 57 marknader värderas mot varandra och dessa metoder har också använts i andra medlemsstater) eller konkurrensperspektiv (t.ex. en övervakning av en nationell detaljhandelssektor utifrån ett konkurrensperspektiv). |
| --- | --- |

—

Övervakningen genomförs också utifrån ett konsument– (t.ex. offentliggörs årligen ett index över konsumenttillfredsställelse genom vilket 57 marknader värderas mot varandra och dessa metoder har också använts i andra medlemsstater) eller konkurrensperspektiv (t.ex. en övervakning av en nationell detaljhandelssektor utifrån ett konkurrensperspektiv).

Övervakning på nationell nivå

| — | Ett pilotgranskningsprojekt genomfördes i nära samarbete med kommissionen för att se om kommissionens metoder skulle kunna användas på medlemsstatsnivå och för att förbereda riktlinjer för ytterligare djupgående analyser i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Ett pilotgranskningsprojekt genomfördes i nära samarbete med kommissionen för att se om kommissionens metoder skulle kunna användas på medlemsstatsnivå och för att förbereda riktlinjer för ytterligare djupgående analyser i medlemsstaterna.

5.   ÅTGÄRDER FÖR ATT FÖRBÄTTRA TILLÄMPNINGEN AV REGLERNA FÖR DEN INRE MARKNADEN

Medlemsstaterna uppmanas att vidta följande åtgärder avseende tjänstemän som är ansvariga för tillämpningen av reglerna för den inre marknaden:

| a) | Tillhandahålla utbildning om gemenskapslagstiftningen rent allmänt och reglerna för den inre marknaden i synnerhet, då de börjar ett arbete. |
| --- | --- |

a)

Tillhandahålla utbildning om gemenskapslagstiftningen rent allmänt och reglerna för den inre marknaden i synnerhet, då de börjar ett arbete.

| b) | Upprätta fortgående utbildningsprogram ”på arbetsplatserna” om gemenskapslagstiftningen rent allmänt och den inre marknaden i synnerhet. |
| --- | --- |

b)

Upprätta fortgående utbildningsprogram ”på arbetsplatserna” om gemenskapslagstiftningen rent allmänt och den inre marknaden i synnerhet.

| c) | Tillhandahålla praktisk rådgivning om reglerna för den inre marknaden och tillämpningen av dem. |
| --- | --- |

c)

Tillhandahålla praktisk rådgivning om reglerna för den inre marknaden och tillämpningen av dem.

| Existerande praxis i vissa medlemsstater vad gäller de föreslagna åtgärderna |
| --- |
| Utbildning | — | Obligatorisk utbildning om gemenskapslagstiftningen för tjänstemän organiseras. Till exempel är gemenskapslagstiftningen en obligatorisk del av förberedandefasen för tillträde till en karriär i den offentliga förvaltningen. Obligatoriska seminarier om frågor som rör den offentliga förvaltningen, inbegripet en introduktion till gemenskapsfrågor organiseras. |

Existerande praxis i vissa medlemsstater vad gäller de föreslagna åtgärderna

Utbildning

—

Obligatorisk utbildning om gemenskapslagstiftningen för tjänstemän organiseras. Till exempel är gemenskapslagstiftningen en obligatorisk del av förberedandefasen för tillträde till en karriär i den offentliga förvaltningen. Obligatoriska seminarier om frågor som rör den offentliga förvaltningen, inbegripet en introduktion till gemenskapsfrågor organiseras.

Löpande utbildning ”på arbetsplatserna”

| — | Utbildning om frågor som gäller gemenskapen och den inre marknaden organiseras genom online-baserade utbildningsmoduler. Regelbundna nyhetsbrev förbereds. Konferenser eller regelbundna utbildningssessioner hålls inom den nationella förvaltningen. |
| --- | --- |

—

Utbildning om frågor som gäller gemenskapen och den inre marknaden organiseras genom online-baserade utbildningsmoduler. Regelbundna nyhetsbrev förbereds. Konferenser eller regelbundna utbildningssessioner hålls inom den nationella förvaltningen.

| — | Det finns särskilda utbildningsprogram för tjänstemän om den inre marknaden. |
| --- | --- |

—

Det finns särskilda utbildningsprogram för tjänstemän om den inre marknaden.

Praktiska riktlinjer och råd

| — | En vägledning som särskilt handlar om den inre marknaden hjälper de nationella tjänstemännen att utveckla sin kunskap och sina färdigheter. Utförliga riktlinjer utvecklas också om ömsesidigt erkännande efter antagandet av varupaketet. |
| --- | --- |

—

En vägledning som särskilt handlar om den inre marknaden hjälper de nationella tjänstemännen att utveckla sin kunskap och sina färdigheter. Utförliga riktlinjer utvecklas också om ömsesidigt erkännande efter antagandet av varupaketet.

| — | En särskilt utsedd rådgivningscentral hanterar tjänstemännens frågor om den inre marknaden. |
| --- | --- |

—

En särskilt utsedd rådgivningscentral hanterar tjänstemännens frågor om den inre marknaden.

| — | En förklarande vägledning om hur man ska förstå och tolka en rättsakt offentliggörs på ministeriernas webbplatser för att ge särskild information om tillämpningen. |
| --- | --- |

—

En förklarande vägledning om hur man ska förstå och tolka en rättsakt offentliggörs på ministeriernas webbplatser för att ge särskild information om tillämpningen.

Utbildning om och examinering på gemenskapslagstiftningen och reglerna för den inre marknaden

| — | Gemenskapslagstiftningen är en obligatorisk del i juridikutbildningen. |
| --- | --- |

—

Gemenskapslagstiftningen är en obligatorisk del i juridikutbildningen.

| — | Tjänstemännen är skyldiga att klara ett prov som inkluderar gemenskapslagstiftningen och reglerna för den inre marknaden för att få en tjänst i den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

—

Tjänstemännen är skyldiga att klara ett prov som inkluderar gemenskapslagstiftningen och reglerna för den inre marknaden för att få en tjänst i den offentliga förvaltningen.

6.   ÅTGÄRDER FÖR ATT STÄRKA EFTERLEVNADEN AV REGLERNA FÖR DEN INRE MARKNADEN OCH FRÄMJANDET AV PROBLEMLÖSNINGSMEKANISMER

1.   Icke-juridiska problemlösningsmekanismer

Medlemsstaterna uppmanas att vidta följande åtgärder:

| a) | Säkerställa att öppna, enkla och prisvärda förfaranden är tillgängliga för medborgare och företag vad gäller alternativ tvistlösning (alternative dispute resolution — ADR). |
| --- | --- |

a)

Säkerställa att öppna, enkla och prisvärda förfaranden är tillgängliga för medborgare och företag vad gäller alternativ tvistlösning (alternative dispute resolution — ADR).

| b) | Delta i och aktivt bidra till — särskilt genom att tillhandhålla tillräckliga resurser — användningen och den fortsatta utvecklingen av problemlösningsmekanismer på gemenskapsnivå, t.ex. Solvit och EU-pilotprojektet. |
| --- | --- |

b)

Delta i och aktivt bidra till — särskilt genom att tillhandhålla tillräckliga resurser — användningen och den fortsatta utvecklingen av problemlösningsmekanismer på gemenskapsnivå, t.ex. Solvit och EU-pilotprojektet.

| c) | Tillhandahålla medborgarna och företagen tillräckligt med information — på webbplatser som rör den inre marknaden — om existerande problemlösningsmekanismer på nationell nivå och gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

c)

Tillhandahålla medborgarna och företagen tillräckligt med information — på webbplatser som rör den inre marknaden — om existerande problemlösningsmekanismer på nationell nivå och gemenskapsnivå.

| d) | Ta itu med de underliggande orsakerna för de problem som gör att problemlösningsmekanismerna måste användas. |
| --- | --- |

d)

Ta itu med de underliggande orsakerna för de problem som gör att problemlösningsmekanismerna måste användas.

2.   Det nationella domstolsväsendet

Medlemsstaterna uppmanas att vidta följande åtgärder:

| a) | Ge domarna grundläggande utbildning i gemenskapslagstiftning rent allmänt och reglerna för den inre marknaden i synnerhet, då de tillträder en tjänst och tillhandahålla löpande utbildningsprogram ”på arbetsplatserna” inklusive genom det europeiska nätverket för rättslig utbildning (8) som organiserar och finansierar utbyte av domare. |
| --- | --- |

a)

Ge domarna grundläggande utbildning i gemenskapslagstiftning rent allmänt och reglerna för den inre marknaden i synnerhet, då de tillträder en tjänst och tillhandahålla löpande utbildningsprogram ”på arbetsplatserna” inklusive genom det europeiska nätverket för rättslig utbildning (8) som organiserar och finansierar utbyte av domare.

| b) | Säkerställa att det finns enkel tillgång till fullständig och uppdaterad information om gemenskapslagstiftningen och Europeiska gemenskapernas domstols rättspraxis om den inre marknaden inklusive gemenskapens framtida e-juridikportal (9) som kommer att tillhandahålla en enda (elektronisk) kontaktpunkt för information om det europeiska rättssystemet och de europeiska rättsliga förfarandena. |
| --- | --- |

b)

Säkerställa att det finns enkel tillgång till fullständig och uppdaterad information om gemenskapslagstiftningen och Europeiska gemenskapernas domstols rättspraxis om den inre marknaden inklusive gemenskapens framtida e-juridikportal (9) som kommer att tillhandahålla en enda (elektronisk) kontaktpunkt för information om det europeiska rättssystemet och de europeiska rättsliga förfarandena.

| c) | Uppmana de nationella domstolarna att samla in och tillgängliggöra information om viktiga nationella domar inom den inre marknadens område, särskilt nationella domar som tillämpning av Europeiska gemenskapernas domstols förhandsavgöranden. |
| --- | --- |

c)

Uppmana de nationella domstolarna att samla in och tillgängliggöra information om viktiga nationella domar inom den inre marknadens område, särskilt nationella domar som tillämpning av Europeiska gemenskapernas domstols förhandsavgöranden.

| Existerande praxis i vissa medlemsstater vad gäller de föreslagna åtgärderna |
| --- |
| ADR-mekanismer | — | Det finns ett nät med små domstolar för civilrättsliga frågor, avsedda för små tvistemål, så att beslut kan fattas på ett snabbare, effektivare och mindre kostsamt sätt. Det omfattar juridisk och icke-juridisk tvistlösning. |

Existerande praxis i vissa medlemsstater vad gäller de föreslagna åtgärderna

ADR-mekanismer

—

Det finns ett nät med små domstolar för civilrättsliga frågor, avsedda för små tvistemål, så att beslut kan fattas på ett snabbare, effektivare och mindre kostsamt sätt. Det omfattar juridisk och icke-juridisk tvistlösning.

Deltagande i gemenskapens ADR-mekanismer

| — | Då samarbetet med en behörig nationell myndighet inte har varit tillfredsställande tar Solvit-centren fallet till en högre nivå inom förvaltningen som en andra utväg i syfte att hitta en lösning. |
| --- | --- |

—

Då samarbetet med en behörig nationell myndighet inte har varit tillfredsställande tar Solvit-centren fallet till en högre nivå inom förvaltningen som en andra utväg i syfte att hitta en lösning.

Information om ADR-mekanismer

| — | Solvit främjas genom ett närmare samarbete med grupper av berörda parter och genom att det skickas ut faktablad till dem. |
| --- | --- |

—

Solvit främjas genom ett närmare samarbete med grupper av berörda parter och genom att det skickas ut faktablad till dem.

Utbildning

| — | Justitieministeriet organiserar särskilda kurser som handlar om reglerna för den inre marknaden för domare. |
| --- | --- |

—

Justitieministeriet organiserar särskilda kurser som handlar om reglerna för den inre marknaden för domare.

| — | Utbildningsprogram om gemenskapslagstiftningen är obligatoriska för domarkandidater. |
| --- | --- |

—

Utbildningsprogram om gemenskapslagstiftningen är obligatoriska för domarkandidater.

Enkel tillgång till information

| — | Sammanfattningar av gemenskapens rättspraxis för användning av domstolsväsendet förebereds av en särskild enhet i ett nationellt ministerium som är specialiserat på regler om den inre marknaden. |
| --- | --- |

—

Sammanfattningar av gemenskapens rättspraxis för användning av domstolsväsendet förebereds av en särskild enhet i ett nationellt ministerium som är specialiserat på regler om den inre marknaden.

| — | Sammanfattningar av viktiga domar offentliggörs i en rättsrapport. |
| --- | --- |

—

Sammanfattningar av viktiga domar offentliggörs i en rättsrapport.

Utbyte av viktiga nationella domar som avser tillämpningen av reglerna för den inre marknaden

| — | Nationella domstolar är skyldiga att rapportera viktiga domar som avser gemenskapslagstiftningen och beslut om förhandsavgöranden, och dessa offentliggörs i ett nyhetsbrev. |
| --- | --- |

—

Nationella domstolar är skyldiga att rapportera viktiga domar som avser gemenskapslagstiftningen och beslut om förhandsavgöranden, och dessa offentliggörs i ett nyhetsbrev.

7.   ÅTGÄRDER FÖR ATT FRÄMJA REGELBUNDEN UTVÄRDERING AV DEN NATIONELLA LAGSTIFTNINGEN

Medlemsstaterna uppmanas att vidta följande åtgärder:

| a) | Utveckla ett systematiskt tillvägagångssätt för övervakning och utvärdering av den nationella lagstiftningen om genomförande av regler för den inre marknaden i syfte att identifiera eventuella inkonsekvenser när det gäller dess tillämpning, inbegripet genom samråd med berörda parter, återkoppling från de existerande problemlösningsmekanismerna, etc. |
| --- | --- |

a)

Utveckla ett systematiskt tillvägagångssätt för övervakning och utvärdering av den nationella lagstiftningen om genomförande av regler för den inre marknaden i syfte att identifiera eventuella inkonsekvenser när det gäller dess tillämpning, inbegripet genom samråd med berörda parter, återkoppling från de existerande problemlösningsmekanismerna, etc.

| b) | Granska, där det är möjligt, existerande nationella regler och administrativa förfaranden, för att identifiera bestämmelser som kan leda till att medborgare och företag hindras från att dra full nytta av möjligheterna på den inre marknaden och där det är nödvändigt anpassa den nationella ramlagstiftningen. |
| --- | --- |

b)

Granska, där det är möjligt, existerande nationella regler och administrativa förfaranden, för att identifiera bestämmelser som kan leda till att medborgare och företag hindras från att dra full nytta av möjligheterna på den inre marknaden och där det är nödvändigt anpassa den nationella ramlagstiftningen.

| c) | vidta organisatoriska åtgärder för att säkerställa en nära övervakning av Europeiska gemenskapernas domstols rättspraxis och i detta sammanhang regelbundet utvärdera om den nationella lagstiftningen och administrativa förfarandena är förenliga med reglerna för den inre marknaden. |
| --- | --- |

c)

vidta organisatoriska åtgärder för att säkerställa en nära övervakning av Europeiska gemenskapernas domstols rättspraxis och i detta sammanhang regelbundet utvärdera om den nationella lagstiftningen och administrativa förfarandena är förenliga med reglerna för den inre marknaden.

| Existerande praxis i vissa medlemsstater vad gäller de föreslagna åtgärderna |
| --- |
| Utvärdering av genomförandet | — | Efterhandsutvärderingsrapporter och -revisioner utvecklas för att övervaka genomförandet av direktiven om den inre marknaden. |

Existerande praxis i vissa medlemsstater vad gäller de föreslagna åtgärderna

Utvärdering av genomförandet

—

Efterhandsutvärderingsrapporter och -revisioner utvecklas för att övervaka genomförandet av direktiven om den inre marknaden.

| — | Det utvecklas ett systematiskt förfarande med samråd med berörda parter för att diskutera hur (och om) de utvalda paketen med regler om den inre marknaden som hänger ihop med varandra tillämpas och deras inverkan på företag och medborgare. |
| --- | --- |

—

Det utvecklas ett systematiskt förfarande med samråd med berörda parter för att diskutera hur (och om) de utvalda paketen med regler om den inre marknaden som hänger ihop med varandra tillämpas och deras inverkan på företag och medborgare.

Översyn av nationella regler och förfaranden

| — | Omfattande översyn av den nationella lagstiftningen genomförs inom området fri rörlighet för varor och tjänster. |
| --- | --- |

—

Omfattande översyn av den nationella lagstiftningen genomförs inom området fri rörlighet för varor och tjänster.

Kontroll av den inverkan som domstolens förhandsavgöranden har

| — | De nationella myndigheterna analyserar systematiskt om den nationella lagstiftningen bör ändras efter de senaste domarna i domstolen. |
| --- | --- |

—

De nationella myndigheterna analyserar systematiskt om den nationella lagstiftningen bör ändras efter de senaste domarna i domstolen.

8.   ÅTGÄRDER FÖR ATT PÅ ETT BÄTTRE SÄTT INFORMERA MEDBORGARNA OCH FÖRETAGEN OM DERAS RÄTTIGHETER PÅ DEN INRE MARKNADEN

Medlemsstaterna uppmanas att vidta följande åtgärder:

| a) | Främja och öka medvetenheten om gemenskapens informationstjänster (10) inom den nationella förvaltningen och även utåt på nationell, regional och lokal nivå, i enlighet med kommissionens arbete, särskilt om stödtjänsterna för inremarknadsfrågor (Single Market Assistance Services – Smas). |
| --- | --- |

a)

Främja och öka medvetenheten om gemenskapens informationstjänster (10) inom den nationella förvaltningen och även utåt på nationell, regional och lokal nivå, i enlighet med kommissionens arbete, särskilt om stödtjänsterna för inremarknadsfrågor (Single Market Assistance Services – Smas).

| b) | Säkerställa ökad samordning mellan de nationella kontaktpunkter som är ansvariga för gemenskapens informationstjänster. |
| --- | --- |

b)

Säkerställa ökad samordning mellan de nationella kontaktpunkter som är ansvariga för gemenskapens informationstjänster.

| c) | Tillhandahålla praktisk information om rättigheter och skyldigheter vad gäller den inre marknaden på andra språk och göra den lätt tillgänglig genom en webbplats på Internet, och införa korshänvisningar mellan alla relevanta nationella portaler och gemenskapsportaler med information om den inre marknaden och i synnerhet genom ”Ditt Europa”-portalen. |
| --- | --- |

c)

Tillhandahålla praktisk information om rättigheter och skyldigheter vad gäller den inre marknaden på andra språk och göra den lätt tillgänglig genom en webbplats på Internet, och införa korshänvisningar mellan alla relevanta nationella portaler och gemenskapsportaler med information om den inre marknaden och i synnerhet genom ”Ditt Europa”-portalen.

| d) | Organisera informationskampanjer och -program om fördelarna och möjligheterna med den inre marknaden. |
| --- | --- |

d)

Organisera informationskampanjer och -program om fördelarna och möjligheterna med den inre marknaden.

| Existerande praxis i vissa medlemsstater vad gäller de föreslagna åtgärderna |
| --- |
| Främja gemenskapens informationstjänster | — | Riktad information till de mest berörda parterna tillhandahålls genom Internet, broschyrer, foldrar, seminarier och kampanjer för ökat medvetande. |

Existerande praxis i vissa medlemsstater vad gäller de föreslagna åtgärderna

Främja gemenskapens informationstjänster

—

Riktad information till de mest berörda parterna tillhandahålls genom Internet, broschyrer, foldrar, seminarier och kampanjer för ökat medvetande.

Samordning av gemenskapens informationstjänster på nationell nivå

| — | En samordningsgrupp sammanför kontaktpunkterna Europe Direct, Enterprise Europe Network, Eurojus, European Consumer Centre (ECC Net) och FIN-NET. |
| --- | --- |

—

En samordningsgrupp sammanför kontaktpunkterna Europe Direct, Enterprise Europe Network, Eurojus, European Consumer Centre (ECC Net) och FIN-NET.

Lättillgänglig information

| — | En avsevärd mängd information och råd om den inre marknaden för utländska medborgare och företag och för medborgare som vill resa utomlands finns tillgänglig på horisontella portaler för e-förvaltning, nationella webbplatser som är fokuserade på gemenskapsfrågor eller på särskilda webbplatser som är inriktade på företag eller medborgare. |
| --- | --- |

—

En avsevärd mängd information och råd om den inre marknaden för utländska medborgare och företag och för medborgare som vill resa utomlands finns tillgänglig på horisontella portaler för e-förvaltning, nationella webbplatser som är fokuserade på gemenskapsfrågor eller på särskilda webbplatser som är inriktade på företag eller medborgare.

| — | Det planeras en nationell online-baserad informationsresurs för den inre marknaden. Den ska sponsras av en myndighet och underhållas av alla andra berörda myndigheter. |
| --- | --- |

—

Det planeras en nationell online-baserad informationsresurs för den inre marknaden. Den ska sponsras av en myndighet och underhållas av alla andra berörda myndigheter.

Informationskampanjer

| — | Det tas fram ett informationsprogram om den inre marknaden. Genom detta program kommer det att erbjudas material för offentliggörande, utbildningskurser och öppna föreläsningar för att informera medborgare och företag om möjligheterna på den inre marknaden. |
| --- | --- |

—

Det tas fram ett informationsprogram om den inre marknaden. Genom detta program kommer det att erbjudas material för offentliggörande, utbildningskurser och öppna föreläsningar för att informera medborgare och företag om möjligheterna på den inre marknaden.

---

(1)  Direktiv av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37).

(2)  Förordning av den 7 december 1998 om den inre marknadens sätt att fungera i samband med den fria rörligheten för varor mellan medlemsstaterna (EGT L 337, 12.12.1998, s. 8).

(3)  Testfasen i ”EU:s pilotprojekt” som syftar till att få snabbare svar på förfrågningar och klagomål avseende den korrekta tolkningen och det korrekta genomförandet av gemenskapslagstiftningen, genom en mer informell arbetsmetod mellan kommissionen och medlemsstaterna. Projektet inleddes i april 2008 med 15 medlemsstater.

(4)  EUT L 376, 27.12.2006, s. 36.

(5)  EGT L 11, 15.1.2002, s. 4.

(6)  EUT L 364, 9.12.2004, s. 1.

(7)  Utan att det påverkar införlivandet av bestämmelser som fastställer minimikrav i direktiv som är ett resultat av delade befogenheter i enlighet med EG-fördraget (särskilt artikel 137 i EG-fördraget).

(8)  http://www.ejtn.net/www/en/html/index.htm

(9)  Den europeiska e-juridikportalen kommer att lanseras den 14 december 2009.

(10)  Bland annat Europe Direct, Citizens’ Signpost Service, Your Europe, Eures, European Consumer Centres, Enterprise Europe Network.

---

Rättelser

| 7.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 176/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 176/27

---

Rättelse till rådets förordning (EG) nr 3290/94 av den 22 december 1994 om de anpassningar och övergångsåtgärder som krävs inom jordbrukssektorn för att genomföra avtalen som slöts inom ramen för de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan

(
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 349 av den 31 december 1994
  )

(Svensk specialutgåva, område 3, volym 66, s. 52)

På sidan 117, bilaga 12, del B, punkt 3, artikel 3.1, ska det

i stället för:

”... till den tullsats som fastställs i artikel 10, ...”

vara:

”... till den tullsats som fastställs i Gemensamma tulltaxan, ...”

På sidan 118, bilaga 12, del B, punkt 4, artikel 4.3, ska det

i stället för:

”3.   Efterlevandet av de volymgränser som följer av avtal som slutits i enlighet med artikel 288 i fördraget skall säkerställas på grundval av de exportlicenser som utfärdas för de referensperioder som avses däri och som gäller för de aktuella produkterna. Med avseende på fullgörandet av de skyldigheter som följer av jordbruksavtalet skall utlöpandet av en referensperiod inte påverka exportlicensernas giltighet.”

vara:

”3.   Den förvaltningsmetod som väljs ska vid behov vara anpassad efter försörjningsbehoven på gemenskapsmarknaden och efter behovet av att bevara balansen på denna marknad; metoden kan också utgå från andra metoder som tidigare använts på kvoter motsvarande dem som avses i punkt 1, utan att detta påverkar de rättigheter som följer av avtal som ingåtts inom ramen för handelsförhandlingarna i Uruguayrundan.”

---