# Euroopa Liidu L 168/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.168.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 168 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide30. juuni 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.168.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 168

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide30. juuni 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 563/2009, 25. juuni 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2505/96, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 564/2009, 25. juuni 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1255/96, millega ajutiselt peatatakse teatavatele tööstus-, põllumajandus- ja kalatoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksud | 4 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 565/2009, 29. juuni 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 18 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 566/2009, 29. juuni 2009, millega registreeritakse teatav nimetus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris (Melton Mowbray Pork Pie (KGT)) | 20 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 567/2009, 29. juuni 2009, millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste registrisse nimetus (Pierekaczewnik (GTE)) | 22 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/52/EÜ, 18. juuni 2009, millega sätestatakse ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele kohaldatavate karistuste ja meetmete miinimumnõuded | 24 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/53/EÜ, 18. juuni 2009, millega muudetakse direktiivi 2001/82/EÜ ja direktiivi 2001/83/EÜ seoses ravimite müügilubade tingimuste muutmisega (
  1
  ) | 33 |
| | | EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISELT VASTU VÕETUD OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 568/2009/EÜ, 18. juuni 2009, millega muudetakse nõukogu otsust 2001/470/EÜ, millega luuakse Euroopa õigusalase koostöö võrgustik tsiviil- ja kaubandusasjades | 35 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 563/2009, 25. juuni 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2505/96, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine

1

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 564/2009, 25. juuni 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1255/96, millega ajutiselt peatatakse teatavatele tööstus-, põllumajandus- ja kalatoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksud

4

Komisjoni määrus (EÜ) nr 565/2009, 29. juuni 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

18

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 566/2009, 29. juuni 2009, millega registreeritakse teatav nimetus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris (Melton Mowbray Pork Pie (KGT))

20

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 567/2009, 29. juuni 2009, millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste registrisse nimetus (Pierekaczewnik (GTE))

22

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/52/EÜ, 18. juuni 2009, millega sätestatakse ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele kohaldatavate karistuste ja meetmete miinimumnõuded

24

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/53/EÜ, 18. juuni 2009, millega muudetakse direktiivi 2001/82/EÜ ja direktiivi 2001/83/EÜ seoses ravimite müügilubade tingimuste muutmisega (
  1
  )

1

33

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISELT VASTU VÕETUD OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 568/2009/EÜ, 18. juuni 2009, millega muudetakse nõukogu otsust 2001/470/EÜ, millega luuakse Euroopa õigusalase koostöö võrgustik tsiviil- ja kaubandusasjades

35

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Euroopa ParlamentNõukoguKomisjonKohusKontrollikodaEuroopa Majandus- ja SotsiaalkomiteeRegioonide Komitee |
| | | 2009/496/EÜ, Euratom |
| | * | Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, Euroopa Kohtu, kontrollikoja, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee otsus, 26. juuni 2009, Euroopa Liidu Väljaannete Talituse korralduse ja toimimise kohta | 41 |
| | | AKV-EÜ ministrite nõukogu |
| | | 2009/497/EÜ |
| | * | AKV-EÜ ministrite nõukogu otsus nr 1/2009, 29. mai 2009, partnerluslepingu II lisa muudatuste vastuvõtmise kohta | 48 |
| | | SOOVITUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2009/498/EÜ |
| | * | Komisjoni soovitus, 23. juuni 2009, Euroopa statistikasüsteemi viitamismetaandmete kohta (
  1
  ) | 50 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Euroopa ParlamentNõukoguKomisjonKohusKontrollikodaEuroopa Majandus- ja SotsiaalkomiteeRegioonide Komitee

2009/496/EÜ, Euratom

*

Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, Euroopa Kohtu, kontrollikoja, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee otsus, 26. juuni 2009, Euroopa Liidu Väljaannete Talituse korralduse ja toimimise kohta

41

AKV-EÜ ministrite nõukogu

2009/497/EÜ

*

AKV-EÜ ministrite nõukogu otsus nr 1/2009, 29. mai 2009, partnerluslepingu II lisa muudatuste vastuvõtmise kohta

48

SOOVITUSED

Komisjon

2009/498/EÜ

*

Komisjoni soovitus, 23. juuni 2009, Euroopa statistikasüsteemi viitamismetaandmete kohta (
  1
  )

1

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 30.6.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 563/2009,

25. juuni 2009,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2505/96, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 26,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Teatavate toodete puhul, mille autonoomne tariifikvoot on avatud määrusega (EÜ) nr 2505/96, (1) on kõnealuses määruses sätestatud kvoodimaht väljendatud muudes mõõtühikutes kui toote mass tonnides või kilogrammides või toote väärtus. Juhul kui kõnealuste toodete suhtes ei ole nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) (2) I lisas sisalduvas kombineeritud nomenklatuuris sätestatud täiendavat mõõtühikut, võib jääda selgusetuks, millist mõõtühikut kasutatakse. Selguse huvides ja kvootide paremaks haldamiseks on vaja sätestada, et kõnealuste tariifikvootide kasutamiseks tuleb kaupade vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsiooni lahtrisse 41 „Täiendavad mõõtühikud” sisestada imporditud toodete täpne kogus, kasutades määruse (EÜ) nr 2505/96 I lisas asjaomaste toodete kvoodimahu suhtes kehtestatud mõõtühikut. |
| --- | --- |

(1)

Teatavate toodete puhul, mille autonoomne tariifikvoot on avatud määrusega (EÜ) nr 2505/96, (1) on kõnealuses määruses sätestatud kvoodimaht väljendatud muudes mõõtühikutes kui toote mass tonnides või kilogrammides või toote väärtus. Juhul kui kõnealuste toodete suhtes ei ole nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) (2) I lisas sisalduvas kombineeritud nomenklatuuris sätestatud täiendavat mõõtühikut, võib jääda selgusetuks, millist mõõtühikut kasutatakse. Selguse huvides ja kvootide paremaks haldamiseks on vaja sätestada, et kõnealuste tariifikvootide kasutamiseks tuleb kaupade vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsiooni lahtrisse 41 „Täiendavad mõõtühikud” sisestada imporditud toodete täpne kogus, kasutades määruse (EÜ) nr 2505/96 I lisas asjaomaste toodete kvoodimahu suhtes kehtestatud mõõtühikut.

| (2) | Ühenduse nõudlus määruses (EÜ) nr 2505/96 käsitletavate toodete järele tuleks rahuldada kõige soodsamatel tingimustel. Seetõttu tuleks alates 1. juulist 2009 vajalikele kogustele avada kolm uut ühenduse tariifikvooti tollimaksu nullmääraga, vältides asjaomaste toodete turgude häirimist. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse nõudlus määruses (EÜ) nr 2505/96 käsitletavate toodete järele tuleks rahuldada kõige soodsamatel tingimustel. Seetõttu tuleks alates 1. juulist 2009 vajalikele kogustele avada kolm uut ühenduse tariifikvooti tollimaksu nullmääraga, vältides asjaomaste toodete turgude häirimist.

| (3) | Järjekorranumbrit 09.2767 kandva ühenduse autonoomse tariifikvoodi maht ei ole ühenduse tööstuse vajaduste tarbeks piisav. Seepärast tuleks kõnealust kvoodimahtu suurendada. |
| --- | --- |

(3)

Järjekorranumbrit 09.2767 kandva ühenduse autonoomse tariifikvoodi maht ei ole ühenduse tööstuse vajaduste tarbeks piisav. Seepärast tuleks kõnealust kvoodimahtu suurendada.

| (4) | Järjekorranumbrit 09.2806 kandva ühenduse autonoomse tariifikvoodi tootekirjeldus tuleks üle vaadata. |
| --- | --- |

(4)

Järjekorranumbrit 09.2806 kandva ühenduse autonoomse tariifikvoodi tootekirjeldus tuleks üle vaadata.

| (5) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2505/96 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2505/96 vastavalt muuta.

| (6) | Võttes arvesse käesoleva määruse majanduslikku tähtsust, tuleb tugineda Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokolli riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus I osa punktis 3 ettenähtud kiireloomulisusele. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse käesoleva määruse majanduslikku tähtsust, tuleb tugineda Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokolli riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus I osa punktis 3 ettenähtud kiireloomulisusele.

| (7) | Kuna tariifikvoodid peavad jõustuma 1. juulil 2009, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast ning see peaks jõustuma viivitamata, |
| --- | --- |

(7)

Kuna tariifikvoodid peavad jõustuma 1. juulil 2009, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast ning see peaks jõustuma viivitamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 2505/96 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 1a
  Vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni esitamisel käesolevas määruses osutatud toote kohta, mille kvoodimaht on väljendatud muus mõõtühikus kui toote mass tonnides või kilogrammides või toote väärtus, kui toote suhtes ei ole nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisas sisalduvas kombineeritud nomenklatuuris sätestatud täiendavat mõõtühikut, märgitakse kõnealuse deklaratsiooni lahtrisse 41 „Täiendavad mõõtühikud” imporditavate toodete täpne kogus, kasutades käesoleva määruse I lisas asjaomaste toodete kvoodimahu suhtes kehtestatud mõõtühikut.” |
| --- | --- |

1)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 1a

Vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni esitamisel käesolevas määruses osutatud toote kohta, mille kvoodimaht on väljendatud muus mõõtühikus kui toote mass tonnides või kilogrammides või toote väärtus, kui toote suhtes ei ole nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisas sisalduvas kombineeritud nomenklatuuris sätestatud täiendavat mõõtühikut, märgitakse kõnealuse deklaratsiooni lahtrisse 41 „Täiendavad mõõtühikud” imporditavate toodete täpne kogus, kasutades käesoleva määruse I lisas asjaomaste toodete kvoodimahu suhtes kehtestatud mõõtühikut.”

| 2) | I lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse käesoleva määruse I lisas sätestatud toodete tariifikvoodid; |
| --- | --- | --- |

2)

I lisa muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse käesoleva määruse I lisas sätestatud toodete tariifikvoodid;

| b) | tariifikvootide read, mis kannavad järjekorranumbrit 09.2767 ja 09.2806 asendatakse käesoleva määruse II lisas sätestatud ridadega. |
| --- | --- |

b)

tariifikvootide read, mis kannavad järjekorranumbrit 09.2767 ja 09.2806 asendatakse käesoleva määruse II lisas sätestatud ridadega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Määrust kohaldatakse alates 1. juulist 2009.

Artikli 1 lõike 2 punkti b kohaldatakse siiski alates 1. jaanuarist 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 25. juuni 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

L. MIKO

---

(1)  EÜT L 345, 31.12.1996, lk 1.

1

(2)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

2

---

I LISA

| Jrk nr | CN-kood | TARIC | Kauba kirjeldus | Kvoodi kehtivusaeg | Kvoodi maht | Kvoodi tollimaksumäär |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2813 | ex 3920 91 00 | 94 | Kolmekihiline polüvinüülbutüraal-koekstrusioonkile gradueeritud värvilise ribaga, sisaldab plastifikaatorina 29–31 massiprotsenti 2,2’-etüleendioksüdietüülbis(2-etüülheksanaati) | 1.7.–31.12. | 500 000 m2 | 0 % |
| 09.2807 | ex 3913 90 00 | 86 | Mittesteriilne naatriumhüaluronaat | 1.7.–31.12. | 55 000 g | 0 % |
| 09.2815 | ex 6909 19 00 | 70 | Katalüsaatorite või filtrite kandjad, valmistatud poorsest keraamilisest materjalist, peamiselt alumiinium- ja titaanoksiididest, kogumahuga kuni 65 liitrit, millel on ristlõike 1 cm2 kohta vähemalt üks läbiv kanal (ühest või mõlemast otsast avatud) | 1.7.–31.12. | 190 000 ühikut | 0 % |

Jrk nr

CN-kood

TARIC

Kauba kirjeldus

Kvoodi kehtivusaeg

Kvoodi maht

Kvoodi tollimaksumäär

09.2813

ex 3920 91 00

94

Kolmekihiline polüvinüülbutüraal-koekstrusioonkile gradueeritud värvilise ribaga, sisaldab plastifikaatorina 29–31 massiprotsenti 2,2’-etüleendioksüdietüülbis(2-etüülheksanaati)

1.7.–31.12.

500 000 m2

0 %

09.2807

ex 3913 90 00

86

Mittesteriilne naatriumhüaluronaat

1.7.–31.12.

55 000 g

0 %

09.2815

ex 6909 19 00

70

Katalüsaatorite või filtrite kandjad, valmistatud poorsest keraamilisest materjalist, peamiselt alumiinium- ja titaanoksiididest, kogumahuga kuni 65 liitrit, millel on ristlõike 1 cm2 kohta vähemalt üks läbiv kanal (ühest või mõlemast otsast avatud)

1.7.–31.12.

190 000 ühikut

0 %

---

II LISA

| Jrk nr | CN-kood | TARIC | Kauba kirjeldus | Kvoodi kehtivusaeg | Kvoodi maht | Kvoodi tollimaksumäär |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2806 | ex 2825 90 40 | 30 | Volframtrioksiid, sealhulgas sinine volframoksiid | 1.1.–31.12. | 12 000 tonni | 0 % |
| 09.2767 | ex 2910 90 00 | 80 | Fenüülglütsidüüleeter | 1.1.–31.12. | 2 500 tonni | 0 % |

Jrk nr

CN-kood

TARIC

Kauba kirjeldus

Kvoodi kehtivusaeg

Kvoodi maht

Kvoodi tollimaksumäär

09.2806

ex 2825 90 40

30

Volframtrioksiid, sealhulgas sinine volframoksiid

1.1.–31.12.

12 000 tonni

0 %

09.2767

ex 2910 90 00

80

Fenüülglütsidüüleeter

1.1.–31.12.

2 500 tonni

0 %

---

| 30.6.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/4

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 564/2009,

25. juuni 2009,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1255/96, millega ajutiselt peatatakse teatavatele tööstus-, põllumajandus- ja kalatoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksud

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 26,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühenduse huvides on peatada täielikult ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksud teatavate uute toodete puhul, mida ei ole loetletud nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/96 lisas (1). |
| --- | --- |

(1)

Ühenduse huvides on peatada täielikult ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksud teatavate uute toodete puhul, mida ei ole loetletud nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/96 lisas (1).

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1255/96 lisas loetletud viie toote CN- ja TARIC-koodid 0304296110, 0304999931, 3902909097, 3903909085, 7410210070, 7606129120 ja 7606129320 tuleks välja jätta, kuna ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude peatamise jätkumine nende toodete puhul ei ole enam ühenduse huvides. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1255/96 lisas loetletud viie toote CN- ja TARIC-koodid 0304296110, 0304999931, 3902909097, 3903909085, 7410210070, 7606129120 ja 7606129320 tuleks välja jätta, kuna ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude peatamise jätkumine nende toodete puhul ei ole enam ühenduse huvides.

| (3) | On vaja muuta määruse (EÜ) nr 1255/96 lisas oleva 32 peatatud toote kirjeldusi, et võtta arvesse tehnilisi tootearendusi või majandussuundumusi turul. Kõnealused peatamised tuleks kõnealuses lisas esitatud loetelust välja jätta ja lisada need sinna uute peatamistena, kasutades uusi kirjeldusi. Selguse huvides tuleks kõnealused peatamised tähistada käesoleva määruse I ja II lisa esimeses veerus tärniga. |
| --- | --- |

(3)

On vaja muuta määruse (EÜ) nr 1255/96 lisas oleva 32 peatatud toote kirjeldusi, et võtta arvesse tehnilisi tootearendusi või majandussuundumusi turul. Kõnealused peatamised tuleks kõnealuses lisas esitatud loetelust välja jätta ja lisada need sinna uute peatamistena, kasutades uusi kirjeldusi. Selguse huvides tuleks kõnealused peatamised tähistada käesoleva määruse I ja II lisa esimeses veerus tärniga.

| (4) | Kogemused on näidanud, et on vaja ette näha määruses (EÜ) nr 1255/96 loetletud peatamiste kehtivuse lõppemise kuupäev, et tagada tehniliste ja majanduslike muudatuste arvessevõtmine. See ei tohiks välistada teatavate meetmete ennetähtaegset lõpetamist või nende jätkumist pärast nimetatud tähtaega, kui esitatakse majanduslikud põhjendused vastavalt ühepoolseid tariife ja kvoote käsitlevas komisjoni 1998. aasta teatises sätestatud põhimõtetele (2). |
| --- | --- |

(4)

Kogemused on näidanud, et on vaja ette näha määruses (EÜ) nr 1255/96 loetletud peatamiste kehtivuse lõppemise kuupäev, et tagada tehniliste ja majanduslike muudatuste arvessevõtmine. See ei tohiks välistada teatavate meetmete ennetähtaegset lõpetamist või nende jätkumist pärast nimetatud tähtaega, kui esitatakse majanduslikud põhjendused vastavalt ühepoolseid tariife ja kvoote käsitlevas komisjoni 1998. aasta teatises sätestatud põhimõtetele (2).

| (5) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1255/96 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1255/96 vastavalt muuta.

| (6) | Kuna käesolevas määruses sätestatud peatamised peavad jõustuma 1. juulil 2009, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast ning see peaks jõustuma viivitamata. CN- ja TARIC-koodi 9001900060 alla kuuluvate toodete uut kirjeldust tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2009, |
| --- | --- |

(6)

Kuna käesolevas määruses sätestatud peatamised peavad jõustuma 1. juulil 2009, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast ning see peaks jõustuma viivitamata. CN- ja TARIC-koodi 9001900060 alla kuuluvate toodete uut kirjeldust tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2009,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1255/96 lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | lisatakse käesoleva määruse I lisas loetletud toodete read; |
| --- | --- |

1)

lisatakse käesoleva määruse I lisas loetletud toodete read;

| 2) | jäetakse välja nende toodete read, mille CN- ja TARIC-koodid on sätestatud käesoleva määruse II lisas. |
| --- | --- |

2)

jäetakse välja nende toodete read, mille CN- ja TARIC-koodid on sätestatud käesoleva määruse II lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Määrust kohaldatakse alates 1. juulist 2009. Siiski kohaldatakse seda käesoleva määruse I lisas esitatud CN- ja TARIC-koodi 9001900060 alla kuuluvate toodete kirjeldusele alates 1. jaanuarist 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 25. juuni 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

L. MIKO

---

(1)  EÜT L 158, 29.6.1996, lk 1.

1

(2)  EÜT C 128, 25.4.1998, lk 2.

2

---

I LISA

Artikli 1 lõikes 1 osutatud tooted

| CN-kood | TARIC | Kauba kirjeldus | Ühepoolse tollimaksu määr | Kehtivusperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (2) ex 1511 90 19 | 10 | Palmi-, kookospähkli- (kopra-) ja palmituumaõli valmistamiseks: | 0 % | 1.7.2009-31.12.2013 |
| (2) ex 1511 90 91 | 10 | — | alamrubriigi 3823 19 10 tööstuslikud monokarboksüülrasvhapped, |

CN-kood

TARIC

Kauba kirjeldus

Ühepoolse tollimaksu määr

Kehtivusperiood

(2) ex 1511 90 19

10

Palmi-, kookospähkli- (kopra-) ja palmituumaõli valmistamiseks:

0 %

1.7.2009-31.12.2013

(2) ex 1511 90 91

10

—

alamrubriigi 3823 19 10 tööstuslikud monokarboksüülrasvhapped,

(2) ex 1513 11 10

10

| — | rubriigi 2915 või 2916 rasvhapete metüülestrid, |
| --- | --- |

—

rubriigi 2915 või 2916 rasvhapete metüülestrid,

(2) ex 1513 19 30

10

| — | alamrubriikide 2905 17, 2905 19 ja 3823 70 rasvalkoholid kosmeetikatoodete, pesemisvahendite või farmaatsiatoodete valmistamiseks, |
| --- | --- |

—

alamrubriikide 2905 17, 2905 19 ja 3823 70 rasvalkoholid kosmeetikatoodete, pesemisvahendite või farmaatsiatoodete valmistamiseks,

(2) ex 1513 21 10

10

| — | alamrubriigi 2905 16 rasvalkoholid, puhtad või segatud, kosmeetikatoodete, pesemisvahendite või farmaatsiatoodete valmistamiseks, |
| --- | --- |

—

alamrubriigi 2905 16 rasvalkoholid, puhtad või segatud, kosmeetikatoodete, pesemisvahendite või farmaatsiatoodete valmistamiseks,

(2) ex 1513 29 30

10

| — | alamrubriigi 3823 11 00 stearhape või |
| --- | --- |

—

alamrubriigi 3823 11 00 stearhape või

| — | rubriigi 3401 kaubad |
| --- | --- |

—

rubriigi 3401 kaubad

(1)

ex 1518 00 99

10

Jojoobiõli, hüdrogeenitud ja tekstuuritud

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 2804 50 90

10

Telluur puhtusastmega 99,99 kuni 99,999 massiprotsenti

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 2827 39 85

30

Mangaandikloriid

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 2903 39 90

75

Trans-1,3,3,3-tetrafluoroprop-1-een

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 2903 69 90

50

Fluorobenseen

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 2903 69 90

60

α-Kloro(etüül)tolueenid

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 2904 90 40

10

Trikloronitrometaan alamrubriigi 3808 92 kaupade valmistamiseks (1)

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 2909 19 90

60

1-metoksüheptafluoropropaan

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 2921 19 85

60

Tetrakis(etüülmetüülamino)tsirkoonium (IV)

0 %

1.7.2009-31.12.2013

(2) ex 2921 51 19

20

Tolueendiamiin (TDA), mis sisaldab vähemalt 78 massiprotsenti, kuid mitte rohkem kui 82 massiprotsenti metüül-m-fenüleendiamiini ja vähemalt 18 massiprotsenti, kuid mitte rohkem kui 22 massiprotsenti 2-metüül-m-fenüleendiamiini ja milles tõrva jääksisaldus on kuni 0,23 massiprotsenti

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 2922 29 00

46

p-Anisidiin-3-sulfoonhape

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 2926 90 95

35

2-Bromo-2(bromometüül)pentaandinitriil

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 2928 00 90

70

Butanoonoksiim

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 2931 00 95

20

Metüültsüklopentadienüülmangaantrikarbonüül, mis sisaldab kuni 4,9 massiprotsenti tsüklopentadienüülmangaantrikarbonüüli

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 2932 13 00

10

Tetrahüdrofurfurüülalkohol

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 2932 19 00

40

Furaan puhtusega vähemalt 99 % massist

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 2932 19 00

41

2,2-di(tetrahüdrofurüül)propaan

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 2932 99 00

35

1,2,3-tridesoksü-4,6:5,7-bis-O-[(4-propüülfenüül)metüleen]-nonitool

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 2933 49 10

20

3-hüdroksü-2-metüülkinoliin-4-karboksüülhape

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 2933 79 00

50

6-bromo-3-metüül-3H-dibens(f,ij)isokinoliin-2,7-dioon

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 2934 99 90

66

Tetrahüdrotiofeen-1,1-dioksiid

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 3207 40 80

20

Klaashelbed, pealistatud hõbedaga, keskmise läbimõõduga 40 (±10) μm

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 3208 20 10

20

Lahus kattekihtide sukeldusmeetodil pealekandmiseks, sisaldab 2–15 % fluoreeritud kõrvalahelatega akrülaat-metakrülaat-alkeensulfonaatkopolümeeri n-butanooli ja/või 4-metüül-2-pentanooli ja/või diisoamüüleetri lahuses

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 3208 90 19

50

Lahus, mis sisaldab:

| — | (65±10) % massist γ-butürolaktooni, |
| --- | --- |

—

(65±10) % massist γ-butürolaktooni,

| — | (30±10) % massist polüamiidvaiku, |
| --- | --- |

—

(30±10) % massist polüamiidvaiku,

| — | (3,5±1,5) % massist naftokinoonestri derivaati ja |
| --- | --- |

—

(3,5±1,5) % massist naftokinoonestri derivaati ja

| — | (1,5±0,5) % massist arüülränihapet |
| --- | --- |

—

(1,5±0,5) % massist arüülränihapet

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 3215 90 80

30

Trükivärv, mis sisaldab 5–10 massiprotsenti amorfset ränidioksiidi, villitud ühekordselt kasutatavatesse kassettidesse, tähistuste kandmiseks integraallülitustele (1)

0 %

1.7.2009-31.12.2013

(2) ex 3808 91 90

30

Endospoore või spoore ja valgukristalle sisaldav valmistis, mis on saadud:

| — | alamliikidest Bacillus thuringiensis Berliner subsp. aizawai ja kurstaki või |
| --- | --- |

—

alamliikidest Bacillus thuringiensis Berliner subsp. aizawai ja kurstaki või

| — | Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki või |
| --- | --- |

—

Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki või

| — | Bacillus thuringiensis subsp. israelensis |
| --- | --- |

—

Bacillus thuringiensis subsp. israelensis

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 3808 91 90

50

Spodoptera exigua nukleaarse polühedroosi viiruse (SeNPV) suspensioon vee-glütserooli segus

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 3811 19 00

10

Lahus, mille koostis on järgmine: 61–63 massiprotsenti metüültsüklopentadienüülmangaantrikarbonüüli ja aromaatseid süsivesinikke sisaldav lahusti, milles on kuni:

| — | 4,9 massiprotsenti 1,2,4-trimetüül-benseeni, |
| --- | --- |

—

4,9 massiprotsenti 1,2,4-trimetüül-benseeni,

| — | 4,9 massiprotsenti naftaleeni ja |
| --- | --- |

—

4,9 massiprotsenti naftaleeni ja

| — | 0,5 massiprotsenti 1,3,5-trimetüül-benseeni |
| --- | --- |

—

0,5 massiprotsenti 1,3,5-trimetüül-benseeni

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 3811 90 00

10

Dinonüülnaftüülsulfoonhappe sool lahusena mineraalõlis

0 %

1.7.2009-31.12.2013

(2) ex 3815 90 90

77

Katalüsaatoripulbri suspensioon vees; pulber sisaldab massi järgi:

| — | 1–3 % pallaadiumi, |
| --- | --- |

—

1–3 % pallaadiumi,

| — | 0,25–3 % pliid, |
| --- | --- |

—

0,25–3 % pliid,

| — | 0,25–0,5 % pliihüdroksiidi, |
| --- | --- |

—

0,25–0,5 % pliihüdroksiidi,

| — | 5,5–10 % alumiiniumi, |
| --- | --- |

—

5,5–10 % alumiiniumi,

| — | 4–10 % magneesiumi, |
| --- | --- |

—

4–10 % magneesiumi,

| — | 30–50 % ränidioksiidi |
| --- | --- |

—

30–50 % ränidioksiidi

0 %

1.7.2009-31.12.2013

(2) ex 3817 00 50

10

Alküülbenseenide (C14–26) segu, mis sisaldab massist:

| — | 35–60 % eikosüülbenseeni, |
| --- | --- |

—

35–60 % eikosüülbenseeni,

| — | 25–50 % dokosüülbenseeni, |
| --- | --- |

—

25–50 % dokosüülbenseeni,

| — | 5–25 % tetrakosüülbenseeni |
| --- | --- |

—

5–25 % tetrakosüülbenseeni

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 3817 00 80

20

Hargahelaga alküülbenseenide segu, mis sisaldab peamiselt dodetsüülbenseene

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 3824 90 97

15

Struktureeritud alumosilikaat-fosfaat

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 3824 90 97

16

Järgmiste ainete segu: bis{4-(3-(3-fenoksükarbonüülamino)tolüül)ureido}fenüülsulfoon, difenüültolueen-2,4-dikarbamaat ja 1-[4-(4-aminobenseensulfonüül)-fenüül]-3-(3-fenoksükarbonüülamino-tolüül)-karbamiid

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 3824 90 97

17

65–90 massiprotsenti 3-butüleen-1,2-dioolatsetaate sisaldav segu

0 %

1.7.2009-31.12.2013

(2) ex 3902 20 00

10

Polüisobutüleen, mille arvkeskmine molekulmass (Mn) on 700 kuni 800

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 3902 20 00

20

Vedel hüdrogeenitud polüisobuteen

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 3902 90 90

55

Termoplastiline elastomeer, mis on polüstüreeni, polüisobutüleeni ja polüstüreeni plokk-kopolümeer struktuuriga A-B-A, sisaldab 10–35 massiprotsenti polüstüreeni

0 %

1.7.2009-31.12.2013

(2) ex 3903 90 90

40

Stüreeni ning α-metüülstüreeni ja akrüülhappe kopolümeer arvkeskmise molekulmassiga (Mn) 500 kuni 6 000

0 %

1.7.2009-31.12.2013

(2) ex 3911 90 99

50

ex 3904 69 90

81

Polüvinülideenfluoriid pulbrina või suspensioonina vees

0 %

1.7.2009-31.12.2013

(2) ex 3905 99 90

96

Vinüülformaali polümeer grupi 39 märkuse 6 punktis b nimetatud kujul, massikeskmise molekulmassiga (Mw) 25 000 kuni 150 000, mis sisaldab:

| — | atsetüülrühmi vähemalt 9,5 %, kuid mitte üle 13 % massist vinüülatsetaadi arvestuses ja |
| --- | --- |

—

atsetüülrühmi vähemalt 9,5 %, kuid mitte üle 13 % massist vinüülatsetaadi arvestuses ja

| — | hüdroksürühmi vähemalt 5 %, kuid mitte üle 6,5 % massist vinüülalkoholi arvestuses |
| --- | --- |

—

hüdroksürühmi vähemalt 5 %, kuid mitte üle 6,5 % massist vinüülalkoholi arvestuses

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 3906 90 90

25

Veega segunematu läbipaistev vedelik, mille koostis on järgmine (massiprotsentides):

| — | 50–51 % polü(metüülmetakrülaadi) kopolümeeri; |
| --- | --- |

—

50–51 % polü(metüülmetakrülaadi) kopolümeeri;

| — | 37–39 % ksüleeni; |
| --- | --- |

—

37–39 % ksüleeni;

| — | 11–13 % n-butüülatsetaati |
| --- | --- |

—

11–13 % n-butüülatsetaati

0 %

1.7.2009-31.12.2013

(2) ex 3906 90 90

30

Stüreeni, hüdroksüetüülmetakrülaadi ja 2-etüülheksüülakrülaadi kopolümeer arvkeskmise molekulmassiga (Mn) 500 kuni 6 000

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 3906 90 90

35

1,2-etaandiooldimetakrülaadi-metüülmetakrülaadi kopolümeer, vees lahustumatu valge pulber terasuurusega kuni 18 μm

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 3906 90 90

65

Koobaltiga keemiliselt modifitseeritud polüalküülakrülaat sulamistemperatuuriga Tm = 65 oC (± 5 oC), mis on määratud dünaamilise diferentsiaalkalorimeetria (DSC) meetodil

0 %

1.7.2009-31.12.2013

(2) ex 3907 20 11

10

Polü(etüleenoksiid) arvkeskmise molekulmassiga (Mn) vähemalt 100 000

0 %

1.7.2009-31.12.2013

(2) ex 3907 20 11

20

Bis[metoksüpolü[etüleenglükool)]-maleimidopropioonamiid, keemiliselt modifitseeritud lüsiiniga, arvkeskmine molekulmass (Mn) 40 000

0 %

1.7.2009-31.12.2013

(2) ex 3907 20 11

30

Bis[metoksüpolü[etüleenglükool)], keemiliselt modifitseeritud lüsiiniga, sisaldab bis(maleiinimiid)-lõpprühmi, arvkeskmine molekulmass (Mn) 40 000

0 %

1.7.2009-31.12.2013

(2) ex 3907 20 21

20

Tetrahüdrofuraani ja tetrahüdro-3-metüülfuraani kopolümeer, mille arvkeskmine molekulmass (Mn) on 3 500 (± 100)

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 3907 20 99

50

Vinüül-silüül-lõpprühmadega perfluoropolüeeterpolümeer või kahekomponendiline segu, mis sisaldab sama tüüpi vinüül-silüül-lõpulist perfluoropolüeeterpolümeeri kui põhikomponent

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 3907 20 99

55

Metoksüpolü(etüleenglükool)propioonhappe suktsiinimidüülester arvkeskmise molekulmassiga (Mn) 5 000

0 %

1.7.2009-31.12.2013

(2) ex 3907 30 00

50

2-propeennitriil/1,3-butadieen-epoksiidi kopolümeeri vedel epoksüvaik, mis ei sisalda ühtki lahustit ning mille

| — | tsinkboraathüdraadi sisaldus ei ületa 40 protsenti mahust, |
| --- | --- |

—

tsinkboraathüdraadi sisaldus ei ületa 40 protsenti mahust,

| — | ja diantimontrioksiidi sisaldus ei ületa 5 protsenti mahust |
| --- | --- |

—

ja diantimontrioksiidi sisaldus ei ületa 5 protsenti mahust

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 3908 90 00

10

Polü(iminometüleen-1,3-fenüleenmetüleeniminoadipoüül), grupi 39 märkuse 6 punktis b nimetatud kujul

0 %

1.7.2009-31.12.2013

(2) ex 3911 10 00

81

Hüdrogeenimata süsivesinikvaik, mis on saadud C5–C10-alkeenide, tsüklopentadieeni ja ditsüklopentadieeni polümeriseerimisel ning mille puhul puhta toote värvus on Gardneri skaalal < 10 või 50 % (mahu järgi) tolueenilahuse värvus on Gardneri skaalal < 8 (määratud ASTMi meetodi D6166 järgi)

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 3911 90 19

10

Polü(oksü-1,4-fenüleensulfonüül-1,4-fenüleenoksü-4,4’-bifenüleen)

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 3913 90 00

85

Steriilne naatriumhüaluronaat

0 %

1.7.2009-31.12.2013

(2) ex 3913 90 00

92

Valk, mida on keemiliselt modifitseeritud karboksüülimise ja/või ftaalhappe lisamise teel ning mille massikeskmine molekulmass (Mw) on 100 000–300 000

0 %

1.7.2009-31.12.2013

(2) ex 3919 10 61

94

Isekleepuv kile, mis koosneb etüleeni ja vinüülatsetaadi (EVA) kopolümeerist alusest paksusega vähemalt 70 μm ja millel on vähemalt 5 μm paksune akrüülne adhesiivkiht, mõeldud pseudoketaste pinna kaitsmiseks (1)

0 %

1.7.2009-31.12.2013

(2) ex 3919 10 69

92

(2) ex 3919 90 61

93

(2) ex 3919 90 69

93

ex 3920 10 89

25

ex 3919 10 69

96

Korrapärase mustriga isekleepuv peegeldav laminaatkile, mis koosneb järgmistest osadest: akrüülpolümeerkile, seejärel mikroprismasid sisaldav polü(metüülmetakrülaat)kiht, võib sisaldada veel täiendavat polüestrikihti ja liimainet koos eemaldatava kaitsekilega

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 3919 90 69

98

(2) ex 3919 90 31

45

Läbipaistev isekleepuv polü(etüleen-tereftalaat)kile, lisandite ja vigadeta, kaetud ühelt poolt rõhutundliku akrüülliimi ja kaitsekilega ning teiselt poolt ioonipõhise orgaanilise koliiniühendi antistaatilise kihiga ja modifitseeritud pikaahelalise orgaanilise alküüliühendi tolmumatu kihiga, millele on võimalik trükkida, kogupaksusega ilma kaitsekileta 54–64 μm ning laiusega üle 1 295 mm, kuid mitte üle 1 305 mm

0 %

1.7.2009-31.12.2013

(2) ex 3919 90 61

51

Läbipaistev isekleepuv polü(etüleen)kile, lisandite ja vigadeta, kaetud ühelt poolt rõhutundliku akrüülliimiga, paksusega 60–70 μm ning laiusega üle 1 245 mm, kuid mitte üle 1 255 mm

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 3919 90 61

55

Polü(vinüülkloriid)kile paksusega 78 μm või enam, kaetud ühelt poolt akrüülitüüpi liimainekihiga, mille paksus on 8 μm või enam, ja eemaldatava kaitsekilega; polü(vinüülkloriid)kile nakkejõud on 1 764 mN/25 mm või enam ja seda kasutatakse räni lõikamisel (1)

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 3920 62 19

20

Peegeldav polüesterkile, millele on sisse pressitud püramiidimuster, mõeldud turvakleebiste ja helkurite, kaitserõivaste ja nende manuste ning kooliranitsate, -kottide vms toodete valmistamiseks (1)

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 3920 62 19

75

Läbipaistev polü(etüleentereftalaat)kile, mis on mõlemalt küljelt kaetud 7–80 nm paksuse akrüülipõhiste orgaaniliste ainete kilega, mis annavad kilele head nakkeomadused pindpinevusega 37 dyn/cm, valguse läbilaskvusega üle 93 %, hägususega alla 1,3 %, üldpaksusega 125 μm või 188 μm ja laiusega 850–1 600 mm

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 3920 62 19

77

ex 3920 91 00

95

Kolmekihiline polü(vinüülbutüraal)-koekstrusioonkile gradueeritud värvilise ribaga, sisaldab plastifikaatorina 29–31 massiprotsenti 2,2’-etüleendioksüdietüülbis(2-etüülheksanaati)

0 %

1.7.2009-31.12.2013

(2) ex 3920 99 28

40

Polümeerkile, mis sisaldab järgmisi monomeere:

| — | polü(tetrametüleeneeterglükool), |
| --- | --- |

—

polü(tetrametüleeneeterglükool),

| — | bis(4-isotsüanototsükloheksüül)metaan, |
| --- | --- |

—

bis(4-isotsüanototsükloheksüül)metaan,

| — | 1,4-butaandiool või 1,3-butaandiool, |
| --- | --- |

—

1,4-butaandiool või 1,3-butaandiool,

| — | paksusega vähemalt 0,25 mm, kuid mitte üle 5,0 mm, |
| --- | --- |

—

paksusega vähemalt 0,25 mm, kuid mitte üle 5,0 mm,

| — | mille ühel küljel on korrapärane sissepressitud muster, |
| --- | --- |

—

mille ühel küljel on korrapärane sissepressitud muster,

| — | ning kaetud adhesioonivaba kilega |
| --- | --- |

—

ning kaetud adhesioonivaba kilega

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 3921 19 00

93

Mikropoorsest polütetrafluoroetüleenist ribad lausriidest kandjal, neerudialüüsiseadmete filtrite valmistamiseks (1)

0 %

1.7.2009-31.12.2013

(2) ex 3921 90 55

20

Eelimmutatud klaaskiuga armeeritud polümeermaterjal, mis sisaldab epoksiidvaiguga segatud tsüanaatestervaiku või bismaleiinimiidtriasiinvaiku, mõõtmetega

| — | 469,9 mm (± 2 mm) × 622,3 mm (± 2 mm) või |
| --- | --- |

—

469,9 mm (± 2 mm) × 622,3 mm (± 2 mm) või

| — | 469,9 mm (± 2 mm) × 414,2 mm (± 2 mm) või |
| --- | --- |

—

469,9 mm (± 2 mm) × 414,2 mm (± 2 mm) või

| — | 546,1 mm (± 2 mm) × 622,3 mm (± 2 mm) |
| --- | --- |

—

546,1 mm (± 2 mm) × 622,3 mm (± 2 mm)

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 5603 13 10

10

Elektrit mittejuhtivad lausmaterjalid, mis koosnevad keskel asuvast polü(etüleentereftalaat)kilest, mis on mõlemalt küljelt lamineeritud ühes suunas orienteeritud polü(etüleentereftalaat)kiududega ja kaetud kõrget temperatuuri taluva elektrit mittejuhtiva polümeeriga, kaaluga 147–265 g/m2, mitteisotroopse tõmbetugevusega mõlemas suunas, kasutamiseks elektriisoleermaterjalina

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 5603 14 10

10

(2) ex 7011 20 00

Elektrilampide ja elektronkiiretorude jms avatud klaaskolvid, sh ümmarguse (klaaspirnid) ja toruja kujuga, furnituurita, nende klaasosad elektronkiiretorude tarvis

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 7019 19 10

30

Lõng joontihedusega 22 teksi (± 1,6 teksi), klaasfilamentidest nominaalläbimõõduga 7 μm, kus on ülekaalus filamendid läbimõõduga vähemalt 6,35 μm, kuid mitte üle 7,61 μm

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 7320 90 10

91

Karastatud terasest lame spiraalvedru:

| — | paksusega vähemalt 2,67 mm, kuid mitte üle 4,11 mm, |
| --- | --- |

—

paksusega vähemalt 2,67 mm, kuid mitte üle 4,11 mm,

| — | laiusega vähemalt 12,57 mm, kuid mitte üle 16,01 mm, |
| --- | --- |

—

laiusega vähemalt 12,57 mm, kuid mitte üle 16,01 mm,

| — | pöördemomendiga vähemalt 18,05 Nm, kuid mitte üle 73,5 Nm, |
| --- | --- |

—

pöördemomendiga vähemalt 18,05 Nm, kuid mitte üle 73,5 Nm,

| — | vaba oleku ja surve all nimiasendi vahelise nurgaga vähemalt 76°, kuid mitte üle 218°, |
| --- | --- |

—

vaba oleku ja surve all nimiasendi vahelise nurgaga vähemalt 76°, kuid mitte üle 218°,

sisepõlemismootorite ajamirihmade pingutite tootmiseks (1)

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 7410 11 00

10

Kuni 0,15 mm paksune vaskfoolium, mis on kaetud vaiguga, mis on halogeenivaba ning mille:

| — | lagunemistemperatuur on 350 °C või kõrgem (nagu on kindlaks määratud ASTM D 3850 meetodil) ning |
| --- | --- |

—

lagunemistemperatuur on 350 °C või kõrgem (nagu on kindlaks määratud ASTM D 3850 meetodil) ning

| — | fooliumi eraldumiseks kuluv aeg on 260 °C juures üle 40 minuti ja 288 °C juures üle 5 minuti (kindlaks määratud IPC-TM-650 meetodil) |
| --- | --- |

—

fooliumi eraldumiseks kuluv aeg on 260 °C juures üle 40 minuti ja 288 °C juures üle 5 minuti (kindlaks määratud IPC-TM-650 meetodil)

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 7410 21 00

60

(2) ex 7410 21 00

40

Lehed või tahvlid, mis:

| — | koosnevad vähemalt kesksest paberikihist või ühest kesksest mis tahes liiki kiudlausmaterjali lehest, mis on mõlemalt küljelt lamineeritud klaaskiudriidega ning immutatud epoksiidvaiguga, või |
| --- | --- |

—

koosnevad vähemalt kesksest paberikihist või ühest kesksest mis tahes liiki kiudlausmaterjali lehest, mis on mõlemalt küljelt lamineeritud klaaskiudriidega ning immutatud epoksiidvaiguga, või

| — | koosnevad mitmest paberikihist, mis on immutatud fenoolvaiguga, |
| --- | --- |

—

koosnevad mitmest paberikihist, mis on immutatud fenoolvaiguga,

ning on ühelt või mõlemalt küljelt kaetud kuni 0,15 mm paksuse vaskkilega

0 %

1.7.2009-31.12.2013

(2) ex 7410 21 00

50

Plaadid,

| — | mis koosnevad vähemalt ühest kihist epoksiidvaiguga immutatud klaaskiudkangast, |
| --- | --- |

—

mis koosnevad vähemalt ühest kihist epoksiidvaiguga immutatud klaaskiudkangast,

| — | on kaetud ühelt või mõlemalt poolt kuni 0,15 mm paksuse vaskfooliumiga ning |
| --- | --- |

—

on kaetud ühelt või mõlemalt poolt kuni 0,15 mm paksuse vaskfooliumiga ning

| — | mille dielektrilise läbitavuse konstant (DK) on alla 3,9 ja kaotegur (Df) alla 0,015 mõõtmissagedusel 10 GHz mõõdetuna IPC-TM-650 järgi |
| --- | --- |

—

mille dielektrilise läbitavuse konstant (DK) on alla 3,9 ja kaotegur (Df) alla 0,015 mõõtmissagedusel 10 GHz mõõdetuna IPC-TM-650 järgi

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 7604 21 00

10

Profiilliistud alumiiniumisulamist EN AW-6063 T5:

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 7604 29 90

30

| — | anodeeritud, |
| --- | --- |

—

anodeeritud,

| — | lakitud või lakkimata, |
| --- | --- |

—

lakitud või lakkimata,

| — | seinapaksusega 0,5 mm (± 1.2 %) kuni 0,8 mm (± 1.2 %), |
| --- | --- |

—

seinapaksusega 0,5 mm (± 1.2 %) kuni 0,8 mm (± 1.2 %),

kasutamiseks alamrubriigi 8302 kaupade valmistamisel

(1)

ex 8108 20 00

30

Titaanipulber, mis sisaldab vähemalt 90 massiprotsenti fraktsiooni, mis läbib 0,224 mm avasuurusega sõela

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 8501 10 99

80

Alalisvoolu samm-mootor,

| — | sammunurgaga 7,5° (± 0,5°), |
| --- | --- |

—

sammunurgaga 7,5° (± 0,5°),

| — | vääratusmomendiga temperatuuril 25 °C vähemalt 25 mNm, |
| --- | --- |

—

vääratusmomendiga temperatuuril 25 °C vähemalt 25 mNm,

| — | ergutussagedusega vähemalt 1 960 impulssi sekundis, |
| --- | --- |

—

ergutussagedusega vähemalt 1 960 impulssi sekundis,

| — | kahefaasilise mähisega |
| --- | --- |

—

kahefaasilise mähisega

| — | ning nimipingega vähemalt 10,5 V kuni 16,0 V |
| --- | --- |

—

ning nimipingega vähemalt 10,5 V kuni 16,0 V

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 8504 40 90

40

Staatilised muundurid, mida kasutatakse kontrollerite tootmiseks ühefaasilistele, 3 kW tarbitava võimsusega elektrimootoritel (1)

0 %

1.7.2009-31.12.2013

(2) ex 8519 81 35

10

Alusele monteerimata või ebatäielik sõlm, mis koosneb vähemalt ühest optilisest üksusest ja alalisvoolumootoritest ning juhtimisahelast, digitaal/analoogmuundajaga, kasutatakse CD-mängijate, mootorsõidukites kasutatavate raadiovastuvõtjate või raadionavigatsiooni abiseadmete valmistamiseks (1)

0 %

1.7.2009-31.12.2013

(2) ex 8522 90 80

83

Optiline Blu-ray-lugemispea optiliste signaalide taasesitamiseks DVD-kettalt või salvestamiseks DVD-kettale ning CD- ja Blu-ray-ketaste optiliste signaalide taasesitamiseks, mis sisaldab vähemalt järgmist:

| — | eri lainepikkusega kolme tüüpi laserdioodid, |
| --- | --- |

—

eri lainepikkusega kolme tüüpi laserdioodid,

| — | laserkettaseadme integraallülitus, |
| --- | --- |

—

laserkettaseadme integraallülitus,

| — | fotodetektori integraallülitus, |
| --- | --- |

—

fotodetektori integraallülitus,

| — | esipaneelmonitori integraallülitus ja aktivaator, |
| --- | --- |

—

esipaneelmonitori integraallülitus ja aktivaator,

ette nähtud rubriiki 8521 kuuluvate toodete valmistamiseks (1)

0 %

1.7.2009-31.12.2013

(2) ex 8522 90 80

84

Blu-ray kettaajam või -seade, salvestamisfunktsiooniga või ilma, Blu-ray- ja DVD-ketastelt optiliste signaalide taasesitamiseks või nendele ketastele salvestamiseks ning CD-ketastelt optiliste signaalide taasesitamiseks, mis sisaldab vähemalt järgmist:

| — | optiline lugemispea kolme tüüpi laseriga, |
| --- | --- |

—

optiline lugemispea kolme tüüpi laseriga,

| — | spindelmootor, |
| --- | --- |

—

spindelmootor,

| — | samm-mootor, |
| --- | --- |

—

samm-mootor,

| — | võib sisaldada ka trükiplaadile monteeritud integraallülitust ajami juhtimiseks, mootoriajami integraallülitust ja mälu, |
| --- | --- |

—

võib sisaldada ka trükiplaadile monteeritud integraallülitust ajami juhtimiseks, mootoriajami integraallülitust ja mälu,

ette nähtud rubriiki 8521 kuuluvate toodete valmistamiseks (1)

0 %

1.7.2009-31.12.2013

(2) ex 8525 80 19

30

Kompaktne šassiitüüpi sisetelevisioonikaamera (CCTV), kaaluga kuni 250 g, võib olla korpuses mõõtmetega kuni 50 mm × 60 mm × 89,5 mm, millel on ühesensoriline laengsidestusseadis (CCD) ning milles on kasulikke piksleid kuni 440 000, kasutatakse CCTV valvesüsteemides (1)

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 8540 91 00

40

Hälvitussüsteem elektronkiiretorudele

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 8540 91 00

50

Metallist anoodnupp elektrilise kontakti võimaldamiseks anoodiga värvikineskoobis

0 %

1.7.2009-31.12.2013

(2) ex 8543 70 90

90

Kütuseelementide moodul, mis sisaldab vähemalt polümeerelektrolüütmembraan-kütuseelemente sisseehitatud jahutussüsteemiga korpuses, autode jõusüsteemide valmistamiseks (1)

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 8544 42 90

10

Andmeedastuskaabel, mis on võimeline edastama bitikiirusega vähemalt 600 Mbit/s,

| — | pingele 1,25 V (± 0,25 V) |
| --- | --- |

—

pingele 1,25 V (± 0,25 V)

| — | mõlemas otsas pistikud, millest vähemalt ühes on klemmid sammuga 0,5 mm, |
| --- | --- |

—

mõlemas otsas pistikud, millest vähemalt ühes on klemmid sammuga 0,5 mm,

| — | väline kaitsevarjestus, |
| --- | --- |

—

väline kaitsevarjestus,

| — | vasktraatide keerdpaar näivtakistusega 100 Ω ja keerusammuga kuni 8 mm |
| --- | --- |

—

vasktraatide keerdpaar näivtakistusega 100 Ω ja keerusammuga kuni 8 mm

kasutatakse üksnes ühenduseks LCD-paneeli ja videotöötluse elektrooniliste lülituste vahel

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 8544 49 93

20

Polüetüleentereftalaadi või polüvinüülkloriidiga isoleeritud elastne kaabel

| — | pingele kuni 60 V, |
| --- | --- |

—

pingele kuni 60 V,

| — | voolutugevusele kuni 1 A, |
| --- | --- |

—

voolutugevusele kuni 1 A,

| — | kuumuskindlusega kuni 105 °C, |
| --- | --- |

—

kuumuskindlusega kuni 105 °C,

| — | traatide läbimõõt on 0,05 mm (± 0,01 mm), soonte läbimõõt kuni 0,65 mm (± 0,03 mm), |
| --- | --- |

—

traatide läbimõõt on 0,05 mm (± 0,01 mm), soonte läbimõõt kuni 0,65 mm (± 0,03 mm),

| — | soontevaheline kaugus kuni 0,5 mm ja |
| --- | --- |

—

soontevaheline kaugus kuni 0,5 mm ja

| — | soonte kesktelgede vaheline kaugus kuni 1,08 mm |
| --- | --- |

—

soonte kesktelgede vaheline kaugus kuni 1,08 mm

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 9001 20 00

20

Optilised, hajutavad, peegeldavad või prismaatilised lehed ja trükkimata hajutiplaadid, polariseerivast materjalist või mitte, spetsiaalselt lõigatud

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 9001 90 00

55

ex 9001 90 00

60

Peegeldavast või hajutavast materjalist lehed rullis

0 %

1.1.2009-31.12.2013

ex 9013 20 00

10

Kõrgsagedusergastusega süsinikdioksiidlaser väljundvõimsusega 12–200 W

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 9013 20 00

20

Laserpeamoodulid, mida kasutatakse pooljuhtplaatide või -seadiste mõõtmis- või kontrollimisseadmete valmistamiseks (1)

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 9013 20 00

30

Laser, mida kasutatakse pooljuhtplaatide või -seadiste mõõtmis- või kontrollimisseadmete valmistamiseks (1)

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 9022 90 90

10

Röntgeniaparaadi paneelid (röntgenikiirte lameekraandetektorid/röntgenikiirte detektorid), mis koosnevad klaasplaadist, millel on õhekelme-transistorimaatriks, mis on kaetud amorfse räni kihiga, kaetud pinnalt tseesiumjodiid-stsintillaatorkihiga ja metalliseeritud kaitsekihiga, tööpinnaga 409,6 mm2 × 409,6 mm2ja pikslisuurusega 200 μm2 x 200 μm2

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 9405 40 39

10

Taustavalgustusmoodul pikkusega 300 mm kuni 600 mm, mis sisaldab valgusallikana kolme kuni üheksat trükkplaadile monteeritud erilist valgusdioodkiipi, mis annavad punast, rohelist ja sinist valgust lameekraanteleviisori esise ja/või taguse valgustamiseks (1)

0 %

1.7.2009-31.12.2013

ex 9405 40 39

20

Valgest silikoonist elektriline valgustusseade, mille põhilised koostisosad on järgmised:

| — | valgusdiood-maatriksmoodul mõõtmetega 38,6 mm × 20,6 mm (± 0,1 mm), milles on 128 punast ja rohelist valgusdioodkiipi, ja |
| --- | --- |

—

valgusdiood-maatriksmoodul mõõtmetega 38,6 mm × 20,6 mm (± 0,1 mm), milles on 128 punast ja rohelist valgusdioodkiipi, ja

| — | painduv trükkplaat, mis on varustatud negatiivset temperatuurikoefitsienti omava termistoriga |
| --- | --- |

—

painduv trükkplaat, mis on varustatud negatiivset temperatuurikoefitsienti omava termistoriga

0 %

1.7.2009-31.12.2013

---

(1)  Sellesse alamrubriiki klassifitseerimisel tuleb järgida asjakohastes ühenduse õigusaktides sätestatud tingimusi (vt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1) artikleid 291–300).

(2)  Muudetud positsioon.

---

II LISA

Artikli 1 lõikes 2 osutatud tooted

| CN-kood | TARIC |
| --- | --- |
| ex 0304 29 61 | 10 |
| ex 0304 99 99 | 31 |
| (1) ex 1511 90 19 | 10 |
| (1) ex 1511 90 91 | 10 |
| (1) ex 1513 11 10 | 10 |
| (1) ex 1513 19 30 | 10 |
| (1) ex 1513 21 10 | 10 |
| (1) ex 1513 29 30 | 10 |
| (1) ex 2921 51 19 | 20 |
| (1) ex 3808 91 90 | 30 |
| (1) ex 3815 90 90 | 77 |
| (1) ex 3817 00 50 | 10 |
| (1) ex 3902 20 00 | 10 |
| ex 3902 90 90 | 97 |
| (1) ex 3903 90 90 | 40 |
| (1) ex 3911 90 99 | 50 |
| ex 3903 90 90 | 85 |
| (1) ex 3905 99 90 | 96 |
| (1) ex 3906 90 90 | 30 |
| (1) ex 3907 20 11 | 10 |
| (1) ex 3907 20 11 | 20 |
| (1) ex 3907 20 11 | 30 |
| (1) ex 3907 20 21 | 20 |
| (1) ex 3907 30 00 | 50 |
| (1) ex 3911 10 00 | 81 |
| (1) ex 3913 90 00 | 92 |
| (1) ex 3913 90 00 | 98 |
| (1) ex 3919 10 61 | 94 |
| (1) ex 3919 10 69 | 92 |
| (1) ex 3919 90 61 | 93 |
| (1) ex 3919 90 69 | 93 |
| (1) ex 3919 90 31 | 45 |
| (1) ex 3919 90 61 | 51 |
| (1) ex 3920 99 28 | 40 |
| (1) ex 3921 90 55 | 20 |
| (1) ex 7011 20 00 | 20 |
| (1) ex 7011 20 00 | 50 |
| (1) ex 7409 19 00 | 20 |
| (1) ex 7410 21 00 | 50 |
| (1) ex 7410 21 00 | 40 |
| ex 7410 21 00 | 70 |
| ex 7606 12 91 | 20 |
| ex 7606 12 93 | 20 |
| (1) ex 8519 81 35 | 10 |
| (1) ex 8522 90 80 | 83 |
| (1) ex 8522 90 80 | 84 |
| (1) ex 8525 80 19 | 30 |
| (1) ex 8543 70 90 | 90 |
| (1) ex 9001 90 00 | 60 |

CN-kood

TARIC

ex 0304 29 61

10

ex 0304 99 99

31

(1) ex 1511 90 19

10

(1) ex 1511 90 91

10

(1) ex 1513 11 10

10

(1) ex 1513 19 30

10

(1) ex 1513 21 10

10

(1) ex 1513 29 30

10

(1) ex 2921 51 19

20

(1) ex 3808 91 90

30

(1) ex 3815 90 90

77

(1) ex 3817 00 50

10

(1) ex 3902 20 00

10

ex 3902 90 90

97

(1) ex 3903 90 90

40

(1) ex 3911 90 99

50

ex 3903 90 90

85

(1) ex 3905 99 90

96

(1) ex 3906 90 90

30

(1) ex 3907 20 11

10

(1) ex 3907 20 11

20

(1) ex 3907 20 11

30

(1) ex 3907 20 21

20

(1) ex 3907 30 00

50

(1) ex 3911 10 00

81

(1) ex 3913 90 00

92

(1) ex 3913 90 00

98

(1) ex 3919 10 61

94

(1) ex 3919 10 69

92

(1) ex 3919 90 61

93

(1) ex 3919 90 69

93

(1) ex 3919 90 31

45

(1) ex 3919 90 61

51

(1) ex 3920 99 28

40

(1) ex 3921 90 55

20

(1) ex 7011 20 00

20

(1) ex 7011 20 00

50

(1) ex 7409 19 00

20

(1) ex 7410 21 00

50

(1) ex 7410 21 00

40

ex 7410 21 00

70

ex 7606 12 91

20

ex 7606 12 93

20

(1) ex 8519 81 35

10

(1) ex 8522 90 80

83

(1) ex 8522 90 80

84

(1) ex 8525 80 19

30

(1) ex 8543 70 90

90

(1) ex 9001 90 00

60

---

(1)  Muudetud positsioon.

---

| 30.6.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 565/2009,

29. juuni 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 30. juunil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuni 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 46,5 |
| MK | 25,6 |
| TR | 51,5 |
| ZZ | 41,2 |
| 0707 00 05 | MK | 27,4 |
| TR | 106,3 |
| ZZ | 66,9 |
| 0709 90 70 | TR | 107,7 |
| ZZ | 107,7 |
| 0805 50 10 | AR | 52,4 |
| TR | 64,0 |
| ZA | 65,3 |
| ZZ | 60,6 |
| 0808 10 80 | AR | 81,4 |
| BR | 72,8 |
| CL | 77,4 |
| CN | 102,4 |
| NZ | 109,8 |
| US | 147,3 |
| UY | 55,1 |
| ZA | 86,2 |
| ZZ | 91,6 |
| 0809 10 00 | TR | 229,1 |
| US | 172,2 |
| ZZ | 200,7 |
| 0809 20 95 | SY | 197,7 |
| TR | 323,5 |
| US | 377,7 |
| ZZ | 299,6 |
| 0809 30 | TR | 104,9 |
| US | 175,8 |
| ZZ | 140,4 |
| 0809 40 05 | US | 196,2 |
| ZZ | 196,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

46,5

MK

25,6

TR

51,5

ZZ

41,2

0707 00 05

MK

27,4

TR

106,3

ZZ

66,9

0709 90 70

TR

107,7

ZZ

107,7

0805 50 10

AR

52,4

TR

64,0

ZA

65,3

ZZ

60,6

0808 10 80

AR

81,4

BR

72,8

CL

77,4

CN

102,4

NZ

109,8

US

147,3

UY

55,1

ZA

86,2

ZZ

91,6

0809 10 00

TR

229,1

US

172,2

ZZ

200,7

0809 20 95

SY

197,7

TR

323,5

US

377,7

ZZ

299,6

0809 30

TR

104,9

US

175,8

ZZ

140,4

0809 40 05

US

196,2

ZZ

196,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 30.6.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 566/2009,

29. juuni 2009,

millega registreeritakse teatav nimetus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris (Melton Mowbray Pork Pie (KGT))

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikega 2 ja vastavalt kõnealuse määruse artikli 17 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Ühendkuningriigi taotlus registreerida nimetus „Melton Mowbray Pork Pie” (2). |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikega 2 ja vastavalt kõnealuse määruse artikli 17 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Ühendkuningriigi taotlus registreerida nimetus „Melton Mowbray Pork Pie” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida. |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 13 lõike 3 teise lõiguga võib üleminekuperioodi kehtestada ettevõtetele, mis on asutatud liikmesriigis, kus geograafiline piirkond asub, tingimusel et nimetatud ettevõtted on viie aasta jooksul enne kõnealuse määruse artikli 6 lõikes 2 sätestatud teate avaldamise kuupäeva vastavaid nimetusi pidevalt kasutades kõnealuseid tooteid õiguspäraselt turustanud ning et see asjaolu märgiti ära kõnealuse määruse artikli 5 lõike 5 esimeses ja teises lõigus sätestatud siseriikliku vastuväidete esitamise menetluse käigus. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 13 lõike 3 teise lõiguga võib üleminekuperioodi kehtestada ettevõtetele, mis on asutatud liikmesriigis, kus geograafiline piirkond asub, tingimusel et nimetatud ettevõtted on viie aasta jooksul enne kõnealuse määruse artikli 6 lõikes 2 sätestatud teate avaldamise kuupäeva vastavaid nimetusi pidevalt kasutades kõnealuseid tooteid õiguspäraselt turustanud ning et see asjaolu märgiti ära kõnealuse määruse artikli 5 lõike 5 esimeses ja teises lõigus sätestatud siseriikliku vastuväidete esitamise menetluse käigus.

| (4) | 6. aprillil 2009 sai komisjon kirja, milles Ühendkuningriigi asutused kinnitasid, et selle territooriumil asutatud ettevõtted Pork Farms Ltd, Stobarts Ltd ja Kerry Foods Ltd vastavad määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 13 lõike 3 teise lõiguga ette nähtud tingimustele. |
| --- | --- |

(4)

6. aprillil 2009 sai komisjon kirja, milles Ühendkuningriigi asutused kinnitasid, et selle territooriumil asutatud ettevõtted Pork Farms Ltd, Stobarts Ltd ja Kerry Foods Ltd vastavad määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 13 lõike 3 teise lõiguga ette nähtud tingimustele.

| (5) | Kõnealustel ettevõtetel tuleks seepärast lubada jätkata nimetuse „Melton Mowbray Pork Pie” kasutamist viieaastase üleminekuperioodi jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast, |
| --- | --- |

(5)

Kõnealustel ettevõtetel tuleks seepärast lubada jätkata nimetuse „Melton Mowbray Pork Pie” kasutamist viieaastase üleminekuperioodi jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Registreeritakse käesoleva määruse lisas esitatud nimetus.

Ettevõtted Pork Farms Ltd, Stobarts Ltd ja Kerry Foods Ltd võivad jätkata kõnealuse nimetuse kasutamist viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuni 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 85, 4.4.2008, lk 17.

2

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.2.   Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

ÜHENDKUNINGRIIK

Melton Mowbray Pork Pie (KGT)

---

| 30.6.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 567/2009,

29. juuni 2009,

millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste registrisse nimetus (Pierekaczewnik (GTE))

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 509/2006 põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 8 lõike 2 esimesele lõigule ja kohaldades nimetatud määruse artikli 19 lõiget 3 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Poola taotlus registreerida nimetus Pierekaczewnik (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 8 lõike 2 esimesele lõigule ja kohaldades nimetatud määruse artikli 19 lõiget 3 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Poola taotlus registreerida nimetus Pierekaczewnik (2).

| (2) | Kuna määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 9 kohaselt ei ole komisjonile esitatud ühtegi vastuväidet, tuleb kõnealune nimetus registreerida. |
| --- | --- |

(2)

Kuna määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 9 kohaselt ei ole komisjonile esitatud ühtegi vastuväidet, tuleb kõnealune nimetus registreerida.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõikega 2 ette nähtud kaitset ei taotletud, |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõikega 2 ette nähtud kaitset ei taotletud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuni 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 1.

1

(2)  ELT C 269, 24.10.2008, lk 11.

2

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 509/2006 I lisas osutatud toit

Klass 2.3.   Kondiitri- ja leivatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised ja muud pagaritooted

POOLA

Pierekaczewnik (GTE)

---

DIREKTIIVID

| 30.6.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/24

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/52/EÜ,

18. juuni 2009,

millega sätestatakse ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele kohaldatavate karistuste ja meetmete miinimumnõuded

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 63 lõike 3 punkti b,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, (2)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu kohtumisel 14. ja 15. detsembril 2006 lepiti kokku selles, et tuleks tihendada liikmesriikidevahelist koostööd võitluses ebaseadusliku sisserände vastu ja eelkõige selles, et ebaseadusliku töötamise vastu võitlemise meetmeid tuleks liikmesriikide ja ELi tasandil intensiivistada. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kohtumisel 14. ja 15. detsembril 2006 lepiti kokku selles, et tuleks tihendada liikmesriikidevahelist koostööd võitluses ebaseadusliku sisserände vastu ja eelkõige selles, et ebaseadusliku töötamise vastu võitlemise meetmeid tuleks liikmesriikide ja ELi tasandil intensiivistada.

| (2) | Põhiline tegur, mis meelitab ebaseaduslikke sisserändajaid ELi, on võimalus saada ELis tööd ilma nõutava õigusliku seisundita. Ebaseadusliku sisserände ja riigis viibimise vastane tegevus peaks seetõttu hõlmama selle teguri vastaseid meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Põhiline tegur, mis meelitab ebaseaduslikke sisserändajaid ELi, on võimalus saada ELis tööd ilma nõutava õigusliku seisundita. Ebaseadusliku sisserände ja riigis viibimise vastane tegevus peaks seetõttu hõlmama selle teguri vastaseid meetmeid.

| (3) | Kõnealuste meetmete keskmes peaks olema üldine keeld võtta tööle kolmandate riikide kodanikke, kellel puudub õigus elada ELis, ja karistused tööandjate suhtes, kes seda keeldu rikuvad. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuste meetmete keskmes peaks olema üldine keeld võtta tööle kolmandate riikide kodanikke, kellel puudub õigus elada ELis, ja karistused tööandjate suhtes, kes seda keeldu rikuvad.

| (4) | Kuna käesoleva direktiiviga nähakse ette miinimumnõuded, peaks liikmesriikidele jääma õigus kehtestada või säilitada tööandjatele rangemaid karistusi, meetmeid ja kohustusi. |
| --- | --- |

(4)

Kuna käesoleva direktiiviga nähakse ette miinimumnõuded, peaks liikmesriikidele jääma õigus kehtestada või säilitada tööandjatele rangemaid karistusi, meetmeid ja kohustusi.

| (5) | Käesolevat direktiivi ei tuleks kohaldada kolmandate riikide kodanike suhtes, kes viibivad liikmesriigis seaduslikult, olenemata sellest, kas neil on lubatud liikmesriigi territooriumil töötada. Veelgi enam, selle kohaldamisalast peaksid välja jääma isikud, kes omavad ühenduse vaba liikumise õigust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) (4) artikli 2 lõikele 5. Selle kohaldamisalast peaksid välja jääma ka kolmandate riikide kodanikud, kelle olukorra puhul kohaldatakse ühenduse õigust, näiteks isikud, kes töötavad seaduslikult liikmesriigis ja kes on lähetatud teenuseosutaja poolt teise liikmesriiki teenuste osutamiseks. Käesolev direktiiv ei tohiks piirata selliste siseriiklike õigusaktide kohaldamist, millega keelatakse selliste kolmandate riikide kodanike töötamine, kes viibivad riigis seaduslikult, kuid töötavad, rikkudes seeläbi oma residendi staatust. |
| --- | --- |

(5)

Käesolevat direktiivi ei tuleks kohaldada kolmandate riikide kodanike suhtes, kes viibivad liikmesriigis seaduslikult, olenemata sellest, kas neil on lubatud liikmesriigi territooriumil töötada. Veelgi enam, selle kohaldamisalast peaksid välja jääma isikud, kes omavad ühenduse vaba liikumise õigust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) (4) artikli 2 lõikele 5. Selle kohaldamisalast peaksid välja jääma ka kolmandate riikide kodanikud, kelle olukorra puhul kohaldatakse ühenduse õigust, näiteks isikud, kes töötavad seaduslikult liikmesriigis ja kes on lähetatud teenuseosutaja poolt teise liikmesriiki teenuste osutamiseks. Käesolev direktiiv ei tohiks piirata selliste siseriiklike õigusaktide kohaldamist, millega keelatakse selliste kolmandate riikide kodanike töötamine, kes viibivad riigis seaduslikult, kuid töötavad, rikkudes seeläbi oma residendi staatust.

| (6) | Käesoleva direktiivi kohaldamiseks tuleks määratleda teatud mõisted ning neid mõisteid võib kasutada ainult käesoleva direktiivi kohaldamisel. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva direktiivi kohaldamiseks tuleks määratleda teatud mõisted ning neid mõisteid võib kasutada ainult käesoleva direktiivi kohaldamisel.

| (7) | Töö määratlus peaks hõlmama selle koostisosi, nimelt tööandja tarbeks, tema juhtimisel ja/või järelevalve all teostatavaid tegevusi, mis on või peaksid olema tasustatavad, olenemata õiguslikust suhtest. |
| --- | --- |

(7)

Töö määratlus peaks hõlmama selle koostisosi, nimelt tööandja tarbeks, tema juhtimisel ja/või järelevalve all teostatavaid tegevusi, mis on või peaksid olema tasustatavad, olenemata õiguslikust suhtest.

| (8) | Tööandja määratlus võib hõlmata isikute ühendust, kellel on õigus teha õigustoiminguid juriidilise isiku staatust omamata. |
| --- | --- |

(8)

Tööandja määratlus võib hõlmata isikute ühendust, kellel on õigus teha õigustoiminguid juriidilise isiku staatust omamata.

| (9) | Selleks, et takistada ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike töölevõtmist, tuleks tööandjatelt nõuda, et nad kontrolliksid enne kolmandate riikide kodanike töölevõtmist, sealhulgas juhul, kui kolmanda riigi kodanik võetakse tööle eesmärgiga lähetada ta teenuste osutamiseks teise liikmesriiki, kas kolmandate riikide kodanikel on olemas kehtiv elamisluba või muu riigis viibimise luba, mis tõendab kolmanda riigi kodaniku seaduslikku viibimist liikmesriigi territooriumil. |
| --- | --- |

(9)

Selleks, et takistada ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike töölevõtmist, tuleks tööandjatelt nõuda, et nad kontrolliksid enne kolmandate riikide kodanike töölevõtmist, sealhulgas juhul, kui kolmanda riigi kodanik võetakse tööle eesmärgiga lähetada ta teenuste osutamiseks teise liikmesriiki, kas kolmandate riikide kodanikel on olemas kehtiv elamisluba või muu riigis viibimise luba, mis tõendab kolmanda riigi kodaniku seaduslikku viibimist liikmesriigi territooriumil.

| (10) | Selleks et liikmesriikidel oleks võimalik kontrollida, kas dokumendid on võltsitud, tuleks tööandjatelt nõuda, et nad teavitaksid pädevaid asutusi kolmandate riikide kodanike töölevõtmisest. Halduskoormuse vähendamiseks võivad liikmesriigid näha sellise teavitamise ette muude teavitamissüsteemide kaudu. Liikmesriikidel peaks olema võimalik otsustada lihtsustatud teavitamise korra kasuks, kui tööandja on füüsiline isik ja töötatakse tema isiklikuks tarbeks. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et liikmesriikidel oleks võimalik kontrollida, kas dokumendid on võltsitud, tuleks tööandjatelt nõuda, et nad teavitaksid pädevaid asutusi kolmandate riikide kodanike töölevõtmisest. Halduskoormuse vähendamiseks võivad liikmesriigid näha sellise teavitamise ette muude teavitamissüsteemide kaudu. Liikmesriikidel peaks olema võimalik otsustada lihtsustatud teavitamise korra kasuks, kui tööandja on füüsiline isik ja töötatakse tema isiklikuks tarbeks.

| (11) | Tööandjaid, kes on täitnud käesolevas direktiivis kehtestatud kohustused, ei tuleks vastutusele võtta ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike töölevõtmise eest, eelkõige juhul, kui pädevad asutused on hiljem tuvastanud, et töötaja esitatud dokument on võltsitud või seda on väärtarvitatud, välja arvatud juhul, kui tööandja teadis, et dokument on võltsitud. |
| --- | --- |

(11)

Tööandjaid, kes on täitnud käesolevas direktiivis kehtestatud kohustused, ei tuleks vastutusele võtta ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike töölevõtmise eest, eelkõige juhul, kui pädevad asutused on hiljem tuvastanud, et töötaja esitatud dokument on võltsitud või seda on väärtarvitatud, välja arvatud juhul, kui tööandja teadis, et dokument on võltsitud.

| (12) | Liikmesriigid peaksid selleks, et aidata tööandjaid nende kohustustuste täitmisel, tegema kõik endast oleneva elamisloa pikendamise taotluste õigeaegseks käsitlemiseks. |
| --- | --- |

(12)

Liikmesriigid peaksid selleks, et aidata tööandjaid nende kohustustuste täitmisel, tegema kõik endast oleneva elamisloa pikendamise taotluste õigeaegseks käsitlemiseks.

| (13) | Üldise keelu jõustamiseks ja rikkumiste ärahoidmiseks peaksid liikmesriigid kehtestama sobivad karistused. Need peaksid hõlmama rahatrahve ja ebaseaduslikult riigis viibiva kolmanda riigi kodaniku tagasisaatmise kulude maksmises osalemist ning kergemate rahaliste karistuste kehtestamise võimalust tööandjale, kes on füüsiline isik ja kui töötatakse tema isiklikuks tarbeks. |
| --- | --- |

(13)

Üldise keelu jõustamiseks ja rikkumiste ärahoidmiseks peaksid liikmesriigid kehtestama sobivad karistused. Need peaksid hõlmama rahatrahve ja ebaseaduslikult riigis viibiva kolmanda riigi kodaniku tagasisaatmise kulude maksmises osalemist ning kergemate rahaliste karistuste kehtestamise võimalust tööandjale, kes on füüsiline isik ja kui töötatakse tema isiklikuks tarbeks.

| (14) | Igal juhul peaks tööandjalt nõudma, et ta maksaks välja kolmandate riikide kodanikele maksmata jäänud tasu tehtud töö eest ning maksmata jäänud maksud ja sotsiaalkindlustusmaksed. Kui töötasu ei ole võimalik kindlaks määrata, tuleks eeldada, et see on vähemalt asjaomases tegevusvaldkonnas seaduse järgi kohaldatava miinimumpalga, kollektiivlepingute või kehtiva tava kohane töötasu. Ühtlasi peaks tööandjal olema kohustus katta vajaduse korral kõik kulud, mis kaasnevad ebaseaduslikult töötanud ja tagasi pöördunud või tagasi saadetud kolmanda riigi kodanikule maksmata jäänud töötasu saatmisega. Kui tööandja ei maksa maksmata jäänud töötasu, ei peaks liikmesriik olema kohustatud seda kohustust tööandja asemel täitma. |
| --- | --- |

(14)

Igal juhul peaks tööandjalt nõudma, et ta maksaks välja kolmandate riikide kodanikele maksmata jäänud tasu tehtud töö eest ning maksmata jäänud maksud ja sotsiaalkindlustusmaksed. Kui töötasu ei ole võimalik kindlaks määrata, tuleks eeldada, et see on vähemalt asjaomases tegevusvaldkonnas seaduse järgi kohaldatava miinimumpalga, kollektiivlepingute või kehtiva tava kohane töötasu. Ühtlasi peaks tööandjal olema kohustus katta vajaduse korral kõik kulud, mis kaasnevad ebaseaduslikult töötanud ja tagasi pöördunud või tagasi saadetud kolmanda riigi kodanikule maksmata jäänud töötasu saatmisega. Kui tööandja ei maksa maksmata jäänud töötasu, ei peaks liikmesriik olema kohustatud seda kohustust tööandja asemel täitma.

| (15) | Ebaseaduslikult töötavate kolmandate riikide kodanikel ei tohiks tekkida õigust siseneda tööturule, seal viibida või omada sellele juurdepääsu tulenevalt ebaseaduslikust töösuhtest või töötasu maksmisest või maksmata jäänud töötasu, sotsiaalkindlustusmaksete või maksude väljamaksmisest tööandja poolt või juriidilise isiku poolt, kes peab tööandja asemel makseid sooritama. |
| --- | --- |

(15)

Ebaseaduslikult töötavate kolmandate riikide kodanikel ei tohiks tekkida õigust siseneda tööturule, seal viibida või omada sellele juurdepääsu tulenevalt ebaseaduslikust töösuhtest või töötasu maksmisest või maksmata jäänud töötasu, sotsiaalkindlustusmaksete või maksude väljamaksmisest tööandja poolt või juriidilise isiku poolt, kes peab tööandja asemel makseid sooritama.

| (16) | Liikmesriigid peaksid tagama kaebuste esitamise võimaluse ja selliste mehhanismide olemasolu, millega tagatakse, et kolmandate riikide kodanikud saavad kätte maksmata jäänud töötasu. Liikmesriike ei tuleks kohustada kaasama neisse mehhanismidesse oma kolmandates riikides asuvaid esindusi. Liikmesriigid peaksid tõhusate kaebuste esitamise mehhanismide kehtestamise raames, ja kui nad ei ole seda veel siseriiklikes õigusaktides ette näinud, kaaluma võimalust anda pädevatele asutustele volitused algatada tööandja suhtes maksmata jäänud töötasu väljanõudmiseks menetlusi ning arvestama selle võimaluse lisandväärtust. |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriigid peaksid tagama kaebuste esitamise võimaluse ja selliste mehhanismide olemasolu, millega tagatakse, et kolmandate riikide kodanikud saavad kätte maksmata jäänud töötasu. Liikmesriike ei tuleks kohustada kaasama neisse mehhanismidesse oma kolmandates riikides asuvaid esindusi. Liikmesriigid peaksid tõhusate kaebuste esitamise mehhanismide kehtestamise raames, ja kui nad ei ole seda veel siseriiklikes õigusaktides ette näinud, kaaluma võimalust anda pädevatele asutustele volitused algatada tööandja suhtes maksmata jäänud töötasu väljanõudmiseks menetlusi ning arvestama selle võimaluse lisandväärtust.

| (17) | Lisaks sellele peaksid liikmesriigid seadusega tagama, et töösuhe kestaks vähemalt kolm kuud, et kindlustada tööandjate tõendamiskohustus vähemalt teatavaks ajavahemikuks. Töötajal peaks olema muu hulgas võimalus tõendada oma töösuhte kehtivust ja kestust. |
| --- | --- |

(17)

Lisaks sellele peaksid liikmesriigid seadusega tagama, et töösuhe kestaks vähemalt kolm kuud, et kindlustada tööandjate tõendamiskohustus vähemalt teatavaks ajavahemikuks. Töötajal peaks olema muu hulgas võimalus tõendada oma töösuhte kehtivust ja kestust.

| (18) | Liikmesriigid peaksid sätestama ka võimaluse määrata tööandjatele täiendavaid karistusi, muu hulgas mõne või kõigi riiklike hüvitiste ja toetuste, sealhulgas põllumajandustoetuste või riigiabi saamise õigusest ilmajätmine, riigihankemenetlustes osalemise õigusest ilmajätmine ning mõne või kõigi juba antud riiklike hüvitiste, toetuste või riigiabi, sealhulgas liikmesriikide hallatavate ELi rahaliste vahendite tagasinõudmine. Liikmesriikidel peaks olema võimalik otsustada, et nad ei kohalda neid täiendavaid karistusi, kui tööandja on füüsiline isik ja töötatakse tema isiklikuks tarbeks. |
| --- | --- |

(18)

Liikmesriigid peaksid sätestama ka võimaluse määrata tööandjatele täiendavaid karistusi, muu hulgas mõne või kõigi riiklike hüvitiste ja toetuste, sealhulgas põllumajandustoetuste või riigiabi saamise õigusest ilmajätmine, riigihankemenetlustes osalemise õigusest ilmajätmine ning mõne või kõigi juba antud riiklike hüvitiste, toetuste või riigiabi, sealhulgas liikmesriikide hallatavate ELi rahaliste vahendite tagasinõudmine. Liikmesriikidel peaks olema võimalik otsustada, et nad ei kohalda neid täiendavaid karistusi, kui tööandja on füüsiline isik ja töötatakse tema isiklikuks tarbeks.

| (19) | Käesolev direktiiv ja eelkõige selle artiklid 7, 10 ja 12 ei tohiks piirata nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (5) kohaldamist. |
| --- | --- |

(19)

Käesolev direktiiv ja eelkõige selle artiklid 7, 10 ja 12 ei tohiks piirata nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (5) kohaldamist.

| (20) | Arvestades alltöövõtu suurt levikut teatavates valdkondades, kus kõnealune probleem esineb, on vaja tagada, et vähemalt töövõtjat, kelle tööandja on vahetu alltöövõtja, võib kohustada kandma lisaks tööandjale või tema asemel rahalisi karistusi. Erijuhtudel tuleks ka teisi alltöövõtjaid kohustada lisaks ebaseaduslikult riigis viibivaid kolmandate riikide kodanikke tööle võtvale tööandjale või tema asemel rahalisi karistusi kandma. Käesoleva direktiivi vastutust käsitlevate sätetega hõlmatud saadaolev töötasu peaks hõlmama ka sissemakseid seaduste või kollektiivlepingutega reguleeritavatesse riiklikesse puhkuse- ja sotsiaalkassadesse. |
| --- | --- |

(20)

Arvestades alltöövõtu suurt levikut teatavates valdkondades, kus kõnealune probleem esineb, on vaja tagada, et vähemalt töövõtjat, kelle tööandja on vahetu alltöövõtja, võib kohustada kandma lisaks tööandjale või tema asemel rahalisi karistusi. Erijuhtudel tuleks ka teisi alltöövõtjaid kohustada lisaks ebaseaduslikult riigis viibivaid kolmandate riikide kodanikke tööle võtvale tööandjale või tema asemel rahalisi karistusi kandma. Käesoleva direktiivi vastutust käsitlevate sätetega hõlmatud saadaolev töötasu peaks hõlmama ka sissemakseid seaduste või kollektiivlepingutega reguleeritavatesse riiklikesse puhkuse- ja sotsiaalkassadesse.

| (21) | Kogemuste põhjal on näha, et olemasolevad karistussüsteemid ei ole piisavad, et saavutada ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike töölevõtmise keelu täielik järgmine. Üks põhjus on see, et halduskaristustest üksi tõenäoliselt ei piisa teatavate vastutustundetute tööandjate heidutamiseks. Keelu järgimist on võimalik tõhustada ja seda tuleks teha kriminaalkaristuste kohaldamise kaudu. |
| --- | --- |

(21)

Kogemuste põhjal on näha, et olemasolevad karistussüsteemid ei ole piisavad, et saavutada ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike töölevõtmise keelu täielik järgmine. Üks põhjus on see, et halduskaristustest üksi tõenäoliselt ei piisa teatavate vastutustundetute tööandjate heidutamiseks. Keelu järgimist on võimalik tõhustada ja seda tuleks teha kriminaalkaristuste kohaldamise kaudu.

| (22) | Üldise keelu täieliku tõhususe tagamiseks on seetõttu eelkõige vaja karmimaid karistusi selliste tõsiste juhtumite puhul nagu korduvad rikkumised, märkimisväärse arvu kolmandate riikide kodanike ebaseaduslik töölevõtmine, eriti orjastavad töötingimused, mille puhul tööandja teab, et töötaja on inimkaubanduse ohver, ning kui tegemist on alaealise ebaseadusliku töötamisega. Käesoleva direktiiviga kohustatakse liikmesriike lisama oma siseriiklikusse õigusesse selliste tõsiste rikkumiste eest kriminaalkaristused. Direktiiviga ei kehtestata kohustusi seoses selliste karistuste ega muude olemasolevate õiguskaitsesüsteemide rakendamisega üksikjuhtumite puhul. |
| --- | --- |

(22)

Üldise keelu täieliku tõhususe tagamiseks on seetõttu eelkõige vaja karmimaid karistusi selliste tõsiste juhtumite puhul nagu korduvad rikkumised, märkimisväärse arvu kolmandate riikide kodanike ebaseaduslik töölevõtmine, eriti orjastavad töötingimused, mille puhul tööandja teab, et töötaja on inimkaubanduse ohver, ning kui tegemist on alaealise ebaseadusliku töötamisega. Käesoleva direktiiviga kohustatakse liikmesriike lisama oma siseriiklikusse õigusesse selliste tõsiste rikkumiste eest kriminaalkaristused. Direktiiviga ei kehtestata kohustusi seoses selliste karistuste ega muude olemasolevate õiguskaitsesüsteemide rakendamisega üksikjuhtumite puhul.

| (23) | Käesoleva direktiivi kohaselt tõsisteks juhtumiteks peetavaid rikkumisi tuleks pidada kuriteoks kogu ühenduse piires, kui rikkumine on tahtlik. Käesoleva direktiivi kuritegu käsitlevad sätted ei tohiks piirata nõukogu 19. juuli 2002. aasta raamotsuse 2002/629/JSK (inimkaubanduse vastu võitlemise kohta) (6) kohaldamist. |
| --- | --- |

(23)

Käesoleva direktiivi kohaselt tõsisteks juhtumiteks peetavaid rikkumisi tuleks pidada kuriteoks kogu ühenduse piires, kui rikkumine on tahtlik. Käesoleva direktiivi kuritegu käsitlevad sätted ei tohiks piirata nõukogu 19. juuli 2002. aasta raamotsuse 2002/629/JSK (inimkaubanduse vastu võitlemise kohta) (6) kohaldamist.

| (24) | Kuriteo eest tuleks karistada tõhusa, proportsionaalse ja hoiatava kriminaalkaristusega. Kohustus tagada käesoleva direktiivi raames tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad kriminaalkaristused ei mõjuta liikmesriigi kriminaalõiguse ja kriminaalkohtusüsteemi sisekorralduse kohaldamist. |
| --- | --- |

(24)

Kuriteo eest tuleks karistada tõhusa, proportsionaalse ja hoiatava kriminaalkaristusega. Kohustus tagada käesoleva direktiivi raames tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad kriminaalkaristused ei mõjuta liikmesriigi kriminaalõiguse ja kriminaalkohtusüsteemi sisekorralduse kohaldamist.

| (25) | Käesolevas direktiivis osutatud kuritegude eest võib vastutusele võtta ka juriidilisi isikuid, sest paljud tööandjad on juriidilised isikud. Käesoleva direktiivi sätted ei sisalda liikmesriikide kohustust näha ette juriidiliste isikute kriminaalvastutusele võtmine. |
| --- | --- |

(25)

Käesolevas direktiivis osutatud kuritegude eest võib vastutusele võtta ka juriidilisi isikuid, sest paljud tööandjad on juriidilised isikud. Käesoleva direktiivi sätted ei sisalda liikmesriikide kohustust näha ette juriidiliste isikute kriminaalvastutusele võtmine.

| (26) | Käesoleva direktiivi jõustamise hõlbustamiseks tuleks luua tõhusad kaebuste esitamise mehhanismid, mille kaudu asjaomastel kolmandate riikide kodanikel oleks võimalik esitada kaebus kas otse või selleks määratud kolmanda isiku (näiteks ametiühingud või muud assotsiatsioonid) kaudu. Kaebuste esitamisel antava abi puhul tuleks selleks määratud kolmandaid isikuid kaitsta võimalike karistuste eest, mida võidakse määrata vastavalt eeskirjadele, mille kohaselt on keelatud riigis ebaseaduslikule elamisele kaasaaitamine. |
| --- | --- |

(26)

Käesoleva direktiivi jõustamise hõlbustamiseks tuleks luua tõhusad kaebuste esitamise mehhanismid, mille kaudu asjaomastel kolmandate riikide kodanikel oleks võimalik esitada kaebus kas otse või selleks määratud kolmanda isiku (näiteks ametiühingud või muud assotsiatsioonid) kaudu. Kaebuste esitamisel antava abi puhul tuleks selleks määratud kolmandaid isikuid kaitsta võimalike karistuste eest, mida võidakse määrata vastavalt eeskirjadele, mille kohaselt on keelatud riigis ebaseaduslikule elamisele kaasaaitamine.

| (27) | Kaebuste esitamise mehhanismide täienduseks peaks liikmesriikidel olema võimalik anda nendele kolmandate riikide kodanikele, kes on töötanud eriti orjastavates töötingimustes või kes olid ebaseaduslikult tööle võetud alaealised ja kes on teinud koostööd oma tööandja vastu algatatud kriminaalmenetluses, ajutine elamisluba, mille kehtivus oleks seotud asjaomaste riiklike menetluste kestusega. Kõnealuseid lubasid tuleks anda tingimustel, mis on võrreldavad nende kolmandate riikide kodanikele kohaldatavate tingimustega, kellele laieneb nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/81/EÜ (elamisloa väljaandmise kohta pädevate asutustega koostööd tegevatele kolmandate riikide kodanikele, kes on inimkaubanduse ohvrid või kelle ebaseaduslikule sisserändele on kaasa aidatud). (7) |
| --- | --- |

(27)

Kaebuste esitamise mehhanismide täienduseks peaks liikmesriikidel olema võimalik anda nendele kolmandate riikide kodanikele, kes on töötanud eriti orjastavates töötingimustes või kes olid ebaseaduslikult tööle võetud alaealised ja kes on teinud koostööd oma tööandja vastu algatatud kriminaalmenetluses, ajutine elamisluba, mille kehtivus oleks seotud asjaomaste riiklike menetluste kestusega. Kõnealuseid lubasid tuleks anda tingimustel, mis on võrreldavad nende kolmandate riikide kodanikele kohaldatavate tingimustega, kellele laieneb nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/81/EÜ (elamisloa väljaandmise kohta pädevate asutustega koostööd tegevatele kolmandate riikide kodanikele, kes on inimkaubanduse ohvrid või kelle ebaseaduslikule sisserändele on kaasa aidatud). (7)

| (28) | Et tagada käesoleva direktiivi jõustamise rahuldav tase ja vähendada võimalikult suures ulatuses jõustamisel esinevaid erinevusi liikmesriikide vahel, peaksid liikmesriigid tagama oma territooriumil tõhusate ja piisavate kontrollide läbiviimise ning edastama komisjonile andmed läbiviidud kontrollide kohta. |
| --- | --- |

(28)

Et tagada käesoleva direktiivi jõustamise rahuldav tase ja vähendada võimalikult suures ulatuses jõustamisel esinevaid erinevusi liikmesriikide vahel, peaksid liikmesriigid tagama oma territooriumil tõhusate ja piisavate kontrollide läbiviimise ning edastama komisjonile andmed läbiviidud kontrollide kohta.

| (29) | Liikmesriike tuleks innustada kehtestama igal aastal riiklikke eesmärke läbiviidavate kontrollkäikude arvu suhtes sellistes tegevusvaldkondades, kuhu ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike töötamine nende territooriumil on koondunud. |
| --- | --- |

(29)

Liikmesriike tuleks innustada kehtestama igal aastal riiklikke eesmärke läbiviidavate kontrollkäikude arvu suhtes sellistes tegevusvaldkondades, kuhu ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike töötamine nende territooriumil on koondunud.

| (30) | Käesoleva direktiivi kohaldamiseks läbiviidavate kontrollide tõhususe parandamiseks peaksid liikmesriigid tagama, et pädevatele asutustele antakse siseriiklike õigusaktidega kontrollide läbiviimiseks piisavad õigused, et käesoleva direktiivi tõhusaks rakendamiseks kogutakse ja töödeldakse teavet ebaseadusliku töötamise, sealhulgas eelnevate kontrollkäikude tulemuste kohta, ning et kontrolli tõhusaks teostamiseks on piisavalt vajalike oskuste ja kvalifikatsiooniga töötajaid. |
| --- | --- |

(30)

Käesoleva direktiivi kohaldamiseks läbiviidavate kontrollide tõhususe parandamiseks peaksid liikmesriigid tagama, et pädevatele asutustele antakse siseriiklike õigusaktidega kontrollide läbiviimiseks piisavad õigused, et käesoleva direktiivi tõhusaks rakendamiseks kogutakse ja töödeldakse teavet ebaseadusliku töötamise, sealhulgas eelnevate kontrollkäikude tulemuste kohta, ning et kontrolli tõhusaks teostamiseks on piisavalt vajalike oskuste ja kvalifikatsiooniga töötajaid.

| (31) | Liikmesriigid peaksid tagama, et käesoleva direktiivi kohaldamiseks läbiviidavad kontrollid ei mõjuta töökoha ja töötingimuste hindamiseks teostatavaid kontrollimisi ei kvantitatiivsest ega kvalitatiivsest aspektist. |
| --- | --- |

(31)

Liikmesriigid peaksid tagama, et käesoleva direktiivi kohaldamiseks läbiviidavad kontrollid ei mõjuta töökoha ja töötingimuste hindamiseks teostatavaid kontrollimisi ei kvantitatiivsest ega kvalitatiivsest aspektist.

| (32) | Kolmandate riikide kodanikest töötajate lähetamise suhtes võivad liikmesriikide ametiasutused teha koostööd ja vahetada teavet vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivile 96/71/EÜ (töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega), (8) et teha kindlaks, kas asjaomased kolmanda riigi kodanikud töötavad päritoluliikmesriigis seaduslikult. |
| --- | --- |

(32)

Kolmandate riikide kodanikest töötajate lähetamise suhtes võivad liikmesriikide ametiasutused teha koostööd ja vahetada teavet vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivile 96/71/EÜ (töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega), (8) et teha kindlaks, kas asjaomased kolmanda riigi kodanikud töötavad päritoluliikmesriigis seaduslikult.

| (33) | Käesolevat direktiivi tuleks käsitada nende meetmete täiendusena, mille eesmärk on tegeleda deklareerimata töö ja ekspluateerimise probleemidega. |
| --- | --- |

(33)

Käesolevat direktiivi tuleks käsitada nende meetmete täiendusena, mille eesmärk on tegeleda deklareerimata töö ja ekspluateerimise probleemidega.

| (34) | Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (9) punktiga 34 innustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, milles on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning need tabelid üldsusele kättesaadavaks tegema. |
| --- | --- |

(34)

Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (9) punktiga 34 innustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, milles on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning need tabelid üldsusele kättesaadavaks tegema.

| (35) | Isikuandmete töötlemine käesoleva direktiivi rakendamisel peaks toimuma kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta). (10) |
| --- | --- |

(35)

Isikuandmete töötlemine käesoleva direktiivi rakendamisel peaks toimuma kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta). (10)

| (36) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt võidelda ebaseadusliku sisserändega, vähendades töötamise mõju, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva direktiivi ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(36)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt võidelda ebaseadusliku sisserändega, vähendades töötamise mõju, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva direktiivi ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (37) | Käesoleva direktiiviga järgitakse põhiõigusi ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Eelkõige tuleks direktiivi kohaldamisel arvestada nõuetekohaselt ettevõtlusvabadust, võrdsust seaduse ees ja mittediskrimineerimise põhimõtet, õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele ning kuritegude ja karistuste seaduslikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtet kooskõlas harta artiklitega 16, 20, 21, 47 ja 49. |
| --- | --- |

(37)

Käesoleva direktiiviga järgitakse põhiõigusi ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Eelkõige tuleks direktiivi kohaldamisel arvestada nõuetekohaselt ettevõtlusvabadust, võrdsust seaduse ees ja mittediskrimineerimise põhimõtet, õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele ning kuritegude ja karistuste seaduslikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtet kooskõlas harta artiklitega 16, 20, 21, 47 ja 49.

| (38) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ja ilma, et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale need liikmesriigid käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole neile siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(38)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ja ilma, et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale need liikmesriigid käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole neile siduv ega kohaldatav.

| (39) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(39)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

Ebaseadusliku sisserändega võitlemiseks keelatakse käesoleva direktiiviga ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike töötamine. Sel eesmärgil sätestatakse direktiivis ühised miinimumnõuded karistuste ja meetmete suhtes, mida tuleb kohaldada liikmesriikides kõnealust keeldu rikkuvate tööandjate suhtes.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi erimõisteid:

a)   „kolmanda riigi kodanik”– isik, kes ei ole Euroopa Liidu kodanik asutamislepingu artikli 17 lõike 1 tähenduses ja kes ei oma ühenduse vaba liikumise õigust vastavalt Schengeni piirieeskirjade artikli 2 lõikele 5;

b)   „ebaseaduslikult riigis viibiv kolmanda riigi kodanik”– liikmesriigi territooriumil viibiv kolmanda riigi kodanik, kes ei täida või kes enam ei täida selles liikmesriigis viibimise või elamise tingimusi;

c)   „töötamine”– siseriikliku õigusega reguleeritud või kehtiva tava kohast mis tahes vormis tööd hõlmav tegevus tööandja tarbeks, tema juhtimisel ja/või järelevalve all;

d)   „ebaseaduslik töötamine”– ebaseaduslikult riigis viibiva kolmanda riigi kodaniku töötamine;

e)   „tööandja”– füüsiline või juriidiline isik, sealhulgas rendiagentuur, kelle tarbeks või kelle juhtimisel ja/või järelevalve all töötamine toimub;

f)   „alltöövõtja”– füüsiline või juriidiline isik, kellele on määratud eelnevalt sõlmitud lepingu kohustuste osaline või täielik täitmine;

g)   „juriidiline isik”– iga üksus, millel on juriidilise isiku staatus vastavalt kehtivatele siseriiklikele õigusaktidele, välja arvatud riigid ja avalik-õiguslikud organid, kes teostavad riigivõimu, ning avalik-õiguslikud rahvusvahelised organisatsioonid;

h)   „rendiagentuur”– füüsiline või juriidiline isik, kes sõlmib vastavalt siseriiklikule õigusele töölepinguid või töösuhteid renditöötajatega, et lähetada neid kasutajaettevõtjatesse, kus nad töötavad ajutiselt kasutajaettevõtja järelevalve all ja juhtimisel;

i)   „eriti orjastavad töötingimused”– töötingimused, mille puhul esineb muu hulgas soolisest või muust diskrimineerimisest tulenevalt äärmine ebaproportsionaalsus võrreldes seaduslikult töötavate töötajate töötingimustega, mis mõjutavad näiteks töötajate tervist ja ohutust ning on vastuolus inimväärikusega;

j)   „ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike töötasu”– palk või mõni muu tasumoodus kas rahas või loonusena, mida töötaja tööandjalt oma töö eest otseselt või kaudselt saab ning mis on võrdne määradega, mida oleksid saanud seaduslikus töösuhtes olevad võrdväärset tööd tegevad töötajad.

Artikkel 3

Ebaseadusliku töötamise keeld

1.   Liikmesriigid keelustavad ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike töötamise.

2.   Kõnealuse keelu rikkumise puhul kohaldatakse käesolevas direktiivis sätestatud karistusi ja meetmeid.

3.   Liikmesriik võib otsustada mitte kohaldada lõikes 1 osutatud keeldu ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike suhtes, kelle väljasaatmine on edasi lükatud ja kellel on siseriiklike õigusaktide kohaselt lubatud töötada.

Artikkel 4

Tööandjate kohustused

1.   Liikmesriigid kohustavad tööandjaid

| a) | nõudma, et kolmanda riigi kodanikul oleks ja ta esitaks enne tööleasumist tööandjale kehtiva elamisloa või muu riigis viibimise loa; |
| --- | --- |

a)

nõudma, et kolmanda riigi kodanikul oleks ja ta esitaks enne tööleasumist tööandjale kehtiva elamisloa või muu riigis viibimise loa;

| b) | säilitama vähemalt töötamise ajal elamisloast või muust riigis viibimise loast koopiat või registreerima selle sisu liikmesriikide pädevate asutuste võimalikuks kontrollimiseks; |
| --- | --- |

b)

säilitama vähemalt töötamise ajal elamisloast või muust riigis viibimise loast koopiat või registreerima selle sisu liikmesriikide pädevate asutuste võimalikuks kontrollimiseks;

| c) | teavitama liikmesriikide määratud pädevaid asutusi kolmanda riigi kodaniku tööle võtmisest liikmesriigi poolt sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

c)

teavitama liikmesriikide määratud pädevaid asutusi kolmanda riigi kodaniku tööle võtmisest liikmesriigi poolt sätestatud tähtaja jooksul.

2.   Liikmesriigid võivad näha ette lihtsustatud teavitamise korra vastavalt lõike 1 punktile c, kui tööandja on füüsiline isik ja töötatakse tema isiklikuks tarbeks.

Liikmesriigid võivad sätestada, et lõike 1 punkti c kohane teavitamine ei ole vajalik, kui töötajal on nõukogu 25. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/109/EÜ (pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta) (11) kohaselt pikaajalise elaniku staatus.

3.   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 sätestatud kohustused täitnud tööandjat ei võeta vastutusele artiklis 3 sätestatud keelu rikkumise eest, välja arvatud juhul, kui ta teadis, et kehtiva elamisloana või muu riigis viibimise loana esitatud dokument on võltsitud.

Artikkel 5

Rahalised karistused

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et artiklis 3 sätestatud keelu rikkumisel kohaldatakse tööandja suhtes tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi.

2.   Artiklis 3 sätestatud keelu rikkumise suhtes kohaldatavad karistused hõlmavad

| a) | rahalisi karistusi, mis suurenevad vastavalt ebaseaduslikult töötavate kolmanda riigi kodanike arvule, ning |
| --- | --- |

a)

rahalisi karistusi, mis suurenevad vastavalt ebaseaduslikult töötavate kolmanda riigi kodanike arvule, ning

| b) | ebaseaduslikult töötava kolmanda riigi kodaniku tagasisaatmise kulude tasumist, kui kolmanda riigi kodanik saadetakse tagasi. Liikmesriigid võivad otsustada, et punkti a kohaste rahaliste karistuste puhul kajastuvad vähemalt keskmised tagasisaatmiskulud. |
| --- | --- |

b)

ebaseaduslikult töötava kolmanda riigi kodaniku tagasisaatmise kulude tasumist, kui kolmanda riigi kodanik saadetakse tagasi. Liikmesriigid võivad otsustada, et punkti a kohaste rahaliste karistuste puhul kajastuvad vähemalt keskmised tagasisaatmiskulud.

3.   Liikmesriigid võivad kehtestada kergemad rahalised karistused, kui tööandja on füüsiline isik, kes võtab ebaseaduslikult riigis viibiva kolmanda riigi kodaniku tööle oma isiklikuks tarbeks ning kui tegemist ei ole olnud eriti orjastavate töötingimustega.

Artikkel 6

Maksmata jäänud töötasu väljamaksmine tööandjate poolt

1.   Artiklis 3 sätestatud keelu rikkumise puhul tagavad liikmesriigid, et tööandja on kohustatud maksma

| a) | kolmanda riigi kodanikule kogu maksmata jäänud töötasu. Kokkulepitud töötasu on eeldatavalt vähemalt asjaomases tegevusvaldkonnas kohaldatava miinimumpalga, kollektiivlepingute või tava kohane töötasu, välja arvatud juhul, kui tööandja või töötaja suudab tõendada muud, järgides vajaduse korral palkade suhtes kehtivaid kohustuslikke siseriiklikke nõudeid; |
| --- | --- |

a)

kolmanda riigi kodanikule kogu maksmata jäänud töötasu. Kokkulepitud töötasu on eeldatavalt vähemalt asjaomases tegevusvaldkonnas kohaldatava miinimumpalga, kollektiivlepingute või tava kohane töötasu, välja arvatud juhul, kui tööandja või töötaja suudab tõendada muud, järgides vajaduse korral palkade suhtes kehtivaid kohustuslikke siseriiklikke nõudeid;

| b) | maksude ja sotsiaalkindlustusmaksetega võrdse summa, mille tööandja oleks tasunud, kui kolmanda riigi kodanik oleks töötanud seaduslikult, sealhulgas hilinemisest tingitud karistusmaksed ja asjaomased haldustrahvid; |
| --- | --- |

b)

maksude ja sotsiaalkindlustusmaksetega võrdse summa, mille tööandja oleks tasunud, kui kolmanda riigi kodanik oleks töötanud seaduslikult, sealhulgas hilinemisest tingitud karistusmaksed ja asjaomased haldustrahvid;

| c) | vajaduse korral kõik kulud, mis kaasnevad tagasi pöördunud või tagasi saadetud kolmanda riigi kodanikule maksmata jäänud töötasu saatmisega. |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral kõik kulud, mis kaasnevad tagasi pöördunud või tagasi saadetud kolmanda riigi kodanikule maksmata jäänud töötasu saatmisega.

2.   Lõike 1 punktide a ja c kohaldamiseks tõhusate menetluste kättesaadavuse tagamiseks, võttes asjakohaselt arvesse artiklit 13, sätestavad liikmesriigid mehhanismid, mis tagavad, et ebaseaduslikult töötavad kolmandate riikide kodanikud:

| a) | saavad esitada taotluse vastavalt siseriiklikes õigusaktides sätestatud aegumistähtajale ja täitmisele pöörata kohtuotsuse tööandja vastu maksmata jäänud töötasu väljanõudmiseks, sealhulgas juhtudel, kui nad on tagasi pöördunud või tagasi saadetud, või |
| --- | --- |

a)

saavad esitada taotluse vastavalt siseriiklikes õigusaktides sätestatud aegumistähtajale ja täitmisele pöörata kohtuotsuse tööandja vastu maksmata jäänud töötasu väljanõudmiseks, sealhulgas juhtudel, kui nad on tagasi pöördunud või tagasi saadetud, või

| b) | kui siseriiklike õigusaktidega on ette nähtud, pöörduda liikmesriigi pädeva asutuse poole sooviga algatada menetlus maksmata jäänud töötasu väljanõudmiseks, ilma et kolmanda riigi kodanikul oleks vaja esitada sellekohane taotlus. |
| --- | --- |

b)

kui siseriiklike õigusaktidega on ette nähtud, pöörduda liikmesriigi pädeva asutuse poole sooviga algatada menetlus maksmata jäänud töötasu väljanõudmiseks, ilma et kolmanda riigi kodanikul oleks vaja esitada sellekohane taotlus.

Ebaseaduslikult töötavaid kolmandate riikide kodanikke teavitatakse süstemaatiliselt ja objektiivselt õigustest, mis neil käesoleva lõike ja artikli 13 kohaselt on, enne mis tahes tagasisaatmisotsuse täitmist.

3.   Lõike 1 punktide a ja b kohaldamiseks näevad liikmesriigid ette, et eeldatav töösuhe kestab vähemalt kolm kuud, välja arvatud juhul, kui tööandja või töötaja suudab muu hulgas tõendada teisiti.

4.   Liikmesriigid tagavad selliste vajalike mehhanismide olemasolu, mis võimaldavad ebaseaduslikult töötanud kolmandate riikide kodanikel saada lõike 1 punktis a osutatud saadaoleva töötasu lõikes 2 osutatud taotluste alusel, sealhulgas ka juhul, kui nad on päritoluriiki tagasi pöördunud või kui nad on tagasi saadetud.

5.   Artikli 13 lõike 4 kohaselt piiratud ajavahemikuks antud elamisloa puhul määratlevad liikmesriigid siseriiklikus õiguses tingimused, mille alusel võib nimetatud elamislube pikendada kuni kolmanda riigi kodanikule on käesoleva artikli lõike 1 kohaselt välja makstud saadaolev töötasu.

Artikkel 7

Muud meetmed

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et tööandjate suhtes kohaldatakse vajaduse korral järgmisi meetmeid:

| a) | mõne või kõigi riiklike hüvitiste, toetuste või riigiabi, sealhulgas liikmesriikide hallatavate ELi rahaliste vahendite saamise õigusest ilmajätmine kuni viieks aastaks; |
| --- | --- |

a)

mõne või kõigi riiklike hüvitiste, toetuste või riigiabi, sealhulgas liikmesriikide hallatavate ELi rahaliste vahendite saamise õigusest ilmajätmine kuni viieks aastaks;

| b) | riigihankemenetlustes, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta) (12) osalemise õigusest ilmajätmine kuni viieks aastaks; |
| --- | --- |

b)

riigihankemenetlustes, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta) (12) osalemise õigusest ilmajätmine kuni viieks aastaks;

| c) | kuni 12 kuu jooksul enne ebaseadusliku töötamise avastamist tööandjale antud mõne või kõigi riiklike hüvitiste, toetuste või riigiabi, sealhulgas liikmesriikide hallatavate ELi rahaliste vahendite tagasinõudmine; |
| --- | --- |

c)

kuni 12 kuu jooksul enne ebaseadusliku töötamise avastamist tööandjale antud mõne või kõigi riiklike hüvitiste, toetuste või riigiabi, sealhulgas liikmesriikide hallatavate ELi rahaliste vahendite tagasinõudmine;

| d) | rikkumise toimepanekuks kasutatud asutuste ajutine või alaline sulgemine või kõnealuse äritegevuse loa ajutine või alaline tühistamine, kui see on põhjendatud olukorra tõsidusega. |
| --- | --- |

d)

rikkumise toimepanekuks kasutatud asutuste ajutine või alaline sulgemine või kõnealuse äritegevuse loa ajutine või alaline tühistamine, kui see on põhjendatud olukorra tõsidusega.

2.   Liikmesriigid võivad otsustada lõiget 1 mitte kohaldada, kui tööandja on füüsiline isik ja töötatakse tema isiklikuks tarbeks.

Artikkel 8

Alltöövõtt

1.   Juhul kui tööandja on alltöövõtja ja ilma et see piiraks tagasinõudeõigust või sotsiaalkindlustust käsitlevate siseriikliku õiguse sätete kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et töövõtjat, kelle tööandja on vahetu alltöövõtja, võib kohustada lisaks tööandjale või tema asemel maksma

| a) | vastavalt artiklile 5 kehtestatud rahalisi karistusi ja |
| --- | --- |

a)

vastavalt artiklile 5 kehtestatud rahalisi karistusi ja

| b) | artikli 6 lõike 1 punktide a ja c ning artikli 6 lõigete 2 ja 3 kohast saadaolevat töötasu. |
| --- | --- |

b)

artikli 6 lõike 1 punktide a ja c ning artikli 6 lõigete 2 ja 3 kohast saadaolevat töötasu.

2.   Liikmesriigid tagavad, et juhul kui tööandja on alltöövõtja, võib peatöövõtjat ja iga vahealltöövõtjat, kes olid teadlikud sellest, et tööandjast alltöövõtja võttis tööle ebaseaduslikult riigis viibivaid kolmandate riikide kodanikke, kohustada tööandjast alltöövõtja või töövõtja asemel, kelle tööandja on vahetu alltöövõtja, maksma lõikes 1 nimetatud makseid lisaks tööandjale või tema asemel.

3.   Töövõtjat, kes on järginud siseriiklikes õigusaktides määratud vajaliku hoolsuse kohustust, ei võeta lõike 1 või 2 kohaselt vastutusele.

4.   Liikmesriigid võivad oma siseriiklikes õigusaktides näha ette rangemad vastutust käsitlevad eeskirjad.

Artikkel 9

Kuritegu

1.   Liikmesriik tagab, et artiklis 3 nimetatud keelu rikkumist, kui see sooritati teadlikult, käsitletakse siseriikliku õiguse kohaselt määratletud kuriteona igal järgmisel tingimusel:

| a) | rikkumine jätkub või kordub pidevalt; |
| --- | --- |

a)

rikkumine jätkub või kordub pidevalt;

| b) | rikkumine hõlmab samaaegselt suurt arvu ebaseaduslikult tiigis viibivate kolmandate riikide kodanikke; |
| --- | --- |

b)

rikkumine hõlmab samaaegselt suurt arvu ebaseaduslikult tiigis viibivate kolmandate riikide kodanikke;

| c) | rikkumisega kaasnevad eriti orjastavad töötingimused; |
| --- | --- |

c)

rikkumisega kaasnevad eriti orjastavad töötingimused;

| d) | rikkumise on sooritanud tööandja, kellele ei ole esitatud süüdistust ega keda ei ole mõistetud süüdi raamotsuse 2002/629/JSK kohaselt määratletud kuriteos ning kes kasutab ebaseaduslikult riigis viibiva kolmanda riigi kodaniku tööd või teenuseid, teades, et kõnealune isik on inimkaubanduse ohver; |
| --- | --- |

d)

rikkumise on sooritanud tööandja, kellele ei ole esitatud süüdistust ega keda ei ole mõistetud süüdi raamotsuse 2002/629/JSK kohaselt määratletud kuriteos ning kes kasutab ebaseaduslikult riigis viibiva kolmanda riigi kodaniku tööd või teenuseid, teades, et kõnealune isik on inimkaubanduse ohver;

| e) | rikkumine on seotud alaealise ebaseadusliku töötamisega. |
| --- | --- |

e)

rikkumine on seotud alaealise ebaseadusliku töötamisega.

2.   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 osutatud teole kihutamine, kaasaaitamine ja õhutamine on kriminaalkorras karistatav kuritegu.

Artikkel 10

Kriminaalkaristused

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et füüsilisi isikuid, kes panevad toime artiklis 9 osutatud kuriteo, karistatakse tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate kriminaalkaristustega.

2.   Välja arvatud juhul, kui see on välistatud õiguse üldpõhimõtetega, võib käesolevas artiklis sätestatud kriminaalkaristusi kohaldada siseriiklike õigusaktide kohaselt, ilma et see piiraks muude kui kriminaalõiguslike karistuste või meetmete kohaldamist, ning nendega võib kaasneda juhtumiga seotud asjaomase kohtuotsuse avaldamine.

Artikkel 11

Juriidiliste isikute vastutus

1.   Liikmesriigid tagavad, et juriidilisi isikuid võib võtta vastutusele artiklis 9 nimetatud süüteo eest, mille on nende kasuks toime pannud isik, kellel on juriidilises isikus juhtiv koht ning kes tegutses iseseisvalt või juriidilise isiku organi liikmena järgmistel alustel:

| a) | õigus esindada juriidilist isikut või |
| --- | --- |

a)

õigus esindada juriidilist isikut või

| b) | õigus teha juriidilise isiku nimel otsuseid või |
| --- | --- |

b)

õigus teha juriidilise isiku nimel otsuseid või

| c) | õigus kontrollida juriidilist isikut. |
| --- | --- |

c)

õigus kontrollida juriidilist isikut.

2.   Liikmesriigid tagavad ka, et juriidilisi isikuid võib võtta vastutusele, kui lõikes 1 nimetatud isiku puuduliku järelevalve või kontrolli tagajärjel on juriidilise isiku alluvuses oleval isikul osutunud võimalikuks juriidilise isiku kasuks toime panna artiklis 9 osutatud süütegu.

3.   Juriidilise isiku vastutus lõigete 1 ja 2 kohaselt ei välista kriminaalmenetlust füüsiliste isikute suhtes, kes on osalenud artiklis 9 osutatud kuritegude toimepanemises täideviija, kihutaja või kaasaaitajana.

Artikkel 12

Juriidiliste isikute suhtes kohaldatavad karistused

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et artikli 11 kohaselt vastutusele võetud juriidilise isiku suhtes kohaldatakse tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi, mis võivad hõlmata ka artiklis 7 osutatud meetmeid.

Liikmesriigid võivad otsustada avalikustada nimekirja juriidilise isiku staatusega tööandjatest, kes on vastutusele võetud artiklis 9 osutatud kuriteo eest.

Artikkel 13

Kaebuste esitamise lihtsustamine

1.   Liikmesriigid tagavad tõhusate mehhanismide olemasolu, mille kaudu ebaseaduslikult töötavate kolmandate riikide kodanikel on võimalik esitada kaebus oma tööandja kohta kas otse või liikmesriigi määratud kolmanda isiku, näiteks ametiühingu või muu ühenduse või, kui see on siseriiklike õigusaktidega ette nähtud, liikmesriigi pädeva asutuse kaudu.

2.   Liikmesriigid tagavad, et kolmandad isikud, kellel on vastavalt asjakohases siseriiklikus õiguses sätestatud kriteeriumidele õigustatud huvi tagamaks, et käesolevat direktiivi järgitakse, võivad tegutseda kas ebaseaduslikult töötanud kolmanda riigi kodaniku nimel või tema toetuseks mis tahes haldus- ja/või tsiviilmenetlustes, mis on ette nähtud käesoleva direktiivi rakendamise eesmärgiga.

3.   Kolmandate riikide kodanike abistamist kaebuste esitamisel ei tuleks käsitada ebaseaduslikule riigis elamisele kaasaaitamisena nõukogu 28. novembri 2002. aasta direktiivi 2002/90/EÜ (millega määratletakse kaasaaitamine ebaseaduslikule piiriületamisele, läbisõidule ja elamisele) (13) kohaselt.

4.   Artikli 9 lõike 1 punktides c või e kirjeldatud kuriteo puhul määravad liikmesriigid siseriiklikes õigusaktides tingimused, mille alusel nad võivad anda asjaomastele kolmandate riikide kodanikele üksikjuhtumi asjaolusid kaaludes ajutise elamisloa, mille kehtivus on seotud asjaomase riikliku menetlusega tingimustel, mis on võrreldavad nende kolmandate riikide kodanikele kohaldatavate tingimustega, kellele laieneb direktiiv 2004/81/EÜ.

Artikkel 14

Kontrollkäigud

1.   Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil kontrollitakse ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike töötamist tõhusalt ja piisavalt. Selline kontroll põhineb eelkõige riskianalüüsil, mille koostavad liikmesriikide pädevad asutused.

2.   Kontrollide tõhususe parandamise eesmärgil määravad liikmesriigid riskianalüüsi alusel korrapäraselt kindlaks tegevusvaldkonnad, kuhu nende territooriumil on koondunud ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike töötamine.

Liikmesriigid edastavad iga sellise tegevusvaldkonna kohta komisjonile igal aastal enne 1. juulit andmed eelneval aastal läbi viidud kontrollkäikude kohta, nii tegevusvaldkonna tööandjate absoluutarvud kui ka protsendilise osakaalu, ja kontrollkäikude tulemused.

Artikkel 15

Soodsamad sätted

Käesoleva direktiiviga ei piirata liikmesriikide õigust võtta vastu või säilitada sätteid, mis on soodsamad kolmandate riikide kodanikele, kellele kohaldatakse artikleid 6 ja 13, eeldusel et sellised sätted on kooskõlas käesoleva direktiiviga.

Artikkel 16

Aruandlus

1.   Hiljemalt 20. juulil 2014 ja seejärel iga kolme aasta järel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis sisaldab vajaduse korral ettepanekuid artiklite 6, 7, 8, 13 ja 14 sätete muutmiseks. Komisjon käsitleb oma aruandes eeskätt seda, kuidas liikmesriigid rakendavad artikli 6 lõikeid 2 ja 5.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile lõikes 1 osutatud aruande koostamiseks kogu vajaliku teabe. Teave sisaldab vastavalt artikli 14 lõikele 1 tehtud kontrollkäikude arvu ja tulemusi, vastavalt artiklile 13 kohaldatavate meetmete ja võimaluse korral artiklite 6 ja 7 kohaselt kohaldatavate meetmete üksikasju.

Artikkel 17

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 20. juulil 2011. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 18

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 19

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepinguga.

Brüssel, 18. juuni 2009

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

Š. FÜLE

---

(1)  ELT C 204, 9.8.2008, lk 70.

1

(2)  ELT C 257, 9.10.2008, lk 20.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 25. mai 2009. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  ELT L 105, 13.4.2006, lk 1.

4

(5)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

5

(6)  EÜT L 203, 1.8.2002, lk 1.

6

(7)  ELT L 261, 6.8.2004, lk 19.

7

(8)  EÜT L 18, 21.1.1997, lk 1.

8

(9)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

9

(10)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

10

(11)  ELT L 16, 23.1.2004, lk 44.

11

(12)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 114.

12

(13)  EÜT L 328, 5.12.2002, lk 17.

13

---

| 30.6.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/33 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/33

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/53/EÜ,

18. juuni 2009,

millega muudetakse direktiivi 2001/82/EÜ ja direktiivi 2001/83/EÜ seoses ravimite müügilubade tingimuste muutmisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiviga 2001/82/EÜ (veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta), (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001.aasta direktiiviga 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet) (5) sätestatakse ühenduse ühtlustatud eeskirjad inim- ja veterinaarravimite müügilubade andmise, järelevalve ja ravimiohutuse kohta. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiviga 2001/82/EÜ (veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta), (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001.aasta direktiiviga 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet) (5) sätestatakse ühenduse ühtlustatud eeskirjad inim- ja veterinaarravimite müügilubade andmise, järelevalve ja ravimiohutuse kohta.

| (2) | Nende eeskirjade kohaselt võib müügilube anda ühenduse ühtlustatud korra kohaselt. Müügilubade tingimusi võib hiljem muuta, näiteks kui tootmisprotsess või tootja aadress on muutunud. |
| --- | --- |

(2)

Nende eeskirjade kohaselt võib müügilube anda ühenduse ühtlustatud korra kohaselt. Müügilubade tingimusi võib hiljem muuta, näiteks kui tootmisprotsess või tootja aadress on muutunud.

| (3) | Direktiivi 2001/82/EÜ artikliga 39 ja direktiivi 2001/83/EÜ artikliga 35 volitatakse komisjoni vastu võtma rakendusmäärus vastavalt direktiivi 2001/82/EÜ III jaotise 4. peatüki ja direktiivi 2001/83/EÜ III jaotise 4. peatüki sätetele antud müügilubade tingimustes tehtud muudatuste läbivaatamise kohta. Komisjon võttis seega vastu 3. juuni 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1084/2003 (mis käsitleb inimtervishoius ja veterinaarias kasutatavate ravimite jaoks liikmesriigi pädeva asutuse poolt antud müügilubade tingimuste muudatuste läbivaatamist) (6). |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2001/82/EÜ artikliga 39 ja direktiivi 2001/83/EÜ artikliga 35 volitatakse komisjoni vastu võtma rakendusmäärus vastavalt direktiivi 2001/82/EÜ III jaotise 4. peatüki ja direktiivi 2001/83/EÜ III jaotise 4. peatüki sätetele antud müügilubade tingimustes tehtud muudatuste läbivaatamise kohta. Komisjon võttis seega vastu 3. juuni 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1084/2003 (mis käsitleb inimtervishoius ja veterinaarias kasutatavate ravimite jaoks liikmesriigi pädeva asutuse poolt antud müügilubade tingimuste muudatuste läbivaatamist) (6).

| (4) | Enamik praegu turustatavaid inimtervishoius või veterinaarias kasutatavaid ravimeid on müügiloa saanud pelgalt siseriikliku korra alusel, jäädes seega määruse (EÜ) nr 1084/2003 reguleerimisalast välja. Üksnes siseriikliku korra alusel väljastatud müügilubade tingimuste muutmist reguleerivad seega siseriiklikud õigusnormid. |
| --- | --- |

(4)

Enamik praegu turustatavaid inimtervishoius või veterinaarias kasutatavaid ravimeid on müügiloa saanud pelgalt siseriikliku korra alusel, jäädes seega määruse (EÜ) nr 1084/2003 reguleerimisalast välja. Üksnes siseriikliku korra alusel väljastatud müügilubade tingimuste muutmist reguleerivad seega siseriiklikud õigusnormid.

| (5) | Sellest tuleneb, et kuigi igasuguste ravimite müügilubade andmine toimub ühenduse tasandil ühtlustatud eeskirjade kohaselt, ei kehti sama müügilubade tingimuste muutmise kohta. |
| --- | --- |

(5)

Sellest tuleneb, et kuigi igasuguste ravimite müügilubade andmine toimub ühenduse tasandil ühtlustatud eeskirjade kohaselt, ei kehti sama müügilubade tingimuste muutmise kohta.

| (6) | Rahvatervise ja õigusliku järjepidevuse huvides ning selleks, et vähendada halduskoormust ja suurendada ettevõtjate jaoks ettearvatavust, tuleks igasuguste müügilubade tingimuste muutmise eeskirjad ühtlustada. |
| --- | --- |

(6)

Rahvatervise ja õigusliku järjepidevuse huvides ning selleks, et vähendada halduskoormust ja suurendada ettevõtjate jaoks ettearvatavust, tuleks igasuguste müügilubade tingimuste muutmise eeskirjad ühtlustada.

| (7) | Komisjoni vastu võetud müügilubade tingimuste muutmise eeskirjad peaksid pöörama erilist tähelepanu haldusmenetluse lihtsustamisele. Selleks peaks komisjon asjaomaste eeskirjade vastuvõtmisel ette nägema võimaluse esitada üks ühine taotlus mitme müügiloa tingimustes ühe või mitme samasisulise muudatuse tegemiseks. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni vastu võetud müügilubade tingimuste muutmise eeskirjad peaksid pöörama erilist tähelepanu haldusmenetluse lihtsustamisele. Selleks peaks komisjon asjaomaste eeskirjade vastuvõtmisel ette nägema võimaluse esitada üks ühine taotlus mitme müügiloa tingimustes ühe või mitme samasisulise muudatuse tegemiseks.

| (8) | Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (7) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama endi jaoks ja ühenduse huvides tabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(8)

Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (7) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama endi jaoks ja ühenduse huvides tabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks.

| (9) | Seepärast tuleks direktiive 2001/82/EÜ ja 2001/83/EÜ vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks direktiive 2001/82/EÜ ja 2001/83/EÜ vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2001/82/EÜ muutmine

Direktiivi 2001/82/EÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 27b
  Komisjon võtab vastu asjakohase korra käesoleva direktiivi kohaselt antud müügilubade tingimustes tehtavate muudatuste läbivaatamiseks.
  Komisjon võtab asjaomase korra vastu rakendusmäärusena. Kõnealune meede, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 89 lõikes 2a osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”; |
| --- | --- |

1)

lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 27b

Komisjon võtab vastu asjakohase korra käesoleva direktiivi kohaselt antud müügilubade tingimustes tehtavate muudatuste läbivaatamiseks.

Komisjon võtab asjaomase korra vastu rakendusmäärusena. Kõnealune meede, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 89 lõikes 2a osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”;

| 2) | artikli 39 lõike 1 teine ja kolmas lõik jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

artikli 39 lõike 1 teine ja kolmas lõik jäetakse välja.

Artikkel 2

Direktiivi 2001/83/EÜ muutmine

Direktiivi 2001/83/EÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 23b
  1.   Komisjon võtab vastu asjakohase korra käesoleva direktiivi kohaselt antud müügilubade tingimustes tehtavate muudatuste läbivaatamiseks.
  2.   Komisjon võtab lõikes 1 osutatud korra vastu rakendusmäärusena. Kõnealune meede, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 121 lõikes 2a osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
  3.   Lõikes 1 osutatud korra vastuvõtmisel peaks komisjon tegema jõupingutusi, et võimaldada esitada üks ühine taotlus mitme müügiloa tingimustes ühe või mitme samasisulise muudatuse tegemiseks.
  4.   Liikmesriik võib jätkuvalt kohaldada rakendusmääruse jõustumise ajal kehtivaid siseriiklikke sätteid müügilubade muudatuste kohta nende müügilubade suhtes, mis on väljastatud enne 1. jaanuari 1998 ravimitele, millel on müügiluba ainult selles liikmesriigis. Kui ravimile, mida reguleerivad siseriiklikud sätted vastavalt käesolevale artiklile, antakse hiljem müügiluba teises liikmesriigis, kohaldatakse sellest kuupäevast kõnealuse ravimi suhtes rakendusmäärust.
  5.   Kui liikmesriik otsustab jätkata siseriiklike sätete kohaldamist lõike 4 kohaselt, teavitab ta sellest komisjoni. Kui komisjoni ei ole teavitatud 20. jaanuariks 2011, kohaldatakse rakendusmäärust.”; |
| --- | --- |

1)

lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 23b

1.   Komisjon võtab vastu asjakohase korra käesoleva direktiivi kohaselt antud müügilubade tingimustes tehtavate muudatuste läbivaatamiseks.

2.   Komisjon võtab lõikes 1 osutatud korra vastu rakendusmäärusena. Kõnealune meede, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 121 lõikes 2a osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

3.   Lõikes 1 osutatud korra vastuvõtmisel peaks komisjon tegema jõupingutusi, et võimaldada esitada üks ühine taotlus mitme müügiloa tingimustes ühe või mitme samasisulise muudatuse tegemiseks.

4.   Liikmesriik võib jätkuvalt kohaldada rakendusmääruse jõustumise ajal kehtivaid siseriiklikke sätteid müügilubade muudatuste kohta nende müügilubade suhtes, mis on väljastatud enne 1. jaanuari 1998 ravimitele, millel on müügiluba ainult selles liikmesriigis. Kui ravimile, mida reguleerivad siseriiklikud sätted vastavalt käesolevale artiklile, antakse hiljem müügiluba teises liikmesriigis, kohaldatakse sellest kuupäevast kõnealuse ravimi suhtes rakendusmäärust.

5.   Kui liikmesriik otsustab jätkata siseriiklike sätete kohaldamist lõike 4 kohaselt, teavitab ta sellest komisjoni. Kui komisjoni ei ole teavitatud 20. jaanuariks 2011, kohaldatakse rakendusmäärust.”;

| 2) | artikli 35 lõike 1 teine ja kolmas lõik jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

artikli 35 lõike 1 teine ja kolmas lõik jäetakse välja.

Artikkel 3

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 20. jaanuariks 2011. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigusnormide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 5

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. juuni 2009

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

Š. FÜLE

---

(1)  ELT C 27, 3.2.2009, lk 39.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 28. mai 2009. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 1.

3

(4)  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67.

4

(5)  ELT L 136, 30.4.2004, lk 1.

5

(6)  ELT L 159, 27.6.2003, lk 1.

6

(7)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

7

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISELT VASTU VÕETUD OTSUSED

| 30.6.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/35

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 568/2009/EÜ,

18. juuni 2009,

millega muudetakse nõukogu otsust 2001/470/EÜ, millega luuakse Euroopa õigusalase koostöö võrgustik tsiviil- ja kaubandusasjades

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 61 punkte c ja d, artiklit 66 ning artikli 67 lõike 5 teist taanet,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsusega 2001/470/EÜ (3) loodi liikmesriikidevaheline tsiviil- ja kaubandusasju käsitlev Euroopa kohtute võrk (4) (edaspidi „võrgustik”), sest oldi seisukohal, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomiseks on vaja parandada, lihtsustada ja kiirendada tsiviil- ja kaubandusasjades liikmesriikide vahel tehtavat tõhusat õigusalast koostööd ning tõhustada õiguskaitse kättesaadavust piiriülestes vaidlustes osalevatele isikutele. Kõnealust otsust kohaldatakse 1. detsembrist 2002. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsusega 2001/470/EÜ (3) loodi liikmesriikidevaheline tsiviil- ja kaubandusasju käsitlev Euroopa kohtute võrk (4) (edaspidi „võrgustik”), sest oldi seisukohal, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomiseks on vaja parandada, lihtsustada ja kiirendada tsiviil- ja kaubandusasjades liikmesriikide vahel tehtavat tõhusat õigusalast koostööd ning tõhustada õiguskaitse kättesaadavust piiriülestes vaidlustes osalevatele isikutele. Kõnealust otsust kohaldatakse 1. detsembrist 2002.

| (2) | Euroopa Ülemkogu 4.–5. novembri 2004. aasta kohtumisel võeti vastu Haagi programm: vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamine Euroopa Liidus, (5) milles kutsutakse üles tegema edasisi pingutusi selle nimel, et hõlbustada õiguskaitse kättesaadavust ja tsiviilasjades tehtavat õigusalast koostööd. Programmis rõhutatakse eelkõige vajadust tõhusalt rakendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu vastu võetud tsiviilasju käsitlevaid õigusakte ning edendada juriidiliste kutsealade vahelist koostööd, et kehtestada parimad tavad. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ülemkogu 4.–5. novembri 2004. aasta kohtumisel võeti vastu Haagi programm: vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamine Euroopa Liidus, (5) milles kutsutakse üles tegema edasisi pingutusi selle nimel, et hõlbustada õiguskaitse kättesaadavust ja tsiviilasjades tehtavat õigusalast koostööd. Programmis rõhutatakse eelkõige vajadust tõhusalt rakendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu vastu võetud tsiviilasju käsitlevaid õigusakte ning edendada juriidiliste kutsealade vahelist koostööd, et kehtestada parimad tavad.

| (3) | Otsuse 2001/470/EÜ artikli 19 kohaselt esitas komisjon 16. mail 2006. aastal aruande võrgustiku toimimise kohta. Aruandes jõuti järeldusele, et kuigi võrgustik on 2001. aastal seatud eesmärgid üldjoontes täitnud, ei ole kõiki võrgustikus peituvaid võimalusi veel kaugeltki ära kasutatud. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2001/470/EÜ artikli 19 kohaselt esitas komisjon 16. mail 2006. aastal aruande võrgustiku toimimise kohta. Aruandes jõuti järeldusele, et kuigi võrgustik on 2001. aastal seatud eesmärgid üldjoontes täitnud, ei ole kõiki võrgustikus peituvaid võimalusi veel kaugeltki ära kasutatud.

| (4) | Selleks et täita Haagi programmis püstitatud eesmärgid tugevdada õigusalast koostööd ja parandada õiguskaitse kättesaadavust ning et võrgustik oleks valmis tulevikus lisanduvateks ülesanneteks, peaks võrgustiku õiguslik raamistik paremini võimaldama laiendada võrgustiku tegutsemisviise. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et täita Haagi programmis püstitatud eesmärgid tugevdada õigusalast koostööd ja parandada õiguskaitse kättesaadavust ning et võrgustik oleks valmis tulevikus lisanduvateks ülesanneteks, peaks võrgustiku õiguslik raamistik paremini võimaldama laiendada võrgustiku tegutsemisviise.

| (5) | Tähtis on parandada võrgustiku tegevustingimusi liikmesriikides, kasutades selleks liikmesriikide kontaktpunkte ning seega tugevdada nende rolli nii võrgustikusiseselt kui ka suhetes kohtunike ja juriidiliste kutsealade esindajatega. |
| --- | --- |

(5)

Tähtis on parandada võrgustiku tegevustingimusi liikmesriikides, kasutades selleks liikmesriikide kontaktpunkte ning seega tugevdada nende rolli nii võrgustikusiseselt kui ka suhetes kohtunike ja juriidiliste kutsealade esindajatega.

| (6) | Sellega seoses peaksid liikmesriigid hindama ressursse, mis nad peavad kontaktpunktidele eraldama, et need saaksid täiel määral täita oma ülesandeid. Käesoleva otsusega ei tohiks mõjutada liikmesriikidesisest pädevuste jaotust seoses võrgustiku liikmesriikidest pärit liikmete tegevuse rahastamisega. |
| --- | --- |

(6)

Sellega seoses peaksid liikmesriigid hindama ressursse, mis nad peavad kontaktpunktidele eraldama, et need saaksid täiel määral täita oma ülesandeid. Käesoleva otsusega ei tohiks mõjutada liikmesriikidesisest pädevuste jaotust seoses võrgustiku liikmesriikidest pärit liikmete tegevuse rahastamisega.

| (7) | Selle eesmärgi saavutamiseks on vaja, et igas liikmesriigis oleks üks või mitu kontaktpunkti, mis on võimelised neile antud ülesandeid täitma. Kui kontaktpunkte on rohkem kui üks, peaksid liikmesriigid tagama nendevahelise tõhusa koordineerimise. |
| --- | --- |

(7)

Selle eesmärgi saavutamiseks on vaja, et igas liikmesriigis oleks üks või mitu kontaktpunkti, mis on võimelised neile antud ülesandeid täitma. Kui kontaktpunkte on rohkem kui üks, peaksid liikmesriigid tagama nendevahelise tõhusa koordineerimise.

| (8) | Kui ühenduse või rahvusvahelise õigusakti kohaselt tuleb kohaldada muu liikmesriigi õigust, peaksid võrgustiku kontaktpunktid tulevikus osalema liikmesriikide kohtute ja kohtuväliste asutuste teavitamises selle muu riigi õiguse sisust. |
| --- | --- |

(8)

Kui ühenduse või rahvusvahelise õigusakti kohaselt tuleb kohaldada muu liikmesriigi õigust, peaksid võrgustiku kontaktpunktid tulevikus osalema liikmesriikide kohtute ja kohtuväliste asutuste teavitamises selle muu riigi õiguse sisust.

| (9) | Aeg, mis kontaktpunktidel kulub õigusalaste koostöötaotluste läbivaatamiseks, peaks olema kooskõlas otsuses püstitatud üldeesmärkidega. |
| --- | --- |

(9)

Aeg, mis kontaktpunktidel kulub õigusalaste koostöötaotluste läbivaatamiseks, peaks olema kooskõlas otsuses püstitatud üldeesmärkidega.

| (10) | Käesolevas otsuses esitatud tähtaegade arvutamisel kohaldatakse nõukogu 3. juuni 1971. aasta määrust (EMÜ, Euratom) nr 1182/71 (millega määratakse kindlaks ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade suhtes kohaldatavad eeskirjad) (6). |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas otsuses esitatud tähtaegade arvutamisel kohaldatakse nõukogu 3. juuni 1971. aasta määrust (EMÜ, Euratom) nr 1182/71 (millega määratakse kindlaks ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade suhtes kohaldatavad eeskirjad) (6).

| (11) | Elektroonilise registri eesmärk on anda teavet, pidades silmas võrgustiku toimimise ja ühenduse õigusaktide praktilise kohaldamise hindamist. Seetõttu ei tohiks register sisaldada kontaktpunktide vahel vahetatud kogu teavet. |
| --- | --- |

(11)

Elektroonilise registri eesmärk on anda teavet, pidades silmas võrgustiku toimimise ja ühenduse õigusaktide praktilise kohaldamise hindamist. Seetõttu ei tohiks register sisaldada kontaktpunktide vahel vahetatud kogu teavet.

| (12) | Õigusala töötajaid, eelkõige vahetult tsiviilõigust käsitlevaid ühenduse või rahvusvahelisi õigusakte kohaldavaid advokaate, notareid ja kohtutäitureid esindavad kutseorganisatsioonid, võivad saada võrgustiku liikmeks oma üleriigiliste organisatsioonide kaudu, et toetada koos kontaktpunktidega mõningaid võrgustiku konkreetseid ülesandeid ja tegevusi. |
| --- | --- |

(12)

Õigusala töötajaid, eelkõige vahetult tsiviilõigust käsitlevaid ühenduse või rahvusvahelisi õigusakte kohaldavaid advokaate, notareid ja kohtutäitureid esindavad kutseorganisatsioonid, võivad saada võrgustiku liikmeks oma üleriigiliste organisatsioonide kaudu, et toetada koos kontaktpunktidega mõningaid võrgustiku konkreetseid ülesandeid ja tegevusi.

| (13) | Selleks et edasi arendada võrgustiku rolli seoses õiguskaitse kättesaadavusega, peaksid liikmesriikide kontaktpunktid kaasa aitama üldsuse üldisele teavitamisele, kasutades selleks kõige asjakohasemaid tehnoloogilisi vahendeid ning andes vähemalt liikmesriikide justiitsministeeriumide veebilehtedel lingi võrgustiku veebilehele ja nende ametiasutuste veebilehtedele, mis vastutavad nimetatud õigusaktide tegeliku kohaldamise eest. Käesolevat otsust ei tohiks tõlgendada selliselt, et sellega kohustatakse liikmesriike võimaldama üldsuse otsest juurdepääsu kontaktpunktidele. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et edasi arendada võrgustiku rolli seoses õiguskaitse kättesaadavusega, peaksid liikmesriikide kontaktpunktid kaasa aitama üldsuse üldisele teavitamisele, kasutades selleks kõige asjakohasemaid tehnoloogilisi vahendeid ning andes vähemalt liikmesriikide justiitsministeeriumide veebilehtedel lingi võrgustiku veebilehele ja nende ametiasutuste veebilehtedele, mis vastutavad nimetatud õigusaktide tegeliku kohaldamise eest. Käesolevat otsust ei tohiks tõlgendada selliselt, et sellega kohustatakse liikmesriike võimaldama üldsuse otsest juurdepääsu kontaktpunktidele.

| (14) | Käesoleva otsuse rakendamisel tuleks arvesse võtta asjaolu, et järk-järgult võetakse kasutusele Euroopa e-kohtu keskkond, mille eesmärk on eelkõige soodustada õigusalast koostööd ja õiguskaitse kättesaadavust. |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva otsuse rakendamisel tuleks arvesse võtta asjaolu, et järk-järgult võetakse kasutusele Euroopa e-kohtu keskkond, mille eesmärk on eelkõige soodustada õigusalast koostööd ja õiguskaitse kättesaadavust.

| (15) | Selleks et suurendada Euroopa Liidu kohtunike vastastikust usaldust ja eri Euroopa võrgustike vahelist sünergiat, peaks võrgustik säilitama olemasolevad suhted teiste samasid eesmärke taotlevate Euroopa võrgustikega, eelkõige õiguskaitseasutuste ja kohtunike võrgustikega. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et suurendada Euroopa Liidu kohtunike vastastikust usaldust ja eri Euroopa võrgustike vahelist sünergiat, peaks võrgustik säilitama olemasolevad suhted teiste samasid eesmärke taotlevate Euroopa võrgustikega, eelkõige õiguskaitseasutuste ja kohtunike võrgustikega.

| (16) | Selleks et aidata kaasa rahvusvahelise õigusalase koostöö edendamisele, peaks võrgustik arendama suhteid teiste õigusalase koostöö võrgustikega maailmas ja rahvusvahelist õigusalast koostööd edendavate rahvusvaheliste organisatsioonidega. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et aidata kaasa rahvusvahelise õigusalase koostöö edendamisele, peaks võrgustik arendama suhteid teiste õigusalase koostöö võrgustikega maailmas ja rahvusvahelist õigusalast koostööd edendavate rahvusvaheliste organisatsioonidega.

| (17) | Käesoleva otsusega muudetava otsuse 2001/470/EÜ eesmärkide saavutamisel tehtud edusammudest korrapärase ülevaate saamiseks peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele aruanded võrgustiku tegevuse kohta. |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva otsusega muudetava otsuse 2001/470/EÜ eesmärkide saavutamisel tehtud edusammudest korrapärase ülevaate saamiseks peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele aruanded võrgustiku tegevuse kohta.

| (18) | Seepärast tuleks otsust 2001/470/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(18)

Seepärast tuleks otsust 2001/470/EÜ vastavalt muuta.

| (19) | Kuna käesoleva otsuse eesmärki ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on käesoleva otsuse ulatuse ja toime tõttu seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(19)

Kuna käesoleva otsuse eesmärki ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on käesoleva otsuse ulatuse ja toime tõttu seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (20) | Ühendkuningriik ja Iirimaa on Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt teatanud soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning kohaldamisel. |
| --- | --- |

(20)

Ühendkuningriik ja Iirimaa on Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt teatanud soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning kohaldamisel.

| (21) | Taani on Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt teatanud, et ei osale käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole talle siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(21)

Taani on Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt teatanud, et ei osale käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole talle siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2001/470/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt c asendatakse järgnevaga:






  „c) | sidekohtunikud, kelle suhtes kohaldatakse 22. aprilli 1996. aasta ühismeedet 96/277/JSK, mis käsitleb sidekohtunike vahetuse süsteemi Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise õigusalase koostöö tõhustamiseks (7), kui neil on tsiviil- ja kaubandusasjades tehtava õigusalase koostööga seotud kohustusi; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt c asendatakse järgnevaga:

„c)

sidekohtunikud, kelle suhtes kohaldatakse 22. aprilli 1996. aasta ühismeedet 96/277/JSK, mis käsitleb sidekohtunike vahetuse süsteemi Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise õigusalase koostöö tõhustamiseks (7), kui neil on tsiviil- ja kaubandusasjades tehtava õigusalase koostööga seotud kohustusi;

| ii) | lisatakse järgmine punkt:






  „e) | kutseorganisatsioonid, kes esindavad liikmesriikides riigi tasandil õigusala töötajaid, kes kohaldavad vahetult ühenduse ja rahvusvahelisi õigusakte, mis käsitlevad tsiviil- ja kaubandusasjades tehtavat õigusalast koostööd.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine punkt:

„e)

kutseorganisatsioonid, kes esindavad liikmesriikides riigi tasandil õigusala töötajaid, kes kohaldavad vahetult ühenduse ja rahvusvahelisi õigusakte, mis käsitlevad tsiviil- ja kaubandusasjades tehtavat õigusalast koostööd.”;

| b) | lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:
  „Kui käesoleva lõike kohaselt määratud kontaktpunktis ei tööta kohtunik, tagab asjaomane liikmesriik tõhusa ühenduse loomise riikliku kohtusüsteemiga. Selleks võib liikmesriik määrata abistavas funktsioonis kohtuniku. Nimetatud kohtunik on võrgustiku liige.”; |
| --- | --- |

b)

lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

„Kui käesoleva lõike kohaselt määratud kontaktpunktis ei tööta kohtunik, tagab asjaomane liikmesriik tõhusa ühenduse loomise riikliku kohtusüsteemiga. Selleks võib liikmesriik määrata abistavas funktsioonis kohtuniku. Nimetatud kohtunik on võrgustiku liige.”;

| c) | lisatakse järgmine lõige:
  „2a.   Liikmesriigid tagavad kontaktpunktidele piisavad ja asjakohased vahendid personali, ressursside ja kaasaegsete sidevahenditena, et nad saaksid nõuetekohaselt täita oma ülesandeid kontaktpunktidena.”; |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Liikmesriigid tagavad kontaktpunktidele piisavad ja asjakohased vahendid personali, ressursside ja kaasaegsete sidevahenditena, et nad saaksid nõuetekohaselt täita oma ülesandeid kontaktpunktidena.”;

| d) | lisatakse järgmine lõige:
  „4a.   Liikmesriigid määravad kindlaks lõike 1 punktis e nimetatud kutseorganisatsioonid. Selleks on neil vaja asjaomaste kutseorganisatsioonide nõusolekut võrgustikus osalemiseks.
  Kui liikmesriigis on mitu ühte juriidilist kutseala esindavat kutseorganisatsiooni, tagab liikmesriik, et asjaomane kutseala oleks võrgustikus asjakohaselt esindatud.”; |
| --- | --- |

d)

lisatakse järgmine lõige:

„4a.   Liikmesriigid määravad kindlaks lõike 1 punktis e nimetatud kutseorganisatsioonid. Selleks on neil vaja asjaomaste kutseorganisatsioonide nõusolekut võrgustikus osalemiseks.

Kui liikmesriigis on mitu ühte juriidilist kutseala esindavat kutseorganisatsiooni, tagab liikmesriik, et asjaomane kutseala oleks võrgustikus asjakohaselt esindatud.”;

| e) | lõiget 5 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
  „5.   Liikmesriigid teatavad komisjonile kooskõlas artikliga 20 käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 nimetatud asutuste nimed ja täielikud aadressid, täpsustades:”; |
| --- | --- | --- |

e)

lõiget 5 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„5.   Liikmesriigid teatavad komisjonile kooskõlas artikliga 20 käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 nimetatud asutuste nimed ja täielikud aadressid, täpsustades:”;

| ii) | punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | vajadusel nende konkreetsed ülesanded, mida nad võrgustikus täidavad, sealhulgas nende konkreetsed kohustused, kui kontaktpunkte on rohkem kui üks.” |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

vajadusel nende konkreetsed ülesanded, mida nad võrgustikus täidavad, sealhulgas nende konkreetsed kohustused, kui kontaktpunkte on rohkem kui üks.”

| 2) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | hõlbustada õiguskaitse tegelikku kättesaadavust, andes selleks teavet tsiviil- ja kaubandusasjades tehtavat õigusalast koostööd käsitlevate ühenduse ja rahvusvaheliste õigusaktide toimimise kohta.”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

hõlbustada õiguskaitse tegelikku kättesaadavust, andes selleks teavet tsiviil- ja kaubandusasjades tehtavat õigusalast koostööd käsitlevate ühenduse ja rahvusvaheliste õigusaktide toimimise kohta.”;

| b) | lõikes 2 asendatakse punktid b ja c järgmisega:






  „b) | ühenduse õigusaktide või kahe või enama liikmesriigi vahel kehtivate konventsioonide tulemuslik ja praktiline kohaldamine.
  Eelkõige siis, kui tuleb kohaldada mõne muu liikmesriigi õigust, võivad kohtu- või õiguskaitseasutused, kelle poole on pöördutud, kasutada võrgustiku abi, et saada teavet kohaldatava õiguse sisu kohta; |
| --- | --- | --- |

b)

lõikes 2 asendatakse punktid b ja c järgmisega:

„b)

ühenduse õigusaktide või kahe või enama liikmesriigi vahel kehtivate konventsioonide tulemuslik ja praktiline kohaldamine.

Eelkõige siis, kui tuleb kohaldada mõne muu liikmesriigi õigust, võivad kohtu- või õiguskaitseasutused, kelle poole on pöördutud, kasutada võrgustiku abi, et saada teavet kohaldatava õiguse sisu kohta;

| c) | sellise üldsusele suunatud infosüsteemi väljatöötamine, haldamine ja edendamine, mis kajastab tsiviil- ja kaubandusasjades tehtavat õigusalast koostööd Euroopa Liidus, asjakohaseid ühenduse ja rahvusvahelisi õigusakte ning liikmesriikide siseriiklikku õigust, keskendudes eelkõige õiguskaitse kättesaadavusele.
  Peamiseks teabeallikaks on võrgustiku veebileht, mis sisaldab ajakohastatud teavet kõigis Euroopa Liidu ametlikes keeltes.” |
| --- | --- |

c)

sellise üldsusele suunatud infosüsteemi väljatöötamine, haldamine ja edendamine, mis kajastab tsiviil- ja kaubandusasjades tehtavat õigusalast koostööd Euroopa Liidus, asjakohaseid ühenduse ja rahvusvahelisi õigusakte ning liikmesriikide siseriiklikku õigust, keskendudes eelkõige õiguskaitse kättesaadavusele.

Peamiseks teabeallikaks on võrgustiku veebileht, mis sisaldab ajakohastatud teavet kõigis Euroopa Liidu ametlikes keeltes.”

| 3) | Artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmiselt:
  „2.   Eelkõige teevad kontaktpunktid järgmist:






  a) | tagavad, et kohalikud õiguskaitseasutused saaksid üldist teavet tsiviil- ja kaubandusasjades tehtava õigusalase koostöö alaste ühenduse ja rahvusvaheliste õigusaktide kohta. Eelkõige tõstab see kohalike õiguskaitseasutuste teadlikkust võrgustikust, sealhulgas selle veebilehest; |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmiselt:

„2.   Eelkõige teevad kontaktpunktid järgmist:

a)

tagavad, et kohalikud õiguskaitseasutused saaksid üldist teavet tsiviil- ja kaubandusasjades tehtava õigusalase koostöö alaste ühenduse ja rahvusvaheliste õigusaktide kohta. Eelkõige tõstab see kohalike õiguskaitseasutuste teadlikkust võrgustikust, sealhulgas selle veebilehest;

| b) | edastavad kooskõlas artikliga 3 teistele kontaktpunktidele, artikli 2 lõike 1 punktides b–d nimetatud asutustele ja nende oma liikmesriigi õigusasutustele kogu teabe, mis on vajalik liikmesriikidevaheliseks heaks õigusalaseks koostööks, et aidata neil ette valmistada tulemuslikke õigusalase koostöö taotlusi ja luua asjakohaseimad otsekontaktid; |
| --- | --- |

b)

edastavad kooskõlas artikliga 3 teistele kontaktpunktidele, artikli 2 lõike 1 punktides b–d nimetatud asutustele ja nende oma liikmesriigi õigusasutustele kogu teabe, mis on vajalik liikmesriikidevaheliseks heaks õigusalaseks koostööks, et aidata neil ette valmistada tulemuslikke õigusalase koostöö taotlusi ja luua asjakohaseimad otsekontaktid;

| c) | edastavad kogu teabe, et lihtsustada ühenduse või rahvusvahelise õigusakti alusel kohaldatava muu liikmesriigi õiguse kohaldamist. Selle ülesande täitmiseks võivad asjaomase taotluse saanud kontaktpunktid toetuda oma liikmesriigi muudele isikutele või asutustele, kes on nimetatud artiklis 2. Vastuses sisalduv teave ei ole siduv kontaktpunktile, nimetatud isikutele, asutustele ega taotluse esitanud asutusele; |
| --- | --- |

c)

edastavad kogu teabe, et lihtsustada ühenduse või rahvusvahelise õigusakti alusel kohaldatava muu liikmesriigi õiguse kohaldamist. Selle ülesande täitmiseks võivad asjaomase taotluse saanud kontaktpunktid toetuda oma liikmesriigi muudele isikutele või asutustele, kes on nimetatud artiklis 2. Vastuses sisalduv teave ei ole siduv kontaktpunktile, nimetatud isikutele, asutustele ega taotluse esitanud asutusele;

| d) | otsivad lahendusi probleemidele, mis võivad tekkida seoses õigusalase koostöö taotlusega, ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 4 ja artikli 6 kohaldamist; |
| --- | --- |

d)

otsivad lahendusi probleemidele, mis võivad tekkida seoses õigusalase koostöö taotlusega, ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 4 ja artikli 6 kohaldamist;

| e) | hõlbustavad õigusalase kootöö taotluste töötlemist asjaomases liikmesriigis, eelkõige juhtudel, kui selle liikmesriigi õigusasutused esitavad mitmeid taotlusi, mis tuleb rahuldada mõnes teises liikmesriigis; |
| --- | --- |

e)

hõlbustavad õigusalase kootöö taotluste töötlemist asjaomases liikmesriigis, eelkõige juhtudel, kui selle liikmesriigi õigusasutused esitavad mitmeid taotlusi, mis tuleb rahuldada mõnes teises liikmesriigis;

| f) | aitavad võrgustiku veebilehe kaudu üldiselt teavitada üldsust Euroopa Liidus tsiviil- ja kaubandusasjades tehtavast õigusalasest koostööst, asjakohastest ühenduse ja rahvusvahelistest õigusaktidest ning liikmesriikide õigusest, eelkõige seoses õiguskaitse kättesaadavusega; |
| --- | --- |

f)

aitavad võrgustiku veebilehe kaudu üldiselt teavitada üldsust Euroopa Liidus tsiviil- ja kaubandusasjades tehtavast õigusalasest koostööst, asjakohastest ühenduse ja rahvusvahelistest õigusaktidest ning liikmesriikide õigusest, eelkõige seoses õiguskaitse kättesaadavusega;

| g) | teevad koostööd artiklis 9 nimetatud koosolekute organiseerimisel ja osalevad nendel; |
| --- | --- |

g)

teevad koostööd artiklis 9 nimetatud koosolekute organiseerimisel ja osalevad nendel;

| h) | aitavad III jaotises sätestatud eeskirjade kohaselt ette valmistada ja ajakohastada kõnealuses jaotises nimetatud teavet, eelkõige üldsusele ettenähtud infosüsteemi; |
| --- | --- |

h)

aitavad III jaotises sätestatud eeskirjade kohaselt ette valmistada ja ajakohastada kõnealuses jaotises nimetatud teavet, eelkõige üldsusele ettenähtud infosüsteemi;

| i) | tagavad võrgustiku liikmete vahel kooskõlastatud tegevuse liikmesriigi tasandil; |
| --- | --- |

i)

tagavad võrgustiku liikmete vahel kooskõlastatud tegevuse liikmesriigi tasandil;

| j) | koostavad kaks korda aastas tegevusaruande, mis sisaldab vajadusel võrgustiku parimaid tavasid, ning esitavad selle võrgustiku liikmete koosolekul, ja pööravad erilist tähelepanu võrgustiku toimimise parandamise võimalikele moodustele.” |
| --- | --- |

j)

koostavad kaks korda aastas tegevusaruande, mis sisaldab vajadusel võrgustiku parimaid tavasid, ning esitavad selle võrgustiku liikmete koosolekul, ja pööravad erilist tähelepanu võrgustiku toimimise parandamise võimalikele moodustele.”

| 4) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 5a
  Kutseorganisatsioonid
  1.   Selleks et aidata kaasa artiklis 3 sätestatud ülesannete täitmisele, peavad kontaktpunktid vastavalt iga liikmesriigi kehtestatud tingimustele asjakohast sidet artikli 2 lõike 1 punktis e nimetatud kutseorganisatsioonidega.
  2.   Lõikes 1 osutatud sidepidamine võib eelkõige hõlmata järgmist tegevust:






  a) | kogemuste ja teabe vahetamine seoses Euroopa Ühenduse ja rahvusvaheliste õigusaktide tõhusa ja praktilise kohaldamisega; |
| --- | --- | --- |

4)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 5a

Kutseorganisatsioonid

1.   Selleks et aidata kaasa artiklis 3 sätestatud ülesannete täitmisele, peavad kontaktpunktid vastavalt iga liikmesriigi kehtestatud tingimustele asjakohast sidet artikli 2 lõike 1 punktis e nimetatud kutseorganisatsioonidega.

2.   Lõikes 1 osutatud sidepidamine võib eelkõige hõlmata järgmist tegevust:

a)

kogemuste ja teabe vahetamine seoses Euroopa Ühenduse ja rahvusvaheliste õigusaktide tõhusa ja praktilise kohaldamisega;

| b) | koostöö seoses artiklis 15 viidatud teabelehtede koostamise ja ajakohastamisega; |
| --- | --- |

b)

koostöö seoses artiklis 15 viidatud teabelehtede koostamise ja ajakohastamisega;

| c) | kutseorganisatsioonide osalemine asjakohastel kohtumistel. |
| --- | --- |

c)

kutseorganisatsioonide osalemine asjakohastel kohtumistel.

3.   Kutseorganisatsioonid ei taotle kontaktpunktidelt teavet üksikjuhtumite kohta.”

| 5) | Artikli 6 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
  „Selleks tagab iga liikmesriik vastavalt enda kehtestatud tingimustele, et võrgustiku kontaktpunktil või -punktidel ja pädevatel asutustel on piisavalt vahendeid korrapärasteks kohtumisteks.” |
| --- | --- |

5)

Artikli 6 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

„Selleks tagab iga liikmesriik vastavalt enda kehtestatud tingimustele, et võrgustiku kontaktpunktil või -punktidel ja pädevatel asutustel on piisavalt vahendeid korrapärasteks kohtumisteks.”

| 6) | Artikli 7 esimene lõik asendatakse järgnevaga:
  „Võrgustiku toimimise hõlbustamiseks tagab iga liikmesriik, et kontaktpunktid oskavad peale oma keele piisaval tasemel veel üht Euroopa Liidu institutsioonide ametlikku keelt, pidades silmas vajadust suhelda teiste liikmesriikide kontaktpunktidega.” |
| --- | --- |

6)

Artikli 7 esimene lõik asendatakse järgnevaga:

„Võrgustiku toimimise hõlbustamiseks tagab iga liikmesriik, et kontaktpunktid oskavad peale oma keele piisaval tasemel veel üht Euroopa Liidu institutsioonide ametlikku keelt, pidades silmas vajadust suhelda teiste liikmesriikide kontaktpunktidega.”

| 7) | Artikkel 8 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 8
  Õigusalase koostöö taotluste menetlemine
  1.   Kontaktpunktid vastavad kõikidele neile esitatud taotlustele viivitamata, ent hiljemalt 15 päeva jooksul pärast taotluse kättesaamist. Kui kontaktpunktil ei ole võimalik taotlusele vastata nimetatud tähtaja jooksul pärast taotluse kättesaamist, teavitab ta sellest lühidalt taotlejat, täpsustades vastuse andmiseks vajaliku aja, mis üldjuhul ei tohi olla pikem kui 30 päeva.
  2.   Selleks et vastata lõikes 1 osutatud taotlustele võimalikult tõhusalt ja kiiresti, kasutavad kontaktpunktid kõige asjakohasemat tehnoloogiat, mille liikmesriigid on nende käsutusse andnud.
  3.   Komisjon peab õigusalast koostööd käsitlevate taotluste ja artikli 5 lõike 2 punktides b, c, d ja e osutatud vastuste kohta piiratud juurdepääsuga turvalist elektroonilist registrit. Kontaktpunktid tagavad, et komisjonile antakse regulaarselt registri loomiseks ja toimimiseks vajalikku teavet.
  4.   Komisjon edastab kontaktpunktidele statistika õigusalase koostöö taotluste ja lõikes 3 osutatud vastuste kohta vähemalt üks kord kuue kuu jooksul.” |
| --- | --- |

7)

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

Õigusalase koostöö taotluste menetlemine

1.   Kontaktpunktid vastavad kõikidele neile esitatud taotlustele viivitamata, ent hiljemalt 15 päeva jooksul pärast taotluse kättesaamist. Kui kontaktpunktil ei ole võimalik taotlusele vastata nimetatud tähtaja jooksul pärast taotluse kättesaamist, teavitab ta sellest lühidalt taotlejat, täpsustades vastuse andmiseks vajaliku aja, mis üldjuhul ei tohi olla pikem kui 30 päeva.

2.   Selleks et vastata lõikes 1 osutatud taotlustele võimalikult tõhusalt ja kiiresti, kasutavad kontaktpunktid kõige asjakohasemat tehnoloogiat, mille liikmesriigid on nende käsutusse andnud.

3.   Komisjon peab õigusalast koostööd käsitlevate taotluste ja artikli 5 lõike 2 punktides b, c, d ja e osutatud vastuste kohta piiratud juurdepääsuga turvalist elektroonilist registrit. Kontaktpunktid tagavad, et komisjonile antakse regulaarselt registri loomiseks ja toimimiseks vajalikku teavet.

4.   Komisjon edastab kontaktpunktidele statistika õigusalase koostöö taotluste ja lõikes 3 osutatud vastuste kohta vähemalt üks kord kuue kuu jooksul.”

| 8) | Artikkel 9 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 9
  Kontaktpunktide koosolekud
  1.   Võrgustiku kontaktpunktide koosolekud toimuvad vastavalt artiklile 12 vähemalt üks kord kuue kuu jooksul.
  2.   Igat liikmesriiki esindab nendel koosolekutel üks või mitu kontaktpunkti, kellele lisaks võib osaleda ka teisi võrgustiku liikmeid, kuid kokku maksimaalselt kuus esindajat liikmesriigi kohta.” |
| --- | --- |

8)

Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 9

Kontaktpunktide koosolekud

1.   Võrgustiku kontaktpunktide koosolekud toimuvad vastavalt artiklile 12 vähemalt üks kord kuue kuu jooksul.

2.   Igat liikmesriiki esindab nendel koosolekutel üks või mitu kontaktpunkti, kellele lisaks võib osaleda ka teisi võrgustiku liikmeid, kuid kokku maksimaalselt kuus esindajat liikmesriigi kohta.”

| 9) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 11a
  Vaatlejate osalemine võrgustiku koosolekutel
  1.   Ilma et see piiraks artikli 1 lõike 2 kohaldamist, võib Taani saata oma esindaja artiklites 9 ja 11 nimetatud koosolekutele.
  2.   Ühinevaid riike ja kandidaatriike võib kutsuda nimetatud koosolekutele vaatlejatena. Kolmandaid riike, kes on osalised tsiviil- ja kaubandusasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonna rahvusvahelistes lepingutes, mille Euroopa Ühendus on sõlminud, võib samuti kutsuda vaatlejatena teatavatele võrgustiku koosolekutele.
  3.   Iga vaatlejariiki võib nendel koosolekutel esindada üks või mitu isikut, kuid kokku ei või nende arv olla suurem kui kolm esindajat riigi kohta.” |
| --- | --- |

9)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 11a

Vaatlejate osalemine võrgustiku koosolekutel

1.   Ilma et see piiraks artikli 1 lõike 2 kohaldamist, võib Taani saata oma esindaja artiklites 9 ja 11 nimetatud koosolekutele.

2.   Ühinevaid riike ja kandidaatriike võib kutsuda nimetatud koosolekutele vaatlejatena. Kolmandaid riike, kes on osalised tsiviil- ja kaubandusasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonna rahvusvahelistes lepingutes, mille Euroopa Ühendus on sõlminud, võib samuti kutsuda vaatlejatena teatavatele võrgustiku koosolekutele.

3.   Iga vaatlejariiki võib nendel koosolekutel esindada üks või mitu isikut, kuid kokku ei või nende arv olla suurem kui kolm esindajat riigi kohta.”

| 10) | II jaotise lõppu lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 12a
  Suhted muude võrgustike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega
  1.   Võrgustik suhtleb muude samu eesmärke taotlevate Euroopa võrgustikega, näiteks kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö Euroopa võrgustikuga, ning vahetab nendega kogemusi ja parimaid tavasid. Võrgustik suhtleb ka Euroopa õigusalase koolituse võrgustikuga, pidades silmas selliste koolituskursuste edendamist (vajadusel ja piiramata siseriiklikke tavasid), millel käsitletakse tsiviil- ja kaubandusasjades tehtavat õigusalast koostööd ning milles osalevad päritoluliikmesriigi kohalikud õiguskaitseasutused.
  2.   Võrgustik suhtleb Euroopa Tarbijakaitsekeskuste võrgustikuga (ECC-Net). Võrgustiku kontaktpunktid on ECC-Net võrgustiku liikmete käsutuses eelkõige selleks, et anda ühenduse ja rahvusvaheliste õigusaktide toimimise kohta üldist teavet, mis hõlbustaks õiguskaitse kättesaadavust tarbijatele.
  3.   Selleks et täita artiklis 3 osutatud ülesandeid, mis on seotud tsiviil- ja kaubandusasjades tehtavat õigusalast koostööd käsitlevate rahvusvaheliste õigusaktidega, hoiab võrgustik suhteid ja vahetab kogemusi muude kolmandate riikide vahel loodud õigusalast koostöö edendavate võrgustikega ja rahvusvahelist õigusalast koostööd edendavate rahvusvaheliste organisatsioonidega.
  4.   Komisjoni ülesanne on rakendada käesolevat artiklit tihedas koostöös nõukogu eesistujariigi ja liikmesriikidega.” |
| --- | --- |

10)

II jaotise lõppu lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 12a

Suhted muude võrgustike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega

1.   Võrgustik suhtleb muude samu eesmärke taotlevate Euroopa võrgustikega, näiteks kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö Euroopa võrgustikuga, ning vahetab nendega kogemusi ja parimaid tavasid. Võrgustik suhtleb ka Euroopa õigusalase koolituse võrgustikuga, pidades silmas selliste koolituskursuste edendamist (vajadusel ja piiramata siseriiklikke tavasid), millel käsitletakse tsiviil- ja kaubandusasjades tehtavat õigusalast koostööd ning milles osalevad päritoluliikmesriigi kohalikud õiguskaitseasutused.

2.   Võrgustik suhtleb Euroopa Tarbijakaitsekeskuste võrgustikuga (ECC-Net). Võrgustiku kontaktpunktid on ECC-Net võrgustiku liikmete käsutuses eelkõige selleks, et anda ühenduse ja rahvusvaheliste õigusaktide toimimise kohta üldist teavet, mis hõlbustaks õiguskaitse kättesaadavust tarbijatele.

3.   Selleks et täita artiklis 3 osutatud ülesandeid, mis on seotud tsiviil- ja kaubandusasjades tehtavat õigusalast koostööd käsitlevate rahvusvaheliste õigusaktidega, hoiab võrgustik suhteid ja vahetab kogemusi muude kolmandate riikide vahel loodud õigusalast koostöö edendavate võrgustikega ja rahvusvahelist õigusalast koostööd edendavate rahvusvaheliste organisatsioonidega.

4.   Komisjoni ülesanne on rakendada käesolevat artiklit tihedas koostöös nõukogu eesistujariigi ja liikmesriikidega.”

| 11) | III jaotise pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

11)

III jaotise pealkiri asendatakse järgmisega:

| 12) | Artikli 13 lõikele 1 lisatakse järgmine punkt:






  „c) | artiklis 8 osutatud teave.” |
| --- | --- | --- |

12)

Artikli 13 lõikele 1 lisatakse järgmine punkt:

„c)

artiklis 8 osutatud teave.”

| 13) | Lisatakse järgmine artikkel 13a:
  „Artikkel 13a
  Üldsuse üldine teavitamine
  Võrgustik aitab kaasa üldsuse üldisele teavitamisele, kasutades selleks kõige asjakohasemaid tehnoloogilisi vahendeid, et anda üldsusele teavet tsiviil- ja kaubandusasjades tehtavat õigusalast koostööd käsitlevate ühenduse ja rahvusvaheliste õigusaktide sisu ja toimimise kohta.
  Kontaktpunktid tagavad sel eesmärgil ja ilma et see piiraks artikli 18 sätete kohaldamist, et üldsust teavitatakse artiklis 14 nimetatud infosüsteemist.” |
| --- | --- |

13)

Lisatakse järgmine artikkel 13a:

„Artikkel 13a

Üldsuse üldine teavitamine

Võrgustik aitab kaasa üldsuse üldisele teavitamisele, kasutades selleks kõige asjakohasemaid tehnoloogilisi vahendeid, et anda üldsusele teavet tsiviil- ja kaubandusasjades tehtavat õigusalast koostööd käsitlevate ühenduse ja rahvusvaheliste õigusaktide sisu ja toimimise kohta.

Kontaktpunktid tagavad sel eesmärgil ja ilma et see piiraks artikli 18 sätete kohaldamist, et üldsust teavitatakse artiklis 14 nimetatud infosüsteemist.”

| 14) | Artikli 17 lõike 4 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | tagab, et ühenduse õiguse ja menetluste olulisi aspekte käsitlev teave, kaasa arvatud ühenduse kohtupraktika, ning teabesüsteemi üldleheküljed ja artiklis 15 osutatud teabelehed tõlgitakse Euroopa Liidu institutsioonide ametlikesse keeltesse, ning teeb tõlked kättesaadavaks võrgustiku veebisaidil.” |
| --- | --- | --- |

14)

Artikli 17 lõike 4 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

tagab, et ühenduse õiguse ja menetluste olulisi aspekte käsitlev teave, kaasa arvatud ühenduse kohtupraktika, ning teabesüsteemi üldleheküljed ja artiklis 15 osutatud teabelehed tõlgitakse Euroopa Liidu institutsioonide ametlikesse keeltesse, ning teeb tõlked kättesaadavaks võrgustiku veebisaidil.”

| 15) | Artikli 18 punktist 4 jäetakse välja sõna „järk-järgult”. |
| --- | --- |

15)

Artikli 18 punktist 4 jäetakse välja sõna „järk-järgult”.

| 16) | Artikkel 19 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 19
  Aruandlus
  Komisjon esitab hiljemalt 1. jaanuaril 2014 ning seejärel iga kolme aasta tagant Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele võrgustiku tegevust käsitleva aruande. Aruandele lisatakse vajaduse korral käesoleva otsuse kohandamisettepanekud ning aruanne sisaldab teavet võrgustiku sellise tegevuse kohta, mille eesmärk on edendada Euroopa e-kohtu keskkonna väljatöötamist, arendamist ja rakendamist, pidades eelkõige silmas vajadust soodustada õiguskaitse kättesaadavust.” |
| --- | --- |

16)

Artikkel 19 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 19

Aruandlus

Komisjon esitab hiljemalt 1. jaanuaril 2014 ning seejärel iga kolme aasta tagant Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele võrgustiku tegevust käsitleva aruande. Aruandele lisatakse vajaduse korral käesoleva otsuse kohandamisettepanekud ning aruanne sisaldab teavet võrgustiku sellise tegevuse kohta, mille eesmärk on edendada Euroopa e-kohtu keskkonna väljatöötamist, arendamist ja rakendamist, pidades eelkõige silmas vajadust soodustada õiguskaitse kättesaadavust.”

| 17) | Artikkel 20 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 20
  Teabe edastamine
  Liikmesriigid edastavad komisjonile hiljemalt 1. juulil 2010 artikli 2 lõikes 5 osutatud teabe.” |
| --- | --- |

17)

Artikkel 20 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 20

Teabe edastamine

Liikmesriigid edastavad komisjonile hiljemalt 1. juulil 2010 artikli 2 lõikes 5 osutatud teabe.”

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011, välja arvatud artikli 1 punkti 1 alapunkt e ja punkt 17, mida kohaldatakse alates käesoleva otsuse teatavaks tegemisest nendele liikmesriikidele, kellele see on adresseeritud.

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepinguga.

Brüssel, 18. juuni 2009

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

Š. FÜLE

---

(1)  3. detsembri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 4. juuni 2009. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 174, 27.6.2001, lk 25.

3

(4)  Termin on muutunud. Uus termin on Euroopa õigusalase koostöö võrgustik.

4

(5)  ELT C 53, 3.3.2005, lk 1.

5

(6)  EÜT L 124, 8.6.1971, lk 1.

6

(7)  EÜT L 105, 27.4.1996, lk 1.”;

7

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Euroopa Parlament Nõukogu Komisjon Kohus Kontrollikoda Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Regioonide Komitee

| 30.6.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/41

---

EUROOPA PARLAMENDI, NÕUKOGU, KOMISJONI, EUROOPA KOHTU, KONTROLLIKOJA, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE JA REGIOONIDE KOMITEE OTSUS,

26. juuni 2009,

Euroopa Liidu Väljaannete Talituse korralduse ja toimimise kohta

(2009/496/EÜ, Euratom)

EUROOPA PARLAMENT,

NÕUKOGU,

KOMISJON,

EUROOPA KOHUS,

KONTROLLIKODA,

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE,

REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liikmesriikide valitsuste esindajate 8. aprilli 1965. aasta otsuse (ühenduste teatavate institutsioonide ja talituste ajutise asukoha kohta) (1) artiklis 8 on sätestatud Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talituse (edaspidi „talitus”) asukohaks Luxembourg. Seda sätet rakendati viimati otsusega 2000/459/EÜ, ESTÜ, Euratom (2). |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriikide valitsuste esindajate 8. aprilli 1965. aasta otsuse (ühenduste teatavate institutsioonide ja talituste ajutise asukoha kohta) (1) artiklis 8 on sätestatud Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talituse (edaspidi „talitus”) asukohaks Luxembourg. Seda sätet rakendati viimati otsusega 2000/459/EÜ, ESTÜ, Euratom (2).

| (2) | Talituse suhtes kehtivad Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate suhtes kohaldatavad õigusnormid. Arvesse tuleks võtta nendes hiljuti tehtud muudatusi. |
| --- | --- |

(2)

Talituse suhtes kehtivad Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate suhtes kohaldatavad õigusnormid. Arvesse tuleks võtta nendes hiljuti tehtud muudatusi.

| (3) | Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (3) (edaspidi „finantsmäärus”) on talituse toimimise kohta ette nähtud erisätted. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (3) (edaspidi „finantsmäärus”) on talituse toimimise kohta ette nähtud erisätted.

| (4) | Kirjastamise valdkonnas on tehniline areng olnud märkimisväärne ja seda tuleks arvesse võtta ka talituse toimimisel. |
| --- | --- |

(4)

Kirjastamise valdkonnas on tehniline areng olnud märkimisväärne ja seda tuleks arvesse võtta ka talituse toimimisel.

| (5) | Selguse huvides tuleks otsus 2000/459/EÜ, ESTÜ, Euratom tunnistada kehtestuks ja asendada see käesoleva otsusega, |
| --- | --- |

(5)

Selguse huvides tuleks otsus 2000/459/EÜ, ESTÜ, Euratom tunnistada kehtestuks ja asendada see käesoleva otsusega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Väljaannete Talitus

1.   Euroopa Liidu Ametlike Väljaannete Talitus (edaspidi „talitus”) on institutsioonidevaheline talitus, kelle ülesanne on kirjastada parimates võimalikes tingimustes Euroopa ühenduste ja Euroopa Liidu institutsioonide väljaandeid.

Ühelt poolt võimaldab talitus institutsioonidel täita nende kohustusi, mis on seotud õigusaktide avaldamisega, ning teiselt poolt aitab talitus kaasa teabe- ja teabevahetusepoliitika tehnilisele vormistamisele ja elluviimisele oma pädevusvaldkondades.

2.   Talitust juhib direktor vastavalt korralduskomitee kehtestatud strateegilistele suunistele. Talitus kohaldab komisjoni haldus- ja finantsmenetlusi, välja arvatud kui käesoleva otsusega on ette nähtud erisätted, mis käsitlevad talituse institutsioonidevahelist rolli. Nimetatud menetluste kehtestamisel võtab komisjon arvesse talituse eripära.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „kirjastamine”– tegevus, mis on vajalik mis tahes vormis ja kujul väljaannete kavandamiseks, kontrollimiseks, neile rahvusvaheliste standardnumbrite ja/või katalooginumbrite andmiseks, nende tootmiseks, kataloogimiseks, indekseerimiseks, levitamiseks, reklaamimiseks, müümiseks, ladustamiseks ja arhiveerimiseks mis tahes vahenditega, mis on kättesaadavad praegu või tulevikus;

2)   „väljaanded”– mis tahes kandjal ja formaadis avaldatud tekstid, mis kannavad rahvusvahelist standardnumbrit ja/või katalooginumbrit;

3)   „kohustuslikud väljaanded”– väljaanded, mida kirjastatakse aluslepingute või muude õigusaktide alusel;

4)   „mittekohustuslikud väljaanded”– väljaanded, mida kirjastatakse iga institutsiooni volituste piires;

5)   „autoriõiguste haldamine”– kinnitus, et autoriteenistusel on autori- või reprodutseerimisõigused, ning nimetatud õiguste haldamine talituse poolt väljaannete osas, mida ta kirjastab;

6)   „müügist saadud puhastulu”– kogusumma, mille kohta on esitatud arved ning millest on lahutatud allahindlused ning haldus-, sissenõudmis- ja pangakulud.

7)   „institutsioonid”– aluslepingutega või nende alusel loodud institutsioonid ja asutused.

Artikkel 3

Talituse pädevusvaldkonnad

1.   Talituse pädevusvaldkonnad hõlmavad järgmist:

| a) | kirjastada Euroopa Liidu Teatajat (edaspidi „ELT”) ja tagada selle autentsus; |
| --- | --- |

a)

kirjastada Euroopa Liidu Teatajat (edaspidi „ELT”) ja tagada selle autentsus;

| b) | kirjastada muid kohustuslikke väljaandeid; |
| --- | --- |

b)

kirjastada muid kohustuslikke väljaandeid;

| c) | kirjastada institutsioonide ülesandel nende volituste piiresse jäävaid mittekohustuslikke väljaandeid, eelkõige seoses institutsioonide teabevahetusmeetmetega, või olla nimetatud väljaannete kaaskirjastajaks; |
| --- | --- |

c)

kirjastada institutsioonide ülesandel nende volituste piiresse jäävaid mittekohustuslikke väljaandeid, eelkõige seoses institutsioonide teabevahetusmeetmetega, või olla nimetatud väljaannete kaaskirjastajaks;

| d) | kirjastada väljaandeid omal algatusel, kaasa arvatud talituse enda teenuseid tutvustavad väljaanded, või olla selliste väljaannete kaaskirjastajaks; sellisel juhul võib talitus sõlmida tekstide tõlkimiseks teenuslepinguid; |
| --- | --- |

d)

kirjastada väljaandeid omal algatusel, kaasa arvatud talituse enda teenuseid tutvustavad väljaanded, või olla selliste väljaannete kaaskirjastajaks; sellisel juhul võib talitus sõlmida tekstide tõlkimiseks teenuslepinguid;

| e) | arendada, hoida korras ja ajakohastada üldsusele suunatud elektroonilisi kirjastamisteenuseid; |
| --- | --- |

e)

arendada, hoida korras ja ajakohastada üldsusele suunatud elektroonilisi kirjastamisteenuseid;

| f) | teha üldsusele kättesaadavaks kõik õigusaktid ja muud ametlikud tekstid; |
| --- | --- |

f)

teha üldsusele kättesaadavaks kõik õigusaktid ja muud ametlikud tekstid;

| g) | säilitada ja teha üldsusele elektrooniliselt kättesaadavaks kõik institutsioonide väljaanded; |
| --- | --- |

g)

säilitada ja teha üldsusele elektrooniliselt kättesaadavaks kõik institutsioonide väljaanded;

| h) | anda institutsioonide väljaannetele rahvusvahelised standardnumbrid ja/või katalooginumbrid; |
| --- | --- |

h)

anda institutsioonide väljaannetele rahvusvahelised standardnumbrid ja/või katalooginumbrid;

| i) | hallata institutsioonide väljaannete reprodutseerimis- ja tõlkimisõigusi; |
| --- | --- |

i)

hallata institutsioonide väljaannete reprodutseerimis- ja tõlkimisõigusi;

| j) | reklaamida ja müüa talituse väljaandeid ja üldsusele pakutavaid teenuseid. |
| --- | --- |

j)

reklaamida ja müüa talituse väljaandeid ja üldsusele pakutavaid teenuseid.

2.   Talitus annab institutsioonidele nõu ja pakub abi järgmistes küsimustes:

| a) | nende kirjastamisprogrammide kavandamine ja planeerimine; |
| --- | --- |

a)

nende kirjastamisprogrammide kavandamine ja planeerimine;

| b) | nende kirjastamisprojektide elluviimine sõltumata kirjastamisviisist; |
| --- | --- |

b)

nende kirjastamisprojektide elluviimine sõltumata kirjastamisviisist;

| c) | nende kirjastamisprojektide lehekülje vorming ja kujundamine; |
| --- | --- |

c)

nende kirjastamisprojektide lehekülje vorming ja kujundamine;

| d) | teavitamine suundumustest liikmesriikide kirjastamisturul ning teemadest, mis võivad pakkuda huvi võimalikult suurele lugejaskonnale; |
| --- | --- |

d)

teavitamine suundumustest liikmesriikide kirjastamisturul ning teemadest, mis võivad pakkuda huvi võimalikult suurele lugejaskonnale;

| e) | tiraažide kindlaksmääramine ja levitamiskavade koostamine; |
| --- | --- |

e)

tiraažide kindlaksmääramine ja levitamiskavade koostamine;

| f) | väljaannete hindade kindlaksmääramine ja nende müük; |
| --- | --- |

f)

väljaannete hindade kindlaksmääramine ja nende müük;

| g) | nende tasuta ja tasuliste väljaannete reklaam, levitamine ja hindamine; |
| --- | --- |

g)

nende tasuta ja tasuliste väljaannete reklaam, levitamine ja hindamine;

| h) | üldsusele suunatud veebilehtede ja -teenuste analüüsimine, hindamine ja loomine; |
| --- | --- |

h)

üldsusele suunatud veebilehtede ja -teenuste analüüsimine, hindamine ja loomine;

| i) | kirjastamisega seotud raamlepingute koostamine; |
| --- | --- |

i)

kirjastamisega seotud raamlepingute koostamine;

| j) | kirjastamissüsteemide tehnilise arengu jälgimine. |
| --- | --- |

j)

kirjastamissüsteemide tehnilise arengu jälgimine.

Artikkel 4

Institutsioonide kohustused

1.   Iga institutsioon on ainupädev tegema oma kirjastamisalaseid otsuseid.

2.   Institutsioonid kasutavad oma kohustuslike väljaannete kirjastamiseks talituse teenuseid.

3.   Mittekohustuslikke väljaandeid võivad institutsioonid kirjastada ka mujal. Sellisel juhul taotlevad institutsioonid talituselt rahvusvahelised standardinumbrid ja/või katalooginumbrid ning annavad talitusele väljaande mis tahes formaadis elektroonilise versiooni ning olemasolu korral kaks paberkandjal väljaannet.

4.   Institutsioonid tagavad, et väljaande kõikide osade kohta on olemas reprodutseerimis-, tõlkimis- ja levitamisõigused.

5.   Institutsioonid koostavad oma väljaannete jaoks levitamiskava, mis peab saama talituse heakskiidu.

6.   Institutsioonid võivad talitusega sõlmida teenuslepinguid, milles määratakse kindlaks nendevahelise koostöö üksikasjad.

Artikkel 5

Talituse ülesanded

1.   Talituse ülesannete hulka kuulub eelkõige:

| a) | avaldatavate dokumentide rühmitamine; |
| --- | --- |

a)

avaldatavate dokumentide rühmitamine;

| b) | tekstide ja muude elementide ettevalmistamine, graafiline kujundus, korrektuur, lehekülje vorming ja kontrollimine, sõltumata formaadist või kandjast, järgides ühelt poolt institutsioonide antud juhiseid ja teiselt poolt standardeid, mis on koostöös institutsioonidega kehtestatud tüpograafilisele ja keelelisele esitusviisile; |
| --- | --- |

b)

tekstide ja muude elementide ettevalmistamine, graafiline kujundus, korrektuur, lehekülje vorming ja kontrollimine, sõltumata formaadist või kandjast, järgides ühelt poolt institutsioonide antud juhiseid ja teiselt poolt standardeid, mis on koostöös institutsioonidega kehtestatud tüpograafilisele ja keelelisele esitusviisile;

| c) | väljaannete indekseerimine ja kataloogimine; |
| --- | --- |

c)

väljaannete indekseerimine ja kataloogimine;

| d) | ELTs avaldatavate ja muude kui ELTs avaldatavate ametlike tekstide dokumendianalüüs; |
| --- | --- |

d)

ELTs avaldatavate ja muude kui ELTs avaldatavate ametlike tekstide dokumendianalüüs;

| e) | õigusaktide konsolideerimine; |
| --- | --- |

e)

õigusaktide konsolideerimine;

| f) | mitmekeelse tesauruse Eurovoc haldamine, arendamine, ajakohastamine ja levitamine; |
| --- | --- |

f)

mitmekeelse tesauruse Eurovoc haldamine, arendamine, ajakohastamine ja levitamine;

| g) | trükitööde korraldamine oma teenuseosutajate kaudu; |
| --- | --- |

g)

trükitööde korraldamine oma teenuseosutajate kaudu;

| h) | järelevalve tööde kulgemise üle; |
| --- | --- |

h)

järelevalve tööde kulgemise üle;

| i) | kvaliteedikontroll; |
| --- | --- |

i)

kvaliteedikontroll;

| j) | kvaliteedi ja kvantiteedi heakskiitmine; |
| --- | --- |

j)

kvaliteedi ja kvantiteedi heakskiitmine;

| k) | ELT, muude kui ELTs avaldatavate ametlike tekstide ja muude mittekohustuslike väljaannete levitamine nii tavakanaleid pidi kui ka elektrooniliselt; |
| --- | --- |

k)

ELT, muude kui ELTs avaldatavate ametlike tekstide ja muude mittekohustuslike väljaannete levitamine nii tavakanaleid pidi kui ka elektrooniliselt;

| l) | ladustamine; |
| --- | --- |

l)

ladustamine;

| m) | füüsiline ja elektrooniline arhiveerimine; |
| --- | --- |

m)

füüsiline ja elektrooniline arhiveerimine;

| n) | nende väljaannete kordustrüki väljaandmine, mille tiraaž on välja müüdud, ja trükkimine taotluse korral; |
| --- | --- |

n)

nende väljaannete kordustrüki väljaandmine, mille tiraaž on välja müüdud, ja trükkimine taotluse korral;

| o) | institutsioonide väljaannete kohta kokkuvõtliku kataloogi koostamine; |
| --- | --- |

o)

institutsioonide väljaannete kohta kokkuvõtliku kataloogi koostamine;

| p) | müük, mis hõlmab arvete väljastamist, tulude kogumist ja ülekandmist ning võlgade haldust; |
| --- | --- |

p)

müük, mis hõlmab arvete väljastamist, tulude kogumist ja ülekandmist ning võlgade haldust;

| q) | edendus; |
| --- | --- |

q)

edendus;

| r) | institutsioonide postiloendite loomine, ostmine, haldamine, ajakohastamine, järelevalve ja kontroll ning konkreetsele sihtrühmale suunatud postiloendite loomine. |
| --- | --- |

r)

institutsioonide postiloendite loomine, ostmine, haldamine, ajakohastamine, järelevalve ja kontroll ning konkreetsele sihtrühmale suunatud postiloendite loomine.

2.   Talitus teostab oma volituste piires või institutsioonide eelarvevahendite käsutaja volituste alusel järgmisi toiminguid:

| a) | korraldab riigihankeid, kaasa arvatud õiguslike kohustuste võtmine; |
| --- | --- |

a)

korraldab riigihankeid, kaasa arvatud õiguslike kohustuste võtmine;

| b) | finantsjärelevalve teenuseosutajatega sõlmitud lepingute üle; |
| --- | --- |

b)

finantsjärelevalve teenuseosutajatega sõlmitud lepingute üle;

| c) | kulude tõendamine, mis hõlmab eelkõige kvaliteedi ja kvantiteedi heakskiitmist ja mis toimub maksekorralduse allkirjastamise kujul; |
| --- | --- |

c)

kulude tõendamine, mis hõlmab eelkõige kvaliteedi ja kvantiteedi heakskiitmist ja mis toimub maksekorralduse allkirjastamise kujul;

| d) | kulude kinnitamine; |
| --- | --- |

d)

kulude kinnitamine;

| e) | tulutoimingud. |
| --- | --- |

e)

tulutoimingud.

Artikkel 6

Korralduskomitee

1.   Moodustatakse korralduskomitee, milles on esindatud käesolevale otsusele allakirjutanud institutsioonid. Korralduskomitee koosneb Euroopa Kohtu kohtusekretärist, nõukogu asepeasekretärist ning teiste institutsioonide peasekretäridest või nende esindajatest. Euroopa Keskpank osaleb korralduskomitee töös vaatlejana.

2.   Korralduskomitee määrab oma liikmete hulgast kaheks aastaks eesistuja.

3.   Korralduskomitee tuleb kokku eesistuja algatusel või mõne institutsiooni taotlusel vähemalt neli korda aastas.

4.   Korralduskomitee võtab vastu oma töökorra, mis avaldatakse ELTs.

5.   Korralduskomitee otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega, kui ei ole sätestatud teisiti.

6.   Igal käesolevale otsusele allakirjutanud institutsioonil on korralduskomitees üks hääl.

Artikkel 7

Korralduskomitee ülesanded ja kohustused

1.   Erandina artiklist 6 teeb korralduskomitee institutsioonide ühist huvi silmas pidades ja talituse pädevusvaldkondade raames järgmised otsused ühehäälselt:

| a) | võtab direktori ettepanekul vastu talituse strateegilised eesmärgid ja toimimise eeskirjad; |
| --- | --- |

a)

võtab direktori ettepanekul vastu talituse strateegilised eesmärgid ja toimimise eeskirjad;

| b) | kehtestab talituse üldpoliitilised suundumused, eelkõige müügi, levitamise ja avaldamise suhtes, ning jälgib, et talitus osaleks oma pädevusvaldkondades teavitamis- ja teabevahetuspoliitika väljatöötamisel ja elluviimisel; |
| --- | --- |

b)

kehtestab talituse üldpoliitilised suundumused, eelkõige müügi, levitamise ja avaldamise suhtes, ning jälgib, et talitus osaleks oma pädevusvaldkondades teavitamis- ja teabevahetuspoliitika väljatöötamisel ja elluviimisel;

| c) | võtab talituse direktori ettevalmistatud kavandi alusel vastu institutsioonidele esitatava iga-aastase tegevusaruande, mis käsitleb talituse strateegia elluviimist ja osutatavaid teenuseid. Iga aasta 1. maiks edastab ta institutsioonidele aruande eelmise aasta kohta; |
| --- | --- |

c)

võtab talituse direktori ettevalmistatud kavandi alusel vastu institutsioonidele esitatava iga-aastase tegevusaruande, mis käsitleb talituse strateegia elluviimist ja osutatavaid teenuseid. Iga aasta 1. maiks edastab ta institutsioonidele aruande eelmise aasta kohta;

| d) | kiidab talituse halduseelarvet käsitleva eelarvemenetluse raames heaks eelarveaasta tulude ja kulude esialgse eelarvestuse; |
| --- | --- |

d)

kiidab talituse halduseelarvet käsitleva eelarvemenetluse raames heaks eelarveaasta tulude ja kulude esialgse eelarvestuse;

| e) | kiidab heaks kriteeriumid, mis talituse direktor kehtestab kuluarvestuse pidamiseks talituses; |
| --- | --- |

e)

kiidab heaks kriteeriumid, mis talituse direktor kehtestab kuluarvestuse pidamiseks talituses;

| f) | esitab institutsioonidele ettepanekuid talituse tõrgeteta töö hõlbustamiseks. |
| --- | --- |

f)

esitab institutsioonidele ettepanekuid talituse tõrgeteta töö hõlbustamiseks.

2.   Korralduskomitee võtab arvesse suuniseid, mis institutsioonidevahelised asutused on teabevahetuse- ja teabevaldkonnas sel eesmärgil kehtestanud. Korralduskomitee eesistuja kohtub nimetatud asutustega igal aastal.

3.   Korralduskomitee eesistuja on institutsioonidevahelise koostöö esindajana eelarve täitmist kinnitava asutuse kontaktisik talituse pädevusvaldkonda kuuluvates strateegilistes küsimustes.

4.   Omavaheliste suhete ametlikuks vormistamiseks lepivad korralduskomitee eesistuja ja talituse direktor kokku vastastikustes teavitamis- ja teabevahetuseeskirjades. Nimetatud kokkulepe edastatakse teadmiseks korralduskomitee liikmetele.

Artikkel 8

Talituse direktor

Talituse direktor vastutab talituse tõrgeteta töö eest, tegutsedes korralduskomitee alluvuses oma pädevusvaldkondade piires. Haldus- ja finantsmenetluste kohaldamisel tegutseb ta komisjoni alluvuses.

Artikkel 9

Talituse direktori ülesanded ja vastutus

1.   Talituse direktor tagab korralduskomitee sekretariaaditöö ja annab komiteele kvartaliaruandes aru oma ülesannete täitmise kohta.

2.   Talituse direktor esitab korralduskomiteele oma võimalikud ettepanekud talituse tõrgeteta toimimiseks.

3.   Talituse direktor kehtestab pärast konsulteerimist korralduskomiteega selliste teenuste laadi ja tariifid, mida talitus võib institutsioonidele pakkuda tasu eest.

4.   Talituse direktor kehtestab pärast korralduskomiteelt heakskiidu saamist kriteeriumid talituse kuluarvestuse pidamiseks. Ta määrab kokkuleppel komisjoni peaarvepidajaga kindlaks talituse ja institutsioonide vahelise raamatupidamisalase koostöö tingimused.

5.   Talituse direktor koostab talituse halduseelarvet käsitleva eelarvemenetluse raames talituse tulude ja kulude esialgse eelarvestuse projekti. Asjaomased ettepanekud edastatakse komisjonile pärast korralduskomiteelt heakskiidu saamist.

6.   Talituse direktor otsustab, kas ja mis tingimustel võib avaldada kolmandatelt isikutelt pärit väljaandeid.

7.   Talituse direktor osaleb institutsioonidevahelises teabe- ja teabevahetusalases tegevuses valdkondades, mis kuuluvad talituse pädevusse.

8.   Õigusaktide ja õigusloomemenetlust käsitlevate ametlike dokumentide, sealhulgas ELT kirjastamisega seoses on talituse direktoril järgmised ülesanded:

| a) | tagada, et iga institutsiooni pädevad asutused teevad põhiotsused, mida tuleb kohaldada ühiselt; |
| --- | --- |

a)

tagada, et iga institutsiooni pädevad asutused teevad põhiotsused, mida tuleb kohaldada ühiselt;

| b) | koostada ettepanekuid ELT ja ametlike õigusloometekstide struktuuri ja esitusviisi parandamiseks; |
| --- | --- |

b)

koostada ettepanekuid ELT ja ametlike õigusloometekstide struktuuri ja esitusviisi parandamiseks;

| c) | esitada institutsioonidele ettepanekuid kirjastatavate tekstide esitusviisi ühtlustamiseks; |
| --- | --- |

c)

esitada institutsioonidele ettepanekuid kirjastatavate tekstide esitusviisi ühtlustamiseks;

| d) | uurida kirjastamise käigus esilekerkivaid probleeme ja anda talitusele vajalikke suuniseid ning esitada institutsioonidele asjakohaseid soovitusi nende lahendamiseks. |
| --- | --- |

d)

uurida kirjastamise käigus esilekerkivaid probleeme ja anda talitusele vajalikke suuniseid ning esitada institutsioonidele asjakohaseid soovitusi nende lahendamiseks.

9.   Talituse direktor koostab finantsmääruse kohaselt iga-aastase tegevusaruande, mis hõlmab komisjoni ja teiste institutsioonide eraldatud assigneeringute haldamist. Aruanne esitatakse komisjonile ja asjaomastele institutsioonidele ning teadmiseks korralduskomiteele.

10.   Komisjoni assigneeringute eraldamise ja eelarve täitmise raames lepitakse talitusega suhtleva komisjoni liikme ja talituse direktori vahelise teavitamise ja konsulteerimise tingimustes kokku ühiselt.

11.   Talituse direktor vastutab korralduskomitee vastu võetud strateegiliste eesmärkide elluviimise ja talituse nõuetekohase juhtimise eest ning oma tegevuse ja talituse eelarve haldamise eest.

12.   Kui talituse direktorit ei ole kohal või ta ei ole kättesaadav, kohaldatakse palgaastmel ja teenistusstaažil põhinevaid asendamist käsitlevaid eeskirju, välja arvatud juhul, kui korralduskomitee otsustab oma eesistuja või talituse direktori ettepaneku alusel teisiti.

13.   Talituse direktor teavitab kvartaliaruandes institutsioone vahendite planeerimisest ja kasutamisest ning tööde edenemisest.

Artikkel 10

Töötajad

1.   Komisjon nimetab peadirektori ja direktori ametikohtadele isikud pärast korralduskomiteelt ühehäälse heakskiidu saamist. Peadirektori ja direktorite (palgaastmed AD 16 / AD 15 / AD 14) suhtes kohaldatakse komisjoni eeskirju, mis käsitlevad üleviimist ja juhtkonna hindamist. Niipea kui asjaomaste eeskirjade kohaselt hakkab sellisel ametikohal töötava ametniku jaoks kätte jõudma üleviimise aeg, teavitab komisjon sellest korralduskomiteed, kes võib esitada asja kohta üksmeelse arvamuse.

2.   Korralduskomitee osaleb aktiivselt menetlustes, mis tuleb lõpule viia enne talituse ametnike ja muude teenistujate ametisse määramist peadirektori (palgaastmed AD 16 / AD 15) ja direktori (palgaastmed AD 15 / AD 14) ametikohtadele, eelkõige vaba ametikoha täitmise teate koostamises, avalduste läbivaatamises ja konkursside valimiskomisjonide määramises.

3.   Talitusse määratud ametnike ja muude teenistujate puhul täidab ametisse nimetava asutuse ja lepingute sõlmimiseks volitatud asutuse volitusi komisjon. Komisjon võib teatavad oma volitused anda edasi komisjonisiseselt või talituse direktorile. Volituste edasiandmine toimub samadel alustel kui komisjoni peadirektorite puhul.

4.   Talitusse määratud ametnike ja muude teenistujate suhtes kohaldatakse sätteid ja menetlusi, mis komisjon on võtnud vastu personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste rakendamiseks samadel tingimustel kui Luxembourgis töötavate komisjoni ametnike ja muude teenistujate suhtes, kui lõikes 2 ei ole sätestatud teisiti.

5.   Kõikide institutsioonide ametnikke teavitatakse talituse vabadest ametikohtadest, mille kohta tuleb avaldada vaba ametikoha täitmise teade niipea, kui ametisse nimetav asutus või lepingute sõlmimiseks volitatud asutus on otsustanud selle ametikoha täita.

6.   Talituse direktor teavitab korralduskomiteed personalijuhtimisest iga kolme kuu tagant.

Artikkel 11

Finantsküsimused

1.   Talitusele ettenähtud assigneeringud, mille kogumaht kirjendatakse komisjoni eelarveosas eraldi eelarvejaos, esitatakse üksikasjalikult selle eelarveosa lisas. Lisa esitatakse tulude ja kulude eelarvestusena, mis on liigendatud samamoodi kui eelarvejaod.

2.   Talituse ametikohtade loend on esitatud komisjoni ametikohtade loendi lisas.

3.   Iga institutsioon on oma eelarves eelarverea „avaldamiskulud” jaoks eraldatud assigneeringute käsutaja.

4.   Iga institutsioon võib anda eelarvevahendite käsutaja volitused oma eelarveossa kirjendatud assigneeringute haldamiseks edasi talituse direktorile ning kehtestab nende volituste piirid ja tingimused vastavalt finantsmäärusele. Talituse direktor teavitab korralduskomiteed sellistest volitustest iga kolme kuu tagant.

5.   Talituse eelarve haldamisel ja finantsjuhtimisel järgitakse finantsmäärust ja selle rakenduseeskirju ning komisjonis kehtivat finantsraamistikku, kaasa arvatud assigneeringute puhul, mille on eraldanud muud institutsioonid kui komisjon.

6.   Talituse raamatupidamises järgitakse komisjoni peaarvepidaja koostatud arvestuseeskirju ja -meetodeid. Talitus peab eraldi raamatupidamisarvestust ELT ja väljaannete müügi kohta. Müügist saadud puhastulu kantakse tagasi institutsioonidele.

Artikkel 12

Järelevalve

1.   Kooskõlas finantsmäärusega täidab talituses siseaudiitori ülesandeid komisjoni siseaudiitor. Talitus loob siseauditi üksuse komisjoni peadirektoraatide ja talituste jaoks ettenähtud tingimustega analoogsetel tingimustel. Institutsioonid võivad talituse direktorilt taotleda eriauditi lisamist talituse siseauditi üksuse tööprogrammi.

2.   Talitus vastab kõikidele Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) küsimustele, mis kuuluvad talituse pädevusvaldkonda. Euroopa Liidu huvide kaitsmiseks sõlmitakse korralduskomitee eesistuja ja OLAFi direktori vaheline vastastikuse teavitamise tingimusi hõlmav kokkulepe.

Artikkel 13

Kaebused ja küsimused

1.   Talitus vastutab Euroopa Ombudsmani ja Euroopa Andmekaitseinspektori esitatud küsimustele vastamise eest valdkondade piires, mis kuuluvad tema pädevusse.

2.   Kõik talituse pädevusvaldkondades esitatavad kaebused esitatakse komisjoni vastu.

Artikkel 14

Üldsuse juurdepääs dokumentidele

1.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) (4) artikli 7 kohased otsused teeb talituse direktor. Keeldumise korral käsitleb kordustaotlusi komisjoni peasekretär.

2.   Talitusel on määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 11 kohane dokumentide register.

Artikkel 15

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 2000/459/EÜ, ESTÜ, Euratom tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele tõlgendatakse viidetena käesolevale otsusele.

Artikkel 16

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel ja Luxembourg, 26. juuni 2009

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

K. SCHWARZENBERG

Komisjoni nimel

president

J. M. BARROSO

Euroopa Kohtu nimel

president

V. SKOURIS

Kontrollikoja nimel

president

V. M. SILVA CALDEIRA

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nimel

president

M. SEPI

Regioonide Komitee nimel

president

L. VAN DEN BRANDE

---

(1)  EÜT 152, 13.7.1967, lk 18.

1

(2)  EÜT L 183, 22.7.2000, lk 12.

2

(3)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

3

(4)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

4

---

AKV-EÜ ministrite nõukogu

| 30.6.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/48 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/48

---

AKV-EÜ MINISTRITE NÕUKOGU OTSUS nr 1/2009,

29. mai 2009,

partnerluslepingu II lisa muudatuste vastuvõtmise kohta

(2009/497/EÜ)

AKV-EÜ MINISTRITE NÕUKOGU,

võttes arvesse partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma (edaspidi „AKV”) ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla Beninis Cotonous 23. juunil 2000 ning mis vaadati läbi Luxembourgis 25. juunil 2005 (edaspidi „AKV-EÜ partnerlusleping”), (1) ja eriti selle artikli 15 lõiget 3 ja artiklit 100,

võttes arvesse AKV-EÜ arengu rahastamise koostöökomitee soovitust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et lihtsustada omavahenditest laenu andmist vaesematele AKV riikidele suurtes võlgades olevate vaeste riikide algatuse (edaspidi „HIPC algatus”) ja muude rahvusvaheliselt kokkulepitud võla jätkusuutlikkuse raamistike raames, teeb Euroopa Investeerimispank (edaspidi „pank”) ettepaneku muuta AKV-EÜ partnerluslepingu II lisa. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et lihtsustada omavahenditest laenu andmist vaesematele AKV riikidele suurtes võlgades olevate vaeste riikide algatuse (edaspidi „HIPC algatus”) ja muude rahvusvaheliselt kokkulepitud võla jätkusuutlikkuse raamistike raames, teeb Euroopa Investeerimispank (edaspidi „pank”) ettepaneku muuta AKV-EÜ partnerluslepingu II lisa.

| (2) | Panga omavahenditest laenamise ja HIPC algatuse poliitika ühtlustamiseks on vaja suuremat paindlikkust, et rahuldada rahvusvaheliselt kokkulepitud või samaväärseid HIPC algatuse võla jätkusuutlikkusega seotud tingimusi, eelkõige intressitoetuste küsimuses. |
| --- | --- |

(2)

Panga omavahenditest laenamise ja HIPC algatuse poliitika ühtlustamiseks on vaja suuremat paindlikkust, et rahuldada rahvusvaheliselt kokkulepitud või samaväärseid HIPC algatuse võla jätkusuutlikkusega seotud tingimusi, eelkõige intressitoetuste küsimuses.

| (3) | Sellised sätted juba kehtivad panga hallatavate investeeringurahastu vahendite suhtes kooskõlas AKV-EÜ partnerluslepingu II lisa artikliga 2. |
| --- | --- |

(3)

Sellised sätted juba kehtivad panga hallatavate investeeringurahastu vahendite suhtes kooskõlas AKV-EÜ partnerluslepingu II lisa artikliga 2.

| (4) | AKV-EÜ partnerluslepingu II lisa artikli 1 uute lõigete eesmärk on kohaldada ühtseid tingimusi nii panga omavahendite kui ka investeeringurahastu suhtes. |
| --- | --- |

(4)

AKV-EÜ partnerluslepingu II lisa artikli 1 uute lõigete eesmärk on kohaldada ühtseid tingimusi nii panga omavahendite kui ka investeeringurahastu suhtes.

| (5) | AKV-EÜ partnerluslepingu II lisa artiklitesse 1, 2 ja 4 lisatava uue teksti eesmärk on viia HIPC algatuse raames panga omavahendeid käsitlevad sätted vastavusse investeeringurahastut käsitlevate sätetega. |
| --- | --- |

(5)

AKV-EÜ partnerluslepingu II lisa artiklitesse 1, 2 ja 4 lisatava uue teksti eesmärk on viia HIPC algatuse raames panga omavahendeid käsitlevad sätted vastavusse investeeringurahastut käsitlevate sätetega.

| (6) | Seetõttu on asjakohane vastavalt muuta AKV-EÜ partnerluslepingu II lisa, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu on asjakohane vastavalt muuta AKV-EÜ partnerluslepingu II lisa,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

AKV-EÜ partnerluslepingu II lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artiklis 1 nummerdatakse esimene lõik lõikeks 1 ja artiklisse lisatakse lõiked 2, 3 ja 4:
  „2.   Käesolevas lisas sätestatud intressitoetusteks mõeldud vahendid tehakse kättesaadavaks Ib lisa punkti 2 alapunktis c sätestatud intressitoetustest.
  3.   Intressitoetusi võib muuta kapitaliks või kasutada toetuste kujul. Intressitoetus, mille summa arvutatakse laenu väljamaksetähtpäevadel, võetakse Ib lisa punkti 2 alapunktis c sätestatud intressitoetusest ja makstakse otse pangale. Kuni 10 % intressitoetusteks eraldatud vahenditest võib kasutada ka projektiga seonduva tehnilise abi toetuseks AKV riikides.
  4.   Kõnealused tingimused ei piira selliste tingimuste kohaldamist, mida võidakse kehtestada selliste AKV riikide suhtes, kus rakendatakse piirangulisi laenuvõtmise tingimusi HIPC algatuse raames või muu rahvusvaheliselt kokkulepitud võla jätkusuutlikkuse raamistiku alusel. Sellest tulenevalt püüab pank juhul, kui kõnealuste raamistike kohaselt on vaja vähendada laenu intressimäära rohkem kui 3 % võrra vastavalt käesoleva peatüki artiklitele 2 ja 4, vähendada vahendite keskmist maksumust koos teiste abiandjatega toimuva asjakohase kaasfinantseerimise kaudu. Kui seda ei peeta võimalikuks, võib panga laenu intressimäära vähendada sellise summa võrra, mis on vajalik, et intressimäär vastaks HIPC algatusest või muudest rahvusvaheliselt kokkulepitud võla jätkusuutlikkuse raamistikust tulenevale tasemele.” |
| --- | --- |

1.

Artiklis 1 nummerdatakse esimene lõik lõikeks 1 ja artiklisse lisatakse lõiked 2, 3 ja 4:

„2.   Käesolevas lisas sätestatud intressitoetusteks mõeldud vahendid tehakse kättesaadavaks Ib lisa punkti 2 alapunktis c sätestatud intressitoetustest.

3.   Intressitoetusi võib muuta kapitaliks või kasutada toetuste kujul. Intressitoetus, mille summa arvutatakse laenu väljamaksetähtpäevadel, võetakse Ib lisa punkti 2 alapunktis c sätestatud intressitoetusest ja makstakse otse pangale. Kuni 10 % intressitoetusteks eraldatud vahenditest võib kasutada ka projektiga seonduva tehnilise abi toetuseks AKV riikides.

4.   Kõnealused tingimused ei piira selliste tingimuste kohaldamist, mida võidakse kehtestada selliste AKV riikide suhtes, kus rakendatakse piirangulisi laenuvõtmise tingimusi HIPC algatuse raames või muu rahvusvaheliselt kokkulepitud võla jätkusuutlikkuse raamistiku alusel. Sellest tulenevalt püüab pank juhul, kui kõnealuste raamistike kohaselt on vaja vähendada laenu intressimäära rohkem kui 3 % võrra vastavalt käesoleva peatüki artiklitele 2 ja 4, vähendada vahendite keskmist maksumust koos teiste abiandjatega toimuva asjakohase kaasfinantseerimise kaudu. Kui seda ei peeta võimalikuks, võib panga laenu intressimäära vähendada sellise summa võrra, mis on vajalik, et intressimäär vastaks HIPC algatusest või muudest rahvusvaheliselt kokkulepitud võla jätkusuutlikkuse raamistikust tulenevale tasemele.”

| 2. | Artikli 2 lõige 7 asendatakse järgmisega:
  „7.   Tavalisi laene riikides, kus ei kohaldata piirangulisi laenuvõtmise tingimusi HIPC algatuse raames või muu rahvusvaheliselt kokkulepitud võla jätkusuutlikkuse raamistiku alusel, võib anda soodustingimustel järgmistel juhtudel:






  a) | infrastruktuuriprojektidele, mis on erasektori arengu eeltingimusteks vähim arenenud maades, konfliktijärgsetes riikides ja riikides, mida on tabanud looduskatastroof. Sel juhul vähendatakse laenu intressimäära kuni 3 % võrra; |
| --- | --- | --- |

2.

Artikli 2 lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Tavalisi laene riikides, kus ei kohaldata piirangulisi laenuvõtmise tingimusi HIPC algatuse raames või muu rahvusvaheliselt kokkulepitud võla jätkusuutlikkuse raamistiku alusel, võib anda soodustingimustel järgmistel juhtudel:

a)

infrastruktuuriprojektidele, mis on erasektori arengu eeltingimusteks vähim arenenud maades, konfliktijärgsetes riikides ja riikides, mida on tabanud looduskatastroof. Sel juhul vähendatakse laenu intressimäära kuni 3 % võrra;

| b) | projektidele, mis hõlmavad erastamisega seotud ümberkorraldusmeetmeid, või projektidele, millest ühiskond või keskkond saab märkimisväärset ja selgelt tõestatavat kasu. Sel juhul võib laenu anda intressitoetusega, mille suurus ja vorm otsustatakse projekti eripära silmas pidades. Intressitoetus ei või siiski olla suurem kui 3 %. |
| --- | --- |

b)

projektidele, mis hõlmavad erastamisega seotud ümberkorraldusmeetmeid, või projektidele, millest ühiskond või keskkond saab märkimisväärset ja selgelt tõestatavat kasu. Sel juhul võib laenu anda intressitoetusega, mille suurus ja vorm otsustatakse projekti eripära silmas pidades. Intressitoetus ei või siiski olla suurem kui 3 %.

Punkti a või b alusel antavate laenude lõplik intressimäär ei tohi mingil juhul olla väiksem kui 50 % viitemäärast.”

| 3. | Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Pank annab omavahenditest laenu järgmistel tingimustel:






  a) | viiteintressimäär on määr, mida pank lepingu allakirjutamise päeval või väljamaksekuupäeval kohaldab vääringu ja tagasimaksetähtaja osas samasuguste tingimustega laenude suhtes; |
| --- | --- | --- |

3.

Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Pank annab omavahenditest laenu järgmistel tingimustel:

a)

viiteintressimäär on määr, mida pank lepingu allakirjutamise päeval või väljamaksekuupäeval kohaldab vääringu ja tagasimaksetähtaja osas samasuguste tingimustega laenude suhtes;

| b) | riikides, kus ei kohaldata piirangulisi laenuvõtmise tingimusi HIPC algatuse raames või muu rahvusvaheliselt kokkulepitud võla jätkusuutlikkuse raamistiku alusel,






  i) | rakendatakse avaliku sektori projektide puhul põhimõtteliselt kuni 3 % suurust intressitoetust; |
| --- | --- | --- |

b)

riikides, kus ei kohaldata piirangulisi laenuvõtmise tingimusi HIPC algatuse raames või muu rahvusvaheliselt kokkulepitud võla jätkusuutlikkuse raamistiku alusel,

i)

rakendatakse avaliku sektori projektide puhul põhimõtteliselt kuni 3 % suurust intressitoetust;

| ii) | rakendatakse artikli 2 lõike 7 punktis b piiritletud laadi erasektori projektide puhul intressitoetust kõnealuses sättes sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

ii)

rakendatakse artikli 2 lõike 7 punktis b piiritletud laadi erasektori projektide puhul intressitoetust kõnealuses sättes sätestatud tingimustel.

Lõplik intressimäär ei või sellisel juhul kunagi olla väiksem kui 50 % viitemäärast.

| c) | panga omavahenditest antud laenude tagasimaksetähtaeg määratakse projekti majanduslike ja rahaliste omaduste põhjal. Tavaliselt kaasneb nende laenudega ajapikendus, mis määratakse projektikohase töö kestuse põhjal.” |
| --- | --- |

c)

panga omavahenditest antud laenude tagasimaksetähtaeg määratakse projekti majanduslike ja rahaliste omaduste põhjal. Tavaliselt kaasneb nende laenudega ajapikendus, mis määratakse projektikohase töö kestuse põhjal.”

Brüssel, 29. mai 2009

AKV-EÜ ministrite nõukogu nimel

eesistuja

William HAOMAE

---

(1)  ELT L 287, 28.10.2005, lk 4.

1

---

SOOVITUSED

Komisjon

| 30.6.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/50 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/50

---

KOMISJONI SOOVITUS,

23. juuni 2009,

Euroopa statistikasüsteemi viitamismetaandmete kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/498/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 211,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühenduse ja riiklike statistikaasutuste jaoks koostatud Euroopa statistika tegevusjuhises (1) loetletakse 15 põhimõtet, mis käsitlevad institutsioonilist keskkonda, statistilisi protsesse ja tulemusi. |
| --- | --- |

(1)

Ühenduse ja riiklike statistikaasutuste jaoks koostatud Euroopa statistika tegevusjuhises (1) loetletakse 15 põhimõtet, mis käsitlevad institutsioonilist keskkonda, statistilisi protsesse ja tulemusi.

| (2) | Euroopa statistika tegevusjuhise 15. põhimõte käsitleb Euroopa statistika kättesaadavust ja selgust, rõhutades ühtlasi vajadust dokumenteerida kaasnevad metaandmed standardsüsteeme järgides. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa statistika tegevusjuhise 15. põhimõte käsitleb Euroopa statistika kättesaadavust ja selgust, rõhutades ühtlasi vajadust dokumenteerida kaasnevad metaandmed standardsüsteeme järgides.

| (3) | Viitamismetaandmete süsteem on iga statistikaasutuse metaandmesüsteemi lahutamatu osa. |
| --- | --- |

(3)

Viitamismetaandmete süsteem on iga statistikaasutuse metaandmesüsteemi lahutamatu osa.

| (4) | Ühenduse ja riiklikud statistikaasutused on Euroopa statistika tegevusjuhise vastuvõtmisega võtnud kohustuse tagada kõrgetasemelise statistika tootmine, millega kaasneb ka nõue tagada läbipaistvam ja ühtsem andmete kvaliteedist aruandmine. |
| --- | --- |

(4)

Ühenduse ja riiklikud statistikaasutused on Euroopa statistika tegevusjuhise vastuvõtmisega võtnud kohustuse tagada kõrgetasemelise statistika tootmine, millega kaasneb ka nõue tagada läbipaistvam ja ühtsem andmete kvaliteedist aruandmine.

| (5) | Toetamaks ühtsete viitamismetaandmete loomist ja rakendamist Euroopa statistikasüsteemis on SDMX-algatuse raames (mille eesmärk on ühtse tehnika- ja statistikastandardi loomine Rahvusvaheliste Arvelduste Panga, Euroopa Keskpanga, ühenduse statistikaasutuse (Eurostat), Rahvusvahelise Valuutafondi, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja Maailmapanga avaldatud andmete ja metaandmete vastastikuseks vahetamiseks ja ühiskasutuseks) välja töötatud SDMX sisulisi küsimusi käsitlevad suunised. |
| --- | --- |

(5)

Toetamaks ühtsete viitamismetaandmete loomist ja rakendamist Euroopa statistikasüsteemis on SDMX-algatuse raames (mille eesmärk on ühtse tehnika- ja statistikastandardi loomine Rahvusvaheliste Arvelduste Panga, Euroopa Keskpanga, ühenduse statistikaasutuse (Eurostat), Rahvusvahelise Valuutafondi, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja Maailmapanga avaldatud andmete ja metaandmete vastastikuseks vahetamiseks ja ühiskasutuseks) välja töötatud SDMX sisulisi küsimusi käsitlevad suunised.

| (6) | Tõhusust saaks märkimisväärselt suurendada, kui Euroopa statistikasüsteemi raames lähtutaks viitamismetaandmete loomisel ühtsest statistikamõistete loetelust, samas võimaldades riiklikel ja ühenduse statistikaasutustel vajaduse korral seda loetelu mõnes konkreetses statistikavaldkonnas siiski täiendada. |
| --- | --- |

(6)

Tõhusust saaks märkimisväärselt suurendada, kui Euroopa statistikasüsteemi raames lähtutaks viitamismetaandmete loomisel ühtsest statistikamõistete loetelust, samas võimaldades riiklikel ja ühenduse statistikaasutustel vajaduse korral seda loetelu mõnes konkreetses statistikavaldkonnas siiski täiendada.

| (7) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruses (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta (2) on sätestatud raamistik käesoleva soovituse elluviimiseks, |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruses (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta (2) on sätestatud raamistik käesoleva soovituse elluviimiseks,

SOOVITAB LIIKMESRIIKIDELE JÄRGMIST:

| 1) | Riiklikke statistikaasutusi kutsutakse üles rakendama lisas loetletud statistikamõisteid ja alammõisteid viitamismetaandmete koostamisel eri statistikavaldkondades ning viitamismetaandmete ühiskasutusel Euroopa statistikasüsteemi raames või väljaspool seda. |
| --- | --- |

1)

Riiklikke statistikaasutusi kutsutakse üles rakendama lisas loetletud statistikamõisteid ja alammõisteid viitamismetaandmete koostamisel eri statistikavaldkondades ning viitamismetaandmete ühiskasutusel Euroopa statistikasüsteemi raames või väljaspool seda.

| 2) | Riiklikud statistikaasutused peaksid vajaduse korral lisama statistikamõisteid eespool nimetatud mõistete ja alammõistete loetelusse mõnes konkreetses statistikavaldkonnas. |
| --- | --- |

2)

Riiklikud statistikaasutused peaksid vajaduse korral lisama statistikamõisteid eespool nimetatud mõistete ja alammõistete loetelusse mõnes konkreetses statistikavaldkonnas.

| 3) | Riiklikke statistikaasutusi kutsutakse üles komisjoni (Eurostat) korrapäraselt teavitama lisas loetletud mõistete ja alammõistete rakendamisest. |
| --- | --- |

3)

Riiklikke statistikaasutusi kutsutakse üles komisjoni (Eurostat) korrapäraselt teavitama lisas loetletud mõistete ja alammõistete rakendamisest.

Brüssel, 23. juuni 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Komisjoni 25. mai 2005. aasta soovitus siseriiklike ja ühenduse statistikaasutuste sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutuse kohta (KOM(2005) 217 (lõplik)).

1

(2)  ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.

2

---

LISA

Statistikamõistete ja alammõistete loetelu (koos määratlustega)

| Number | Mõiste | Alammõiste | Kirjeldus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kontakt | | Üksikisiku või organisatsiooni kontaktpunktid juurdepääsuks andmetele või metaandmetele, k.a teave selle kohta, kuidas kontaktpunktiga ühendust võtta. |
| 1.1. | | Kontaktorganisatsioon | Organisatsiooni nimi, kellel on kontaktpunktid juurdepääsuks andmetele või metaandmetele. |
| 1.2. | | Kontaktorganisatsiooni üksus | Organisatsiooni osa, millel on aadress pöördumiseks. |
| 1.3. | | Kontaktnimi | Andmete või metaandmete kontaktpunkti nimi. |
| 1.4. | | Kontaktisiku funktsioon | Kontaktisiku tehniline vastutusala, nt metoodika, andmebaasihaldus või andmelevi. |
| 1.5. | | Kontaktpunkti postiaadress | Andmete või metaandmete kontaktpunkti postiaadress. |
| 1.6. | | Kontaktpunkti e-posti aadress | Andmete või metaandmete kontaktpunkti e-posti aadress. |
| 1.7. | | Kontakttelefon | Andmete või metaandmete kontaktpunkti telefoninumber. |
| 1.8. | | Kontaktfaks | Andmete või metaandmete kontaktpunkti faksinumber. |
| 2. | Metaandmete uuendamine | | Metaandmeelemendi andmebaasi lisamise või selle muutmise kuupäev. |
| 2.1. | | Metaandmete viimane sertifitseerimine | Domeenihalduri viimase sertifitseerimise kuupäev, mis kinnitab, et esitatud metaandmed on kehtivad, ja seda ka juhul, kui sisu ei ole muudetud. |
| 2.2. | | Metaandmete viimane esitamine | Metaandmete viimase edastamise kuupäev. |
| 2.3. | | Metaandmete viimane uuendamine | Metaandmete sisu viimase uuendamise kuupäev. |
| 3. | Statistiline esitus | | |
| 3.1. | | Andmete kirjeldus | Andmekogu peamiste omaduste kergesti mõistetav kirjeldus, kus viidatakse avaldatavatele andmetele ja näitajatele. |
| 3.2. | | Klassifitseerimissüsteem | Objektide rühmadesse korraldamine või jaotamine nende ühistest omadustest lähtudes. |
| 3.3. | | Sektorite katvus | Peamised majandus- või muud sektorid, mida statistika hõlmab. |
| 3.4. | | Statistika mõisted ja määratlused | Statistiliste vaatluste statistilised näitajad. |
| 3.5. | | Statistiline ühik | Ühik, mille kohta kogutakse teavet ja seejärel koostatakse statistikat. |
| 3.6. | | Statistiline populatsioon | Määratletud inimeste, objektide või sündmuste klassi kõik liikmed või populatsioon või „üldkogum”. |
| 3.7. | | Vaadeldav piirkond | Riik või geograafiline piirkond, mida mõõdetud statistilised näitajad iseloomustavad. |
| 3.8. | | Ajaline katvus | Ajavahemik, mille kohta on andmed olemas. |
| 3.9. | | Baasperiood | Indekseerimise aluseks olev ajavahemik (mil konkreetset andmekogumisarja vaadeldakse). |
| 4. | Mõõtühik | | Andmete väärtuste mõõtmise ühik. |
| 5. | Vaatlusperiood | | Ajavahemik või ajahetk, mida vaatlemisega seotud mõõtmised hõlmavad. |
| 6. | Institutsiooniline volitus | | Eeskirjad või muud ametlikud suunised, millega on organisatsioonile antud vastutus ja pädevus statistika kogumiseks, töötlemiseks ja levitamiseks. |
| 6.1. | | Õigusaktid ja muud kokkulepped | Eeskirjad või muud ametlikud või mitteametlikud kokkulepped, millega on asutusele antud vastutus ja pädevus statistika kogumiseks, töötlemiseks ja levitamiseks. |
| 6.2. | | Andmete ühiskasutus | Andmeid tootvate asutuste vahelise andmete ühiskasutuse ja koordineerimise kord või menetlused. |
| 7. | Konfidentsiaalsus | | Andmete omadus, mis näitab, mil määral nende loata avaldamine võib kahjustada andmeallika või muude asjaomaste isikute huvisid. |
| 7.1. | | Konfidentsiaalsus: meetmed | Õiguslikud või muud ametlikud meetmed, mis takistavad selliste andmete, mis avalikustavad isiku või majandusüksuse nime, loata avaldamist. |
| 7.2. | | Konfidentsiaalsus: andmetöötlus | Statistika konfidentsiaalsust ja andmete loata avaldamise takistamist tagavad andmetöötluseeskirjad. |
| 8. | Avaldamispõhimõtted | | Eeskirjad statistiliste andmete edastamiseks huvitatud isikutele. |
| 8.1. | | Avaldamiskalender | Statistilise teabe avaldamise ajakava. |
| 8.2. | | Juurdepääs avaldamiskalendrile | Juurdepääs avaldamiskalendris olevale teabele. |
| 8.3. | | Kasutaja juurdepääs | Andmete kasutajale kättesaadavaks tegemise kord, andmelevi ulatus (st üldsusele, teatavale kasutajarühmale), kuidas kasutajaid teavitatakse andmete edastamisest ning kas selle korraga nähakse ette statistikaandmete kättesaadavaks tegemist kõigile kasutajatele. |
| 9. | Levitamise sagedus | | Mitu korda teatava ajavahemiku jooksul statistikat edastatakse. |
| 10. | Levitamise vorming | | Statistikaandmete ja metaandmete levitamise vahend. |
| 10.1. | | Pressiteated | Korrapärased ja sihtotstarbelised pressiteated andmete kohta. |
| 10.2. | | Väljaanded | Korrapärased ja sihtotstarbelised väljaanded, milles andmed üldsusele avaldatakse. |
| 10.3. | | Elektroonilised andmebaasid | Teave elektrooniliste andmebaaside kohta, kus levitatud andmed on kättesaadavad. |
| 10.4. | | Juurdepääs mikroandmetele | Teave selle kohta, kas mikroandmeid ka avaldatakse. |
| 10.5. | | Muud | Viited muudele andmelevi viisidele. |
| 11. | Juurdepääs dokumentidele | | |
| 11.1. | | Metoodika dokumenteerimine | Viited olemasolevatele metoodikadokumentidele ja nende kirjeldus. |
| 11.2. | | Kvaliteedi dokumenteerimine | Kvaliteedijuhtimis- ja -hindamismenetlusi käsitlevad dokumendid. |
| 12. | Kvaliteedijuhtimine | | Statistikatoodete ja -protsesside kvaliteedi kontrollimise süsteemid ja raamistikud, mille organisatsioon on kehtestanud. |
| 12.1. | | Kvaliteedi tagamine | Kogu üldsusele nähtav süstemaatiline tegevus, mis tagab kindlustunde, et statistika tootmise protsessile esitatavad nõuded on täidetud. |
| 12.2. | | Kvaliteedi hindamine | Andmete kvaliteedi üldine hindamine standardkriteeriumite alusel. |
| 13. | Olulisus | | Millisel määral statistika vastab kasutajate olemasolevatele ja võimalikele vajadustele. |
| 13.1. | | Kasutajate vajadused | Kasutajate ja nende vajaduste kirjeldus seoses statistiliste andmetega. |
| 13.2. | | Kasutajate rahulolu | Meetmed kasutajate rahulolu kindlakstegemiseks. |
| 13.3. | | Terviklikkus | Millises ulatuses on kogu vajaminev statistika kättesaadav. |
| 14. | Täpsus ja usaldusväärsus | | Täpsus: arvutuste ja hinnangute täpsus võrreldes täpse või tegeliku väärtusega, mida statistikavahenditega mõõta taheti.
  Usaldatavus: esialgsel hindamisel ja sellele järgneval hindamisel saadud väärtuste lähedus. |
| 14.1. | | Üldine täpsus | Täpsuse hindamine, kui hinnatakse teatava andmekogumi või domeeni mitmeid komponente üheskoos. |
| 14.2. | | Valikuviga | Osa erinevusest populatsiooniväärtuse ja selle hinnangu vahel, mis tuleneb juhuslikust valimist asjaolu tõttu, et vaadeldakse ainult populatsiooni alarühma. |
| 14.3. | | Valikust sõltumatu viga | Viga uuringu hinnangutes, mida ei saa omistada valimi kõikuvustele. |
| 15. | Ajakohasus ja õigeaegsus | | |
| 15.1. | | Ajakohasus ja õigeaegsus | Ajavahemik andmete kättesaadavaks saamise ja sündmuse või nähtuse, mida need andmed kirjeldavad, ilmnemise vahel. |
| 15.2. | | Õigeaegsus | Ajavahemik andmete tegeliku esitamise ja ametlikult ette nähtud esitamise tähtaja vahel. |
| 16. | Võrreldavus | | Erinevate statistiliste mõistete ning mõõtmisvahendite ja menetluste mõju arvestamine, kui võrreldakse eri geograafiliste piirkondade või ajavahemike statistikat. |
| 16.1. | | Geograafiline võrreldavus | Millisel määral on statistika võrreldav vaadelduna geograafiliste piirkondade kaupa. |
| 16.2. | | Ajaline võrreldavus | Millisel määral on statistika võrreldav või kokkusobiv vaadelduna ajavahemike kaupa. |
| 17. | Ühtsus | | Kas andmeid saab erineval viisil ja eri otstarbel kasutamiseks usaldusväärselt kombineerida. |
| 17.1. | | Valdkondadevaheline ühtsus | Millisel määral on statistika kokkusobiv muudest andmeallikatest või valdkondadest saadud statistikaga. |
| 17.2. | | Sisemine ühtsus | Millisel määral on tagatud statistika ühtsus andmekogumi sees. |
| 18. | Kulud ja koormus | | Teatava statistikatoote kogumise ja tootmise kulud ning vastajate koormus. |
| 19. | Andmete läbivaatamine | | Üldsusele avaldatud statistikaandmete mis tahes muudatus. |
| 19.1. | | Andmete läbivaatamise põhimõtted | Meetmed, mille eesmärk on tagada avaldatud andmete läbipaistvus; kõigepealt kogutakse esialgsed andmed ning need vaadatakse hiljem läbi. |
| 19.2. | | Andmete läbivaatamise elluviimine | Teave andmete läbivaatamise toimumise kohta. |
| 20. | Statistiline töötlemine | | |
| 20.1. | | Allikandmed | Statistiliste koondandmete koostamiseks kasutatavate algandmete omadused ja koostisosad. |
| 20.2. | | Andmete kogumise sagedus | Algandmete kogumise sagedus. |
| 20.3. | | Andmete kogumine | Andmete kogumise süstemaatiline protsess ametliku statistika koostamiseks. |
| 20.4. | | Andmete valideerimine | Andmete koostamisprotsessi jälgimine ning statistiliste tulemuste kvaliteedi tagamine. |
| 20.5. | | Andmete koostamine | Andmete töötlemine teatavaid eeskirju järgides uue teabe saamiseks. |
| 20.6. | | Kohandamine | Statistiliste andmete muutmiseks kasutatavad protseduurid, et tagada vastavus riiklikele või rahvusvahelistele standarditele või et tasandada andmete kvaliteedierinevusi konkreetsete andmekogumite koostamisel. |
| 21. | Märkused | | Kirjeldav tekst, mille võib andmetele või metaandmetele lisada. |

Number

Mõiste

Alammõiste

Kirjeldus

1.

Kontakt

Üksikisiku või organisatsiooni kontaktpunktid juurdepääsuks andmetele või metaandmetele, k.a teave selle kohta, kuidas kontaktpunktiga ühendust võtta.

1.1.

Kontaktorganisatsioon

Organisatsiooni nimi, kellel on kontaktpunktid juurdepääsuks andmetele või metaandmetele.

1.2.

Kontaktorganisatsiooni üksus

Organisatsiooni osa, millel on aadress pöördumiseks.

1.3.

Kontaktnimi

Andmete või metaandmete kontaktpunkti nimi.

1.4.

Kontaktisiku funktsioon

Kontaktisiku tehniline vastutusala, nt metoodika, andmebaasihaldus või andmelevi.

1.5.

Kontaktpunkti postiaadress

Andmete või metaandmete kontaktpunkti postiaadress.

1.6.

Kontaktpunkti e-posti aadress

Andmete või metaandmete kontaktpunkti e-posti aadress.

1.7.

Kontakttelefon

Andmete või metaandmete kontaktpunkti telefoninumber.

1.8.

Kontaktfaks

Andmete või metaandmete kontaktpunkti faksinumber.

2.

Metaandmete uuendamine

Metaandmeelemendi andmebaasi lisamise või selle muutmise kuupäev.

2.1.

Metaandmete viimane sertifitseerimine

Domeenihalduri viimase sertifitseerimise kuupäev, mis kinnitab, et esitatud metaandmed on kehtivad, ja seda ka juhul, kui sisu ei ole muudetud.

2.2.

Metaandmete viimane esitamine

Metaandmete viimase edastamise kuupäev.

2.3.

Metaandmete viimane uuendamine

Metaandmete sisu viimase uuendamise kuupäev.

3.

Statistiline esitus

3.1.

Andmete kirjeldus

Andmekogu peamiste omaduste kergesti mõistetav kirjeldus, kus viidatakse avaldatavatele andmetele ja näitajatele.

3.2.

Klassifitseerimissüsteem

Objektide rühmadesse korraldamine või jaotamine nende ühistest omadustest lähtudes.

3.3.

Sektorite katvus

Peamised majandus- või muud sektorid, mida statistika hõlmab.

3.4.

Statistika mõisted ja määratlused

Statistiliste vaatluste statistilised näitajad.

3.5.

Statistiline ühik

Ühik, mille kohta kogutakse teavet ja seejärel koostatakse statistikat.

3.6.

Statistiline populatsioon

Määratletud inimeste, objektide või sündmuste klassi kõik liikmed või populatsioon või „üldkogum”.

3.7.

Vaadeldav piirkond

Riik või geograafiline piirkond, mida mõõdetud statistilised näitajad iseloomustavad.

3.8.

Ajaline katvus

Ajavahemik, mille kohta on andmed olemas.

3.9.

Baasperiood

Indekseerimise aluseks olev ajavahemik (mil konkreetset andmekogumisarja vaadeldakse).

4.

Mõõtühik

Andmete väärtuste mõõtmise ühik.

5.

Vaatlusperiood

Ajavahemik või ajahetk, mida vaatlemisega seotud mõõtmised hõlmavad.

6.

Institutsiooniline volitus

Eeskirjad või muud ametlikud suunised, millega on organisatsioonile antud vastutus ja pädevus statistika kogumiseks, töötlemiseks ja levitamiseks.

6.1.

Õigusaktid ja muud kokkulepped

Eeskirjad või muud ametlikud või mitteametlikud kokkulepped, millega on asutusele antud vastutus ja pädevus statistika kogumiseks, töötlemiseks ja levitamiseks.

6.2.

Andmete ühiskasutus

Andmeid tootvate asutuste vahelise andmete ühiskasutuse ja koordineerimise kord või menetlused.

7.

Konfidentsiaalsus

Andmete omadus, mis näitab, mil määral nende loata avaldamine võib kahjustada andmeallika või muude asjaomaste isikute huvisid.

7.1.

Konfidentsiaalsus: meetmed

Õiguslikud või muud ametlikud meetmed, mis takistavad selliste andmete, mis avalikustavad isiku või majandusüksuse nime, loata avaldamist.

7.2.

Konfidentsiaalsus: andmetöötlus

Statistika konfidentsiaalsust ja andmete loata avaldamise takistamist tagavad andmetöötluseeskirjad.

8.

Avaldamispõhimõtted

Eeskirjad statistiliste andmete edastamiseks huvitatud isikutele.

8.1.

Avaldamiskalender

Statistilise teabe avaldamise ajakava.

8.2.

Juurdepääs avaldamiskalendrile

Juurdepääs avaldamiskalendris olevale teabele.

8.3.

Kasutaja juurdepääs

Andmete kasutajale kättesaadavaks tegemise kord, andmelevi ulatus (st üldsusele, teatavale kasutajarühmale), kuidas kasutajaid teavitatakse andmete edastamisest ning kas selle korraga nähakse ette statistikaandmete kättesaadavaks tegemist kõigile kasutajatele.

9.

Levitamise sagedus

Mitu korda teatava ajavahemiku jooksul statistikat edastatakse.

10.

Levitamise vorming

Statistikaandmete ja metaandmete levitamise vahend.

10.1.

Pressiteated

Korrapärased ja sihtotstarbelised pressiteated andmete kohta.

10.2.

Väljaanded

Korrapärased ja sihtotstarbelised väljaanded, milles andmed üldsusele avaldatakse.

10.3.

Elektroonilised andmebaasid

Teave elektrooniliste andmebaaside kohta, kus levitatud andmed on kättesaadavad.

10.4.

Juurdepääs mikroandmetele

Teave selle kohta, kas mikroandmeid ka avaldatakse.

10.5.

Muud

Viited muudele andmelevi viisidele.

11.

Juurdepääs dokumentidele

11.1.

Metoodika dokumenteerimine

Viited olemasolevatele metoodikadokumentidele ja nende kirjeldus.

11.2.

Kvaliteedi dokumenteerimine

Kvaliteedijuhtimis- ja -hindamismenetlusi käsitlevad dokumendid.

12.

Kvaliteedijuhtimine

Statistikatoodete ja -protsesside kvaliteedi kontrollimise süsteemid ja raamistikud, mille organisatsioon on kehtestanud.

12.1.

Kvaliteedi tagamine

Kogu üldsusele nähtav süstemaatiline tegevus, mis tagab kindlustunde, et statistika tootmise protsessile esitatavad nõuded on täidetud.

12.2.

Kvaliteedi hindamine

Andmete kvaliteedi üldine hindamine standardkriteeriumite alusel.

13.

Olulisus

Millisel määral statistika vastab kasutajate olemasolevatele ja võimalikele vajadustele.

13.1.

Kasutajate vajadused

Kasutajate ja nende vajaduste kirjeldus seoses statistiliste andmetega.

13.2.

Kasutajate rahulolu

Meetmed kasutajate rahulolu kindlakstegemiseks.

13.3.

Terviklikkus

Millises ulatuses on kogu vajaminev statistika kättesaadav.

14.

Täpsus ja usaldusväärsus

Täpsus: arvutuste ja hinnangute täpsus võrreldes täpse või tegeliku väärtusega, mida statistikavahenditega mõõta taheti.

Usaldatavus: esialgsel hindamisel ja sellele järgneval hindamisel saadud väärtuste lähedus.

14.1.

Üldine täpsus

Täpsuse hindamine, kui hinnatakse teatava andmekogumi või domeeni mitmeid komponente üheskoos.

14.2.

Valikuviga

Osa erinevusest populatsiooniväärtuse ja selle hinnangu vahel, mis tuleneb juhuslikust valimist asjaolu tõttu, et vaadeldakse ainult populatsiooni alarühma.

14.3.

Valikust sõltumatu viga

Viga uuringu hinnangutes, mida ei saa omistada valimi kõikuvustele.

15.

Ajakohasus ja õigeaegsus

15.1.

Ajakohasus ja õigeaegsus

Ajavahemik andmete kättesaadavaks saamise ja sündmuse või nähtuse, mida need andmed kirjeldavad, ilmnemise vahel.

15.2.

Õigeaegsus

Ajavahemik andmete tegeliku esitamise ja ametlikult ette nähtud esitamise tähtaja vahel.

16.

Võrreldavus

Erinevate statistiliste mõistete ning mõõtmisvahendite ja menetluste mõju arvestamine, kui võrreldakse eri geograafiliste piirkondade või ajavahemike statistikat.

16.1.

Geograafiline võrreldavus

Millisel määral on statistika võrreldav vaadelduna geograafiliste piirkondade kaupa.

16.2.

Ajaline võrreldavus

Millisel määral on statistika võrreldav või kokkusobiv vaadelduna ajavahemike kaupa.

17.

Ühtsus

Kas andmeid saab erineval viisil ja eri otstarbel kasutamiseks usaldusväärselt kombineerida.

17.1.

Valdkondadevaheline ühtsus

Millisel määral on statistika kokkusobiv muudest andmeallikatest või valdkondadest saadud statistikaga.

17.2.

Sisemine ühtsus

Millisel määral on tagatud statistika ühtsus andmekogumi sees.

18.

Kulud ja koormus

Teatava statistikatoote kogumise ja tootmise kulud ning vastajate koormus.

19.

Andmete läbivaatamine

Üldsusele avaldatud statistikaandmete mis tahes muudatus.

19.1.

Andmete läbivaatamise põhimõtted

Meetmed, mille eesmärk on tagada avaldatud andmete läbipaistvus; kõigepealt kogutakse esialgsed andmed ning need vaadatakse hiljem läbi.

19.2.

Andmete läbivaatamise elluviimine

Teave andmete läbivaatamise toimumise kohta.

20.

Statistiline töötlemine

20.1.

Allikandmed

Statistiliste koondandmete koostamiseks kasutatavate algandmete omadused ja koostisosad.

20.2.

Andmete kogumise sagedus

Algandmete kogumise sagedus.

20.3.

Andmete kogumine

Andmete kogumise süstemaatiline protsess ametliku statistika koostamiseks.

20.4.

Andmete valideerimine

Andmete koostamisprotsessi jälgimine ning statistiliste tulemuste kvaliteedi tagamine.

20.5.

Andmete koostamine

Andmete töötlemine teatavaid eeskirju järgides uue teabe saamiseks.

20.6.

Kohandamine

Statistiliste andmete muutmiseks kasutatavad protseduurid, et tagada vastavus riiklikele või rahvusvahelistele standarditele või et tasandada andmete kvaliteedierinevusi konkreetsete andmekogumite koostamisel.

21.

Märkused

Kirjeldav tekst, mille võib andmetele või metaandmetele lisada.

---