# Europos Sąjungos L 185/2009

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2009.185.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 185 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 52 tomas2009m. liepos 17d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2009.185.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 185

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

52 tomas2009m. liepos 17d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2009 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 625/2009 dėl bendrų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių (kodifikuota redakcija) | 1 |
| | * | 2009 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 626/2009, kuriuo baigiama dalinė tarpinė antidempingo muito, nustatyto tam tikrų Indijos kilmės grafito elektrodų sistemų importui, peržiūra pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 3 dalį | 16 |
| | | 2009 m. liepos 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 627/2009, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 19 |
| | | 2009 m. liepos 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 628/2009 dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmas septynias 2009 m. liepos mėnesio dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 616/2007 leidžiamas naudoti paukštienos tarifines kvotas | 21 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2009 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 625/2009 dėl bendrų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių (kodifikuota redakcija)

1

*

2009 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 626/2009, kuriuo baigiama dalinė tarpinė antidempingo muito, nustatyto tam tikrų Indijos kilmės grafito elektrodų sistemų importui, peržiūra pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 3 dalį

16

2009 m. liepos 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 627/2009, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

19

2009 m. liepos 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 628/2009 dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmas septynias 2009 m. liepos mėnesio dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 616/2007 leidžiamas naudoti paukštienos tarifines kvotas

21

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Taryba |
| | | 2009/552/EB, Euratomas |
| | * | 2009 m. liepos 16 d. Tarybos sprendimas dėl naujo Europos Bendrijų Komisijos nario skyrimo | 23 |
| | | Komisija |
| | | 2009/553/EB |
| | * | 2009 m. kovo 24 d. Komisijos sprendimas dėl pagalbos priemonių C 52/07 (ex NN 64/07), kurias Ispanija taikė paramos tekstilės ir aprangos pramonei planui
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 2017)

   (
  1
  ) | 24 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Taryba

2009/552/EB, Euratomas

*

2009 m. liepos 16 d. Tarybos sprendimas dėl naujo Europos Bendrijų Komisijos nario skyrimo

23

Komisija

2009/553/EB

*

2009 m. kovo 24 d. Komisijos sprendimas dėl pagalbos priemonių C 52/07 (ex NN 64/07), kurias Ispanija taikė paramos tekstilės ir aprangos pramonei planui
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 2017)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 2017)

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 17.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 185/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 625/2009

2009 m. liepos 7 d.

dėl bendrų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių

(Kodifikuota redakcija)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnį,

atsižvelgdama į bendrą žemės ūkio rinkų organizaciją nustatančius dokumentus ir perdirbtus žemės ūkio produktus reglamentuojančius dokumentus, priimtus laikantis Sutarties 308 straipsnio, ypač į tų dokumentų nuostatas, leidžiančias nukrypti nuo bendro principo, kad visi kiekybiniai apribojimai arba jiems lygiavertės priemonės gali būti pakeisti tik tuose pačiuose dokumentuose numatytomis priemonėmis,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 1994 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 519/94 dėl bendrų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių (1) buvo keletą kartų iš esmės keičiamas (2). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėtas reglamentas turėtų būti kodifikuotas. |
| --- | --- |

(1)

1994 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 519/94 dėl bendrų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių (1) buvo keletą kartų iš esmės keičiamas (2). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėtas reglamentas turėtų būti kodifikuotas.

| (2) | Bendroji prekybos politika turėtų būti grindžiama vienodais principais. |
| --- | --- |

(2)

Bendroji prekybos politika turėtų būti grindžiama vienodais principais.

| (3) | Pagal Sutarties 14 straipsnį vidaus rinką nuo 1993 m. sausio 1 d. sudaro vidaus sienų neturinti erdvė, kurioje užtikrintas laisvas prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas. |
| --- | --- |

(3)

Pagal Sutarties 14 straipsnį vidaus rinką nuo 1993 m. sausio 1 d. sudaro vidaus sienų neturinti erdvė, kurioje užtikrintas laisvas prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas.

| (4) | Bendros prekybos politikos, kiek ji susijusi su importo taisyklėmis, vientisumas yra vienintelė priemonė, užtikrinanti, kad Bendrijos prekybai su trečiosiomis šalimis taikomos taisyklės deramai atspindėtų rinkų integraciją. |
| --- | --- |

(4)

Bendros prekybos politikos, kiek ji susijusi su importo taisyklėmis, vientisumas yra vienintelė priemonė, užtikrinanti, kad Bendrijos prekybai su trečiosiomis šalimis taikomos taisyklės deramai atspindėtų rinkų integraciją.

| (5) | Didesnio importo taisyklių suvienodinimo turėtų būti siekiama kiek įmanoma atsižvelgiant į konkrečius aptariamųjų trečiųjų šalių ekonominės sistemos požymius ir nustatant nuostatas, panašias į tas, kurios pagal bendrąsias taisykles taikomos kitoms trečiosioms šalims. |
| --- | --- |

(5)

Didesnio importo taisyklių suvienodinimo turėtų būti siekiama kiek įmanoma atsižvelgiant į konkrečius aptariamųjų trečiųjų šalių ekonominės sistemos požymius ir nustatant nuostatas, panašias į tas, kurios pagal bendrąsias taisykles taikomos kitoms trečiosioms šalims.

| (6) | Bendros importui taikomos taisyklės taip pat taikomos anglies ir plieno produktams, nepažeidžiant jokių konkrečiai su tokiais produktais susijusio susitarimo įgyvendinimo priemonių. |
| --- | --- |

(6)

Bendros importui taikomos taisyklės taip pat taikomos anglies ir plieno produktams, nepažeidžiant jokių konkrečiai su tokiais produktais susijusio susitarimo įgyvendinimo priemonių.

| (7) | Todėl Bendrijos taisyklės turėtų būti grindžiamos importo liberalizavimu, t. y. kiekybinių apribojimų nebuvimu. |
| --- | --- |

(7)

Todėl Bendrijos taisyklės turėtų būti grindžiamos importo liberalizavimu, t. y. kiekybinių apribojimų nebuvimu.

| (8) | Kai kurių produktų atžvilgiu Komisija turėtų išnagrinėti importo sąlygas, importo tendencijas, įvairius ekonomikos ir prekybos būklės aspektus ir prireikus taikytinas priemones. |
| --- | --- |

(8)

Kai kurių produktų atžvilgiu Komisija turėtų išnagrinėti importo sąlygas, importo tendencijas, įvairius ekonomikos ir prekybos būklės aspektus ir prireikus taikytinas priemones.

| (9) | Dėl tų produktų gali paaiškėti, jog kai kuriems iš šių importų reikia įvesti Bendrijos priežiūrą. |
| --- | --- |

(9)

Dėl tų produktų gali paaiškėti, jog kai kuriems iš šių importų reikia įvesti Bendrijos priežiūrą.

| (10) | Komisijos ir Tarybos pareiga yra priimti apsaugos priemones, kurių reikalauja Bendrijos interesai, deramai atsižvelgiant į esamus tarptautinius įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(10)

Komisijos ir Tarybos pareiga yra priimti apsaugos priemones, kurių reikalauja Bendrijos interesai, deramai atsižvelgiant į esamus tarptautinius įsipareigojimus.

| (11) | Priežiūros arba apsaugos priemonės, taikomos tik vienam ar keliems Bendrijos regionams, gali vis dėlto pasirodyti tinkamesnės už visai Bendrijai taikomas priemones. Tačiau tokios priemonės turėtų būti leidžiamos tik išimties tvarka ir tik tais atvejais, kai nėra jokios alternatyvos. Reikia užtikrinti, kad tokios priemonės būtų laikinos ir kuo mažiau trikdytų vidaus rinkos veikimą. |
| --- | --- |

(11)

Priežiūros arba apsaugos priemonės, taikomos tik vienam ar keliems Bendrijos regionams, gali vis dėlto pasirodyti tinkamesnės už visai Bendrijai taikomas priemones. Tačiau tokios priemonės turėtų būti leidžiamos tik išimties tvarka ir tik tais atvejais, kai nėra jokios alternatyvos. Reikia užtikrinti, kad tokios priemonės būtų laikinos ir kuo mažiau trikdytų vidaus rinkos veikimą.

| (12) | Taikant Bendrijos priežiūrą, atitinkamų produktų išleidimas į laisvą apyvartą turėtų būti siejamas su vienodus kriterijus atitinkančio priežiūros dokumento pateikimu. Tą dokumentą, importuotojui kreipusis, per tam tikrą laikotarpį turėtų išduoti valstybių narių valdžios institucijos, importuotojui dėl to neįgyjant teisės importuoti. Todėl priežiūros dokumentas turėtų galioti tik tol, kol importo taisyklės lieka nepakeistos. |
| --- | --- |

(12)

Taikant Bendrijos priežiūrą, atitinkamų produktų išleidimas į laisvą apyvartą turėtų būti siejamas su vienodus kriterijus atitinkančio priežiūros dokumento pateikimu. Tą dokumentą, importuotojui kreipusis, per tam tikrą laikotarpį turėtų išduoti valstybių narių valdžios institucijos, importuotojui dėl to neįgyjant teisės importuoti. Todėl priežiūros dokumentas turėtų galioti tik tol, kol importo taisyklės lieka nepakeistos.

| (13) | Siekiant geros administravimo vadybos ir padėti Bendrijos operatoriams, priežiūros dokumento turinys ir išdėstymas turėtų būti kiek galima suderintas su bendros importo licencijos formomis, nustatytomis 1994 m. kovo 30 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 738/94, nustatančiu tam tikras taisykles, skirtas įgyvendinti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 520/94, nustatantį Bendrijos kiekybinių kvotų administravimo tvarką (3), 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 3168/94, įvedančiu Bendrijos importo licenciją taikant Tarybos reglamentą (EB) Nr. 517/94 dėl tekstilės gaminių, kuriems netaikomos dvišalės sutartys, protokolai ar kiti susitarimai arba kitos konkrečios Bendrijos importo taisyklės, bendrųjų importo iš trečiųjų šalių taisyklių (4) ir 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 3169/94, iš dalies keičiančiu Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3030/93 dėl tam tikrų tekstilės gaminių importo iš trečiųjų šalių bendrųjų taisyklių III priedą ir Reglamento taikymo srityje nustatančiu Bendrijos importo licencijos taikymą (5), atsižvelgiant į priežiūros dokumento technines ypatybes. |
| --- | --- |

(13)

Siekiant geros administravimo vadybos ir padėti Bendrijos operatoriams, priežiūros dokumento turinys ir išdėstymas turėtų būti kiek galima suderintas su bendros importo licencijos formomis, nustatytomis 1994 m. kovo 30 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 738/94, nustatančiu tam tikras taisykles, skirtas įgyvendinti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 520/94, nustatantį Bendrijos kiekybinių kvotų administravimo tvarką (3), 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 3168/94, įvedančiu Bendrijos importo licenciją taikant Tarybos reglamentą (EB) Nr. 517/94 dėl tekstilės gaminių, kuriems netaikomos dvišalės sutartys, protokolai ar kiti susitarimai arba kitos konkrečios Bendrijos importo taisyklės, bendrųjų importo iš trečiųjų šalių taisyklių (4) ir 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 3169/94, iš dalies keičiančiu Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3030/93 dėl tam tikrų tekstilės gaminių importo iš trečiųjų šalių bendrųjų taisyklių III priedą ir Reglamento taikymo srityje nustatančiu Bendrijos importo licencijos taikymą (5), atsižvelgiant į priežiūros dokumento technines ypatybes.

| (14) | Bendrijos interesai reikalauja, kad valstybės narės ir Komisija kuo didesniu mastu keistųsi Bendrijos priežiūros teikiama informacija. |
| --- | --- |

(14)

Bendrijos interesai reikalauja, kad valstybės narės ir Komisija kuo didesniu mastu keistųsi Bendrijos priežiūros teikiama informacija.

| (15) | Reikia nustatyti tikslius kriterijus galimai žalai įvertinti ir pradėti tyrimą, kartu leidžiant Komisijai imtis atitinkamų priemonių skubiais atvejais. |
| --- | --- |

(15)

Reikia nustatyti tikslius kriterijus galimai žalai įvertinti ir pradėti tyrimą, kartu leidžiant Komisijai imtis atitinkamų priemonių skubiais atvejais.

| (16) | Šiuo tikslu reikėtų numatyti išsamias nuostatas tyrimams inicijuoti, reikalingiems patikrinimams ir inspektavimui atlikti, suinteresuotosioms šalims išklausyti, gautai informacijai apdoroti ir žalos įvertinimo kriterijams nustatyti. |
| --- | --- |

(16)

Šiuo tikslu reikėtų numatyti išsamias nuostatas tyrimams inicijuoti, reikalingiems patikrinimams ir inspektavimui atlikti, suinteresuotosioms šalims išklausyti, gautai informacijai apdoroti ir žalos įvertinimo kriterijams nustatyti.

| (17) | Šiuo reglamentu pradedamų tyrimų nuostatos nepažeidžia profesinį slaptumą reglamentuojančių Bendrijos arba nacionalinių taisyklių. |
| --- | --- |

(17)

Šiuo reglamentu pradedamų tyrimų nuostatos nepažeidžia profesinį slaptumą reglamentuojančių Bendrijos arba nacionalinių taisyklių.

| (18) | Taip pat reikia numatyti tyrimų inicijavimo ir nustatymo, ar priemonės yra tinkamos, ar ne, terminus, tikintis užtikrinti, kad toks nustatymas būtų greitas, siekiant padidinti atitinkamų ūkio subjektų teisinį tikrumą. |
| --- | --- |

(18)

Taip pat reikia numatyti tyrimų inicijavimo ir nustatymo, ar priemonės yra tinkamos, ar ne, terminus, tikintis užtikrinti, kad toks nustatymas būtų greitas, siekiant padidinti atitinkamų ūkio subjektų teisinį tikrumą.

| (19) | Siekiant importo taisyklių vienodumo, importuotojų atliekami formalumai turėtų būti supaprastinti ir turėtų būti vienodi, nepaisant to, kur atliekami muitinės formalumai. Todėl pageidautina nustatyti, kad bet kokie formalumai būtų atliekami naudojant prie šio reglamento pridedamo pavyzdžio formas. |
| --- | --- |

(19)

Siekiant importo taisyklių vienodumo, importuotojų atliekami formalumai turėtų būti supaprastinti ir turėtų būti vienodi, nepaisant to, kur atliekami muitinės formalumai. Todėl pageidautina nustatyti, kad bet kokie formalumai būtų atliekami naudojant prie šio reglamento pridedamo pavyzdžio formas.

| (20) | Priežiūros dokumentai, išduoti dėl Bendrijos priežiūros priemonių, turėtų galioti visoje Bendrijoje, nepaisant to, kuri valstybė narė juos išdavė. |
| --- | --- |

(20)

Priežiūros dokumentai, išduoti dėl Bendrijos priežiūros priemonių, turėtų galioti visoje Bendrijoje, nepaisant to, kuri valstybė narė juos išdavė.

| (21) | Tekstilės gaminiams, patenkantiems į 1994 m. kovo 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 517/94 dėl tekstilės gaminių, kuriems netaikomos dvišalės sutartys, protokolai ar kiti susitarimai arba kitos konkrečios Bendrijos importo taisyklės, bendrųjų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių (6) taikymo sritį, Bendrijos ir tarptautiniu lygmenimis yra taikomas specifinis režimas. Todėl jie turėtų visiškai nepatekti į šio reglamento taikymo sritį, |
| --- | --- |

(21)

Tekstilės gaminiams, patenkantiems į 1994 m. kovo 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 517/94 dėl tekstilės gaminių, kuriems netaikomos dvišalės sutartys, protokolai ar kiti susitarimai arba kitos konkrečios Bendrijos importo taisyklės, bendrųjų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių (6) taikymo sritį, Bendrijos ir tarptautiniu lygmenimis yra taikomas specifinis režimas. Todėl jie turėtų visiškai nepatekti į šio reglamento taikymo sritį,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I   SKYRIUS

BENDRIEJI PRINCIPAI

1 straipsnis

1.   Šis reglamentas taikomas I priede nurodytų trečiųjų šalių kilmės produktų importui, išskyrus tekstilės gaminius, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 517/94.

2.   1 dalyje nurodyti produktai importuojami į Bendriją laisvai ir jiems netaikomi jokie kiekybiniai apribojimai, nepažeidžiant priemonių, kurių gali būti imamasi pagal V skyrių.

II   SKYRIUS

BENDRIJOS INFORMAVIMAS IR KONSULTACIJŲ TVARKA

2 straipsnis

Jei importo tendencijos reikalauja imtis priežiūros ar apsaugos priemonių, valstybės narės apie tai informuoja Komisiją. Ši informacija apima pagal 8 straipsnyje nustatytus kriterijus prieinamus įrodymus. Šią informaciją Komisija nedelsdama perduoda visoms valstybėms narėms.

3 straipsnis

1.   Konsultacijos gali būti rengiamos valstybės narės prašymu arba Komisijos iniciatyva.

2.   Konsultacijos turi įvykti per aštuonias darbo dienas po to, kai Komisija gavo 2 straipsnyje nustatytą informaciją, ir bet kokiu atveju prieš įvedant bet kurią Bendrijos priežiūros ar apsaugos priemonę.

4 straipsnis

1.   Konsultuojamasi patariamajame komitete (toliau – Komitetas), kurį sudaro kiekvienos valstybės narės atstovai ir kuriam pirmininkauja Komisijos atstovas.

2.   Komitetas renkasi šaukiamas savo pirmininko. Jis kuo skubiausiai pateikia valstybėms narėms visą reikalingą informaciją.

3.   Konsultacijose visų pirma aptariama:

| a) | importo sąlygos, importo tendencijos ir įvairūs ekonomikos ir prekybos situacijos nagrinėjamojo produkto atžvilgiu aspektai; |
| --- | --- |

a)

importo sąlygos, importo tendencijos ir įvairūs ekonomikos ir prekybos situacijos nagrinėjamojo produkto atžvilgiu aspektai;

| b) | klausimai, susiję su Bendrijos ir I priede nurodytų trečiųjų šalių prekybos susitarimų administravimu; |
| --- | --- |

b)

klausimai, susiję su Bendrijos ir I priede nurodytų trečiųjų šalių prekybos susitarimų administravimu;

| c) | priemonės, kurių gali būti imamasi. |
| --- | --- |

c)

priemonės, kurių gali būti imamasi.

4.   Prireikus gali būti konsultuojamasi raštu. Tokiu atveju Komisija informuoja valstybes nares, kurios gali pareikšti savo nuomonę arba reikalauti konsultacijų žodžiu per Komisijos nustatytą 5–8 darbo dienų laikotarpį.

III   SKYRIUS

BENDRIJOS TYRIMO TVARKA

5 straipsnis

1.   Tais atvejais, kai po 3 ir 4 straipsniuose nurodytų konsultacijų Komisijai paaiškėja, kad yra pakankamai įrodymų tyrimui pagrįsti, Komisija per mėnesį nuo informacijos gavimo iš valstybės narės inicijuoja tyrimą ir paskelbia pranešimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Šiame pranešime:

| a) | pateikiama gautos informacijos santrauka ir nurodoma, kad visa reikalinga informacija būtų siunčiama Komisijai; |
| --- | --- |

a)

pateikiama gautos informacijos santrauka ir nurodoma, kad visa reikalinga informacija būtų siunčiama Komisijai;

| b) | nustatomas laikotarpis, per kurį suinteresuotosios šalys gali raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti informaciją, jei į tokią nuomonę ar informaciją turi būti atsižvelgta tyrimo metu; |
| --- | --- |

b)

nustatomas laikotarpis, per kurį suinteresuotosios šalys gali raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti informaciją, jei į tokią nuomonę ar informaciją turi būti atsižvelgta tyrimo metu;

| c) | nustatomas laikotarpis, per kurį suinteresuotosios šalys gali kreiptis, kad Komisija pagal 4 dalį jas išklausytų žodžiu. |
| --- | --- |

c)

nustatomas laikotarpis, per kurį suinteresuotosios šalys gali kreiptis, kad Komisija pagal 4 dalį jas išklausytų žodžiu.

Komisija pradeda tyrimą bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis.

2.   Komisija siekia gauti visą, jos manymu, reikalingą informaciją ir prireikus, pakonsultavusi Komitete, stengiasi šią informaciją patikrinti, pasitelkdama importuotojus, prekybininkus, agentus, gamintojus, prekybos asociacijas ir organizacijas.

Atlikti šią užduotį Komisijai gali padėti valstybės narės, kurios teritorijoje šie patikrinimai atliekami, darbuotojai su sąlyga, kad ši valstybė narė to pageidauja.

Pagal 1 dalies pirmą pastraipą suinteresuotumą parodžiusios šalys ir eksportuojančios šalies atstovai gali susipažinti su visa tyrimo metu Komisijos gauta informacija, išskyrus Bendrijos arba jos valstybių narių institucijų parengtus vidaus dokumentus, su sąlyga, kad ji yra svarbi ginant jų interesus ir nekonfidenciali, kaip apibrėžta 7 straipsnyje, ir kad Komisija ja naudojasi tyrimo metu. Šiuo tikslu jos raštu pateikia prašymą Komisijai nurodydamos pageidaujamą informaciją.

3.   Komisijos prašymu ir laikydamosi jos nustatytos tvarkos, valstybės narės turi pateikti jai turimą informaciją apie nagrinėjamojo produkto rinkos pokyčius.

4.   Komisija gali suinteresuotąsias šalis išklausyti. Tokios šalys turi būti išklausomos tais atvejais, kai per Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtame pranešime nustatytą terminą jos raštu kreipiasi ir parodo, kad jas tikrai galėtų paveikti tyrimų išvados ir kad yra ypatingų priežasčių, dėl kurių jos turi būti išklausytos žodžiu.

5.   Kai per šiame reglamente arba per Komisijos pagal šį reglamentą nustatytus terminus informacija nepateikiama, arba kai ženkliai trukdoma tyrimui, išvados gali būti daromos remiantis turimais faktais. Jei Komisija nustato, kad kuri nors suinteresuotoji šalis ar trečioji šalis pateikė melagingą arba klaidinančią informaciją, ji į šią informaciją neatsižvelgia ir gali remtis turimais faktais.

6.   Jei po 1 dalyje nurodytų konsultacijų Komisija mano, kad yra nepakankamai įrodymų tyrimui pagrįsti, ji apie savo sprendimą praneša valstybėms narėms per vieną mėnesį nuo informacijos iš valstybių narių gavimo dienos.

6 straipsnis

1.   Tyrimo pabaigoje Komisija pateikia Komitetui ataskaitą apie jo rezultatus.

2.   Kai per devynis mėnesius nuo tyrimo inicijavimo Komisija nusprendžia, kad Bendrijos priežiūros arba apsaugos priemonių nereikia, tyrimas, pasikonsultavus Komitete, per vieną mėnesį baigiamas. Sprendimas baigti tyrimą, pateikiant pagrindines tyrimo išvadas ir jo nutraukimo motyvų santrauką, skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

3.   Jei Komisija nusprendžia, kad Bendrijos priežiūros arba apsaugos priemonių reikia, ji ne vėliau kaip per devynis mėnesius nuo tyrimo inicijavimo priima reikalingus sprendimus pagal IV ir V skyrius. Išskirtinėmis aplinkybėmis, šis terminas gali būti pratęstas daugiausia dar dviejų mėnesių laikotarpiui. Tada Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje Komisija skelbia pranešimą, kuriame nustatoma pratęsimo trukmė ir pateikiama jo motyvų santrauka.

4.   Šio skyriaus nuostatos neužkerta kelio bet kuriuo metu imtis priežiūros priemonių pagal 9–14 straipsnius arba, susidarius kritinei situacijai, kai delsimas padarytų sunkiai atitaisomą žalą ir reikia neatidėliotinų veiksmų, taikyti apsaugos priemones pagal 15, 16 ir 17 straipsnius.

Komisija nedelsdama imasi tyrimo priemonių, kurios, jos manymu, vis dar yra reikalingos. Tyrimo rezultatai naudojami priimtoms priemonėms peržiūrėti.

7 straipsnis

1.   Pagal šį reglamentą gauta informacija naudojama tik tuo tikslu, kuriuo jos buvo prašoma.

2.   Taryba, Komisija, valstybės narės ir bet kurios iš jų pareigūnai neatskleidžia jokios pagal šį reglamentą gautos konfidencialaus pobūdžio informacijos arba jokios konfidencialiai pateiktos informacijos be tokios informacijos pateikėjo specialaus leidimo.

3.   Kiekviename prašyme išlaikyti konfidencialumą nurodomos priežastys, kodėl ta informacija yra konfidenciali.

Tačiau jei pasirodo, kad prašymas išlaikyti konfidencialumą yra nepateisinamas ir jei informacijos pateikėjas nenori jos viešinti ar leisti jos atskleisti bendro pobūdžio pasakymais arba santraukos forma, į šią informaciją gali būti neatsižvelgiama.

4.   Informacija bet kokiu atveju laikoma konfidencialia, jei jos atskleidimas galėtų turėti didesnių neigiamų pasekmių tokios informacijos teikėjui arba šaltiniui.

5.   1–4 dalys neužkerta kelio Bendrijos institucijoms nurodyti bendro pobūdžio informaciją ir ypač motyvus, kuriais grindžiami pagal šį reglamentą priimami sprendimai. Tačiau šios institucijos privalo atsižvelgti į atitinkamų juridinių ir fizinių asmenų teisėtus interesus, kad nebūtų atskleistos jų verslo paslaptys.

8 straipsnis

1.   Importo tendencijų, sąlygų, kuriomis importas vykdomas, ir tokio importo daromos didelės žalos arba keliamos didelės žalos grėsmės Bendrijos gamintojams nagrinėjimas visų pirma apima šiuos veiksnius:

| a) | importo kiekį, ypač tais atvejais, kai yra ženklus padidėjimas absoliučiais dydžiais ar palyginti su gamyba arba suvartojimu Bendrijoje; |
| --- | --- |

a)

importo kiekį, ypač tais atvejais, kai yra ženklus padidėjimas absoliučiais dydžiais ar palyginti su gamyba arba suvartojimu Bendrijoje;

| b) | importo kainą, ypač tais atvejais, kai yra ženklus kainų sumažinimas palyginti su panašaus produkto kaina Bendrijoje; |
| --- | --- |

b)

importo kainą, ypač tais atvejais, kai yra ženklus kainų sumažinimas palyginti su panašaus produkto kaina Bendrijoje;

| c) | iš to sekantį poveikį Bendrijos panašių arba tiesiogiai konkuruojančių produktų gamintojams, pasireiškiantį pokyčiais tam tikrų ekonominių veiksnių, tokių kaip:






  — | gamybos kiekio, |
| --- | --- | --- |

c)

iš to sekantį poveikį Bendrijos panašių arba tiesiogiai konkuruojančių produktų gamintojams, pasireiškiantį pokyčiais tam tikrų ekonominių veiksnių, tokių kaip:

—

gamybos kiekio,

| — | gamybos pajėgumų naudojimo, |
| --- | --- |

—

gamybos pajėgumų naudojimo,

| — | atsargų lygio, |
| --- | --- |

—

atsargų lygio,

| — | pardavimų kiekio, |
| --- | --- |

—

pardavimų kiekio,

| — | rinkos dalies, |
| --- | --- |

—

rinkos dalies,

| — | kainų (t. y. kainų mažėjimas arba trukdymas kainų padidėjimui, kuris paprastai būtų įvykęs), |
| --- | --- |

—

kainų (t. y. kainų mažėjimas arba trukdymas kainų padidėjimui, kuris paprastai būtų įvykęs),

| — | pelno, |
| --- | --- |

—

pelno,

| — | investuoto kapitalo atsipirkimo, |
| --- | --- |

—

investuoto kapitalo atsipirkimo,

| — | pinigų srautų, |
| --- | --- |

—

pinigų srautų,

| — | užimtumo. |
| --- | --- |

—

užimtumo.

2.   Atlikdama tyrimą, Komisija turi atsižvelgti į I priede nurodytų šalių konkrečią ekonominę struktūrą.

3.   Tais atvejais, kai iškyla tariama didelės žalos grėsmė, Komisija taip pat tiria, ar aiškiai galima numatyti, kad tam tikros būklės raida gali tikrai padaryti faktinės žalos. Šiuo atveju gali būti atsižvelgiama į tokius veiksnius, kaip:

| a) | eksporto į Bendriją didėjimą; |
| --- | --- |

a)

eksporto į Bendriją didėjimą;

| b) | kilmės šalies eksporto pajėgumą ar eksportą, jau egzistuojantį ar artimiausioje ateityje galimą, ir tikimybę, kad tas pajėgumas bus naudojamas eksportui į Bendriją. |
| --- | --- |

b)

kilmės šalies eksporto pajėgumą ar eksportą, jau egzistuojantį ar artimiausioje ateityje galimą, ir tikimybę, kad tas pajėgumas bus naudojamas eksportui į Bendriją.

IV   SKYRIUS

PRIEŽIŪRA

9 straipsnis

1.   Atsižvelgdama į Bendrijos interesus, valstybės narės prašymu arba savo pačios iniciatyva Komisija gali:

| a) | nuspręsti įvesti tam tikram importui retrospektyvią Bendrijos priežiūrą Komisijos nustatyta tvarka; |
| --- | --- |

a)

nuspręsti įvesti tam tikram importui retrospektyvią Bendrijos priežiūrą Komisijos nustatyta tvarka;

| b) | šio importo tendencijos stebėsenos tikslais pagal 10 straipsnį nuspręsti įvesti išankstinę Bendrijos priežiūrą tam tikram importui. |
| --- | --- |

b)

šio importo tendencijos stebėsenos tikslais pagal 10 straipsnį nuspręsti įvesti išankstinę Bendrijos priežiūrą tam tikram importui.

2.   Priežiūros priemonės galioja ribotą laikotarpį. Jeigu nenumatyta kitaip, jos nustoja galiojusios pasibaigus antram šešių mėnesių laikotarpiui po šešių mėnesių, kai tos priemonės buvo pradėtos taikyti.

10 straipsnis

1.   Produktai, kuriems taikoma išankstinė Bendrijos priežiūra, į laisvą apyvartą gali būti išleidžiami tik pateikus priežiūros dokumentą. Tą dokumentą valstybių narių paskirta kompetentinga institucija išduoda nemokamai bet kokiam prašomam kiekiui ir ne vėliau kaip per penkias darbo dienas nuo tos dienos, kai nacionalinė kompetentinga institucija gauna Bendrijos importuotojo paraišką, nepaisant jo verslo vietos Bendrijoje. Ta paraiška yra laikoma nacionalinės kompetentingos institucijos gauta ne vėliau kaip per tris darbo dienas nuo pateikimo, jeigu neįrodoma kitaip.

2.   Priežiūros dokumentas parengiamas pagal formą, atitinkančią II priede pateiktą pavyzdį.

Išskyrus atvejus, kai sprendimas taikyti priežiūrą nustato kitaip, importuotojo paraiškoje priežiūros dokumentui gauti pateikiama tik:

| a) | pareiškėjo vardas, pavardė ir adresas (įskaitant telefono ir fakso numerius bei bet kokį numerį, pagal kurį nacionalinė kompetentinga institucija gali nustatyti pareiškėjo tapatybę), pareiškėjo PVM registracijos numeris, jei jis privalo mokėti PVM; |
| --- | --- |

a)

pareiškėjo vardas, pavardė ir adresas (įskaitant telefono ir fakso numerius bei bet kokį numerį, pagal kurį nacionalinė kompetentinga institucija gali nustatyti pareiškėjo tapatybę), pareiškėjo PVM registracijos numeris, jei jis privalo mokėti PVM;

| b) | prireikus, deklaracijos pateikėjo arba pareiškėjo paskirto atstovo vardas, pavardė ir adresas (įskaitant telefono ir fakso numerius); |
| --- | --- |

b)

prireikus, deklaracijos pateikėjo arba pareiškėjo paskirto atstovo vardas, pavardė ir adresas (įskaitant telefono ir fakso numerius);

| c) | prekių aprašymas, nurodant jų:






  — | prekybinį pavadinimą, |
| --- | --- | --- |

c)

prekių aprašymas, nurodant jų:

—

prekybinį pavadinimą,

| — | kombinuotosios nomenklatūros kodą, |
| --- | --- |

—

kombinuotosios nomenklatūros kodą,

| — | kilmės ir išsiuntimo vietą; |
| --- | --- |

—

kilmės ir išsiuntimo vietą;

| d) | deklaruotas kiekis kilogramais ir prireikus kitais papildomais vienetais (poromis, vienetais ir t. t.); |
| --- | --- |

d)

deklaruotas kiekis kilogramais ir prireikus kitais papildomais vienetais (poromis, vienetais ir t. t.);

| e) | prekių CIF vertė eurais Bendrijos pasienyje; |
| --- | --- |

e)

prekių CIF vertė eurais Bendrijos pasienyje;

| f) | data pažymėtas ir pareiškėjo parašu patvirtintas, pareiškėjo pavardę rašant didžiosiomis raidėmis, pareiškimas:
  „Aš, toliau pasirašęs, patvirtinu, kad šioje paraiškoje nurodyta informacija yra teisinga ir pateikta sąžiningai ir kad esu įsikūręs Bendrijoje“. |
| --- | --- |

f)

data pažymėtas ir pareiškėjo parašu patvirtintas, pareiškėjo pavardę rašant didžiosiomis raidėmis, pareiškimas:

„Aš, toliau pasirašęs, patvirtinu, kad šioje paraiškoje nurodyta informacija yra teisinga ir pateikta sąžiningai ir kad esu įsikūręs Bendrijoje“.

3.   Priežiūros dokumentas, nepaisant to, kuri valstybė narė jį išdavė, galioja visoje Bendrijoje.

4.   Nustatymas, kad vieneto kaina, pagal kurią sudarytas sandoris, viršija priežiūros dokumente nurodytą kainą mažiau kaip 5 %, arba kad importui pateiktų produktų bendroji vertė arba bendrasis kiekis viršija priežiūros dokumente pateiktą vertę arba kiekį mažiau kaip 5 %, neužkerta kelio tą produktą išleisti į laisvą apyvartą. Išklausiusi Komitete pareikštas nuomones ir atsižvelgdama į produktų pobūdį bei kitus ypatingus atitinkamų sandorių požymius, Komisija gali nustatyti kitokį procentinį dydį, tačiau apskritai jis neturėtų viršyti 10 %.

5.   Priežiūros dokumentai gali būti naudojami tik tol, kol atitinkamų sandorių atžvilgiu galioja importo liberalizavimo tvarka. Priežiūros dokumentai jokiu būdu negali būti naudojami pasibaigus galiojimo laikotarpiui, kuris nustatomas tuo pačiu metu ir ta pačia tvarka kaip ir priežiūros įvedimas, ir kurį nustatant atsižvelgiama į produktų pobūdį bei kitus ypatingus sandorių požymius.

6.   Tais atvejais, kai to reikalauja pagal 9 straipsnį priimtas sprendimas, produkto kilmė, įvedus Bendrijos priežiūrą, privalo būti įrodyta kilmės pažymėjimu. Ši dalis neprieštarauja kitoms tokio pažymėjimo pateikimo nuostatoms.

7.   Tais atvejais, kai produktui, kuriam įvesta Bendrijos priežiūra, taikomos regioninės apsaugos priemonės valstybėje narėje, tos valstybės narės išduotą importo leidimą gali pakeisti priežiūros dokumentas.

8.   Priežiūros dokumento formos ir jų išrašai parengiami dviem vienodais egzemplioriais: vienas egzempliorius, pažymėtas žodžiais „Dokumento pateikėjui“ ir skaitmeniu „1“, išduodamas pareiškėjui, o kitas, pažymėtas žodžiais „Dokumentas kompetentingai institucijai“ ir skaitmeniu „2“, laikomas dokumentą išdavusioje institucijoje. Administravimo tikslais kompetentinga institucija gali papildomai padidinti skaitmeniu „2“ pažymėtų kopijų skaičių.

9.   Formos išspausdinamos ant mechaninės celiuliozės neturinčio balto taurinto rašymo popieriaus, kurio kvadratinis metras sveria nuo 55 iki 65 gramų. Jų dydis – 210 x 297 mm. Tarpas tarp eilučių – 4,24 mm (viena šeštoji colio). Tiksliai laikomasi formų išdėstymo. Abi skaitmeniu „1“ pažymėto egzemplioriaus, kuris yra priežiūros dokumentas, pusės papildomai turi geltonai išspausdintą giljoširuotę, kad būtų galima nustatyti mechaninę ar cheminę klastotę.

10.   Už formų išspausdinimą atsakingos valstybės narės. Jas taip pat gali išspausdinti valstybės narės paskirta joje įsisteigusi spaustuvė. Pastaruoju atveju ant kiekvienos formos turi būti žymima to valstybės narės paskyrimo nuoroda. Ant kiekvienos formos nurodomas spaustuvės pavadinimas ir adresas arba spaustuvę atpažinti padedantis ženklas.

11 straipsnis

Jei tikrai gali susidaryti 15 straipsnio 1 dalyje nurodyta situacija, tais atvejais, kai to reikalauja Bendrijos interesai, valstybės narės prašymu arba savo pačios iniciatyva Komisija gali:

| — | apriboti bet kokio reikalaujamo priežiūros dokumento galiojimo laiką, |
| --- | --- |

—

apriboti bet kokio reikalaujamo priežiūros dokumento galiojimo laiką,

| — | sieti to dokumento išdavimą su tam tikromis sąlygomis ir, kaip išimtinę priemonę, su tuo, ar įterpiamas panaikinimo punktas, arba su 3 straipsnyje nurodyta išankstinio informavimo ir konsultacijų tvarka Komisijos nurodytu periodiškumu ir laikotarpiu. |
| --- | --- |

—

sieti to dokumento išdavimą su tam tikromis sąlygomis ir, kaip išimtinę priemonę, su tuo, ar įterpiamas panaikinimo punktas, arba su 3 straipsnyje nurodyta išankstinio informavimo ir konsultacijų tvarka Komisijos nurodytu periodiškumu ir laikotarpiu.

12 straipsnis

Tais atvejais, kai per aštuonias darbo dienas nuo 3 straipsnyje nurodytų konsultacijų pabaigos dėl produkto importo neįvedama išankstinė Bendrijos priežiūra, Komisija pagal 17 straipsnį gali įvesti priežiūrą, apribojančią importą į vieną ar kelis Bendrijos regionus.

13 straipsnis

1.   Produktai, kuriems taikoma regioninė priežiūra, į laisvą apyvartą tame regione gali būti išleidžiami tik pateikus priežiūros dokumentą. Tą dokumentą išduoda atitinkamos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) paskirta kompetentinga institucija nemokamai bet kokiam prašomam kiekiui ne vėliau kaip per penkias darbo dienas nuo tos dienos, kai nacionalinė kompetentinga institucija gauna Bendrijos importuotojo paraišką, nepaisant jo verslo vietos Bendrijoje. Ta paraiška yra laikoma nacionalinės kompetentingos institucijos gauta ne vėliau kaip per tris darbo dienas po pateikimo, jeigu neįrodoma kitaip. Priežiūros dokumentai gali būti naudojami tik tol, kol atitinkamų sandorių atžvilgiu galioja liberalizuota importo tvarka.

2.   Taikoma 10 straipsnio 2 dalis.

14 straipsnis

1.   Bendrijos arba regioninės priežiūros atveju per pirmas 10 kiekvieno mėnesio dienų valstybės narės turi pranešti Komisijai:

| a) | išankstinės priežiūros atveju – duomenis apie pinigų sumas (apskaičiuotas pagal CIF kainas) ir prekių kiekius, dėl kurių ankstesniu laikotarpiu buvo išduoti priežiūros dokumentai; |
| --- | --- |

a)

išankstinės priežiūros atveju – duomenis apie pinigų sumas (apskaičiuotas pagal CIF kainas) ir prekių kiekius, dėl kurių ankstesniu laikotarpiu buvo išduoti priežiūros dokumentai;

| b) | visais atvejais – duomenis apie importą ankstesniu laikotarpiu nei a punkte nurodytas laikotarpis. |
| --- | --- |

b)

visais atvejais – duomenis apie importą ankstesniu laikotarpiu nei a punkte nurodytas laikotarpis.

Valstybių narių pateikta informacija turi būti suskirstyta pagal produktus ir šalis.

Tuo pačiu metu ir ta pačia tvarka kaip ir priežiūrai gali būti nustatomos ir kitokios nuostatos.

2.   Jei to reikalauja produktų pobūdis arba ypatingos aplinkybės, valstybės narės prašymu arba savo pačios iniciatyva Komisija gali pakeisti šios informacijos pateikimo tvarkaraštį.

3.   Komisija informuoja valstybes nares.

V   SKYRIUS

APSAUGOS PRIEMONĖS

15 straipsnis

1.   Kai produktas į Bendriją importuojamas tokiais padidėjusiais kiekiais arba tokiomis sąlygomis, kad daro ar grasina padaryti didelę žalą panašių arba tiesiogiai konkuruojančių produktų Bendrijos gamintojams, siekdama apsaugoti Bendrijos interesus Komisija gali, veikdama valstybės narės prašymu arba savo pačios iniciatyva, pakeisti to produkto importo taisykles taip, kad jis būtų išleidžiamas į laisvą apyvartą tik pateikus importo leidimą, kurio išdavimas bus reglamentuojamas tokiomis nuostatomis ir apribojamas Komisijos numatytomis sąlygomis.

2.   Apie priimtas priemones iš karto pranešama Tarybai ir valstybėms narėms, ir jos įsigalioja nedelsiant.

3.   Šiame straipsnyje nurodytos priemonės, joms įsigaliojus, taikomos kiekvienam į laisvą apyvartą išleistam produktui. Vadovaujantis 17 straipsniu jos gali būti taikomos vienam arba keliems Bendrijos regionams.

Tačiau tokios priemonės neužkerta kelio išleisti į laisvą apyvartą jau pakeliui į Bendriją esančių produktų su sąlyga, kad tokių produktų paskirties vietos negalima pakeisti ir kad tie produktai, kurie pagal 10 ir 13 straipsnius gali būti išleisti į laisvą apyvartą tik pateikus priežiūros dokumentą, yra faktiškai gabenami su tokiu dokumentu.

4.   Valstybei narei paprašius, kad Komisija įsikištų, Komisija priima sprendimą ne vėliau kaip per penkias darbo dienas nuo tokio prašymo gavimo.

5.   Apie bet kokį pagal šį straipsnį Komisijos priimtą sprendimą pranešama Tarybai ir valstybėms narėms. Per vieną mėnesį nuo tokio pranešimo gavimo bet kuri valstybė narė gali perduoti tokį sprendimą svarstyti Tarybai.

6.   Jei valstybė narė perduoda Komisijos priimtą sprendimą svarstyti Tarybai, ši, spręsdama kvalifikuota balsų dauguma, gali tą sprendimą patvirtinti, iš dalies pakeisti arba panaikinti.

Jei per tris mėnesius nuo minėto sprendimo perdavimo Tarybai, Taryba nėra priėmusi sprendimo, Komisijos priimta priemonė laikoma panaikinta.

16 straipsnis

1.   Taryba gali priimti atitinkamas priemones, visų pirma 15 straipsnio 1 dalyje nurodytomis aplinkybėmis. Ji sprendžia kvalifikuota balsų dauguma remdamasi Komisijos pasiūlymu.

2.   Taikoma 15 straipsnio 3 dalis.

17 straipsnis

Kai remiantis ypač 8 straipsnyje nurodytais veiksniais, paaiškėja, kad viename arba keliuose Bendrijos regionuose susiklosto aplinkybės, reikalaujančios priimti priemones pagal IV skyrių ir 15 straipsnį, Komisija, išnagrinėjusi alternatyvius sprendimus, gali išimties tvarka leisti priežiūros arba apsaugos priemones taikyti tik tame ar tuose regionuose, jei ji mano, kad tokios tuo lygiu taikomos priemonės yra tinkamesnės už taikomas visoje Bendrijoje priemones.

Tos priemonės privalo būti laikinos ir kiek įmanoma mažiau trikdyti vidaus rinkos veikimą.

Tos priemonės priimamos atitinkamai 9 ir 15 straipsniuose nustatyta tvarka.

18 straipsnis

1.   Kol galioja pagal IV ir V skyrius taikoma priežiūros ar apsaugos priemonė, valstybės narės prašymu arba Komisijos iniciatyva 3 straipsnyje nurodytame Komitete rengiamos konsultacijos. Tokių konsultacijų tikslas yra:

| a) | ištirti priemonės poveikį; |
| --- | --- |

a)

ištirti priemonės poveikį;

| b) | įsitikinti, ar ją taikyti vis dar reikalinga. |
| --- | --- |

b)

įsitikinti, ar ją taikyti vis dar reikalinga.

2.   Jei po 1 dalyje nurodytų konsultacijų Komisija mano, kad IV ir V skyriuose nurodyta priežiūros ar apsaugos priemonė turėtų būti panaikinta arba iš dalies pakeista, ji imasi tokių veiksmų:

| a) | jei Taryba nėra priėmusi sprendimo dėl Komisijos priimtos priemonės, Komisija turi nedelsdama tokią priemonę iš dalies pakeisti arba panaikinti ir nedelsiant pateikti pranešimą Tarybai; |
| --- | --- |

a)

jei Taryba nėra priėmusi sprendimo dėl Komisijos priimtos priemonės, Komisija turi nedelsdama tokią priemonę iš dalies pakeisti arba panaikinti ir nedelsiant pateikti pranešimą Tarybai;

| b) | visais kitais atvejais Komisija siūlo Tarybai, kad Tarybos priimtos priemonės būtų panaikintos arba iš dalies pakeistos. Taryba sprendžia kvalifikuota balsų dauguma. |
| --- | --- |

b)

visais kitais atvejais Komisija siūlo Tarybai, kad Tarybos priimtos priemonės būtų panaikintos arba iš dalies pakeistos. Taryba sprendžia kvalifikuota balsų dauguma.

Kai šis sprendimas yra susijęs su regioninėmis priežiūros priemonėmis, jis taikomas nuo šeštos dienos po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

VI   SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

19 straipsnis

1.   Šis reglamentas neužkerta kelio vykdyti įsipareigojimus, kylančius iš Bendrijos ir trečiųjų šalių susitarimų specialių taisyklių.

2.   Nepažeidžiant kitų Bendrijos nuostatų, šis reglamentas neužkerta valstybėms narėms kelio priėmimui arba taikymui:

| a) | draudimų, kiekybinių apribojimų ar priežiūros priemonių, grindžiamų viešosios moralės, viešosios tvarkos ar visuomenės saugumo, žmonių, gyvūnų sveikatos ar augalų sveikumo ir gyvybės apsaugos, meninę, istorinę ar archeologinę vertę turinčių nacionalinių vertybių apsaugos arba pramoninės ir komercinės nuosavybės apsaugos motyvais; |
| --- | --- |

a)

draudimų, kiekybinių apribojimų ar priežiūros priemonių, grindžiamų viešosios moralės, viešosios tvarkos ar visuomenės saugumo, žmonių, gyvūnų sveikatos ar augalų sveikumo ir gyvybės apsaugos, meninę, istorinę ar archeologinę vertę turinčių nacionalinių vertybių apsaugos arba pramoninės ir komercinės nuosavybės apsaugos motyvais;

| b) | specialių užsienio valiutos keitimo formalumų; |
| --- | --- |

b)

specialių užsienio valiutos keitimo formalumų;

| c) | formalumų, nustatytų pagal tarptautinius susitarimus vadovaujantis Sutartimi. |
| --- | --- |

c)

formalumų, nustatytų pagal tarptautinius susitarimus vadovaujantis Sutartimi.

Valstybės narės informuoja Komisiją apie priemones arba formalumus, įvedamus arba iš dalies keičiamus pagal šią dalį. Ypatingos skubos atveju pritaikius atitinkamas nacionalines priemones arba formalumus Komisijai pranešama nedelsiant jas nustačius.

20 straipsnis

1.   Šis reglamentas nepažeidžia bendrą žemės ūkio rinkų organizaciją nustatančių dokumentų ar iš jų atsirandančių Bendrijos arba nacionalinių administracinių nuostatų, ar pagal Sutarties 308 straipsnį priimtų specialių dokumentų, taikomų žemės ūkio produktų perdirbimo pramonės gaminamoms prekėms, galiojimo. Jis galioja kaip tų dokumentų papildymas.

2.   Produktams, kuriems taikomi 1 dalyje nurodyti dokumentai, 9–14 ir 18 straipsnių nuostatos netaikomos tiems iš jų, kurių atžvilgiu Bendrijos prekybos su trečiosiomis šalimis taisyklės reikalauja licencijos arba kitokio importo dokumento pateikimo.

15, 17 ir 18 straipsniai netaikomi tiems produktams, kurių atžvilgiu tokios taisyklės numato importo kiekybinių apribojimų taikymą.

21 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 519/94 yra panaikinamas.

Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir aiškinamos pagal IV priede pateiktą atitikmenų lentelę.

22 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. liepos 7 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. BORG

---

(1)  OL L 67, 1994 3 10, p. 89.

1

(2)  Žr. III priedą.

2

(3)  OL L 87, 1994 3 31, p. 47.

3

(4)  OL L 335, 1994 12 23, p. 23.

4

(5)  OL L 335, 1994 12 23, p. 33.

5

(6)  OL L 67, 1994 3 10, p. 1.

6

---

I PRIEDAS

TREČIŲJŲ ŠALIŲ SĄRAŠAS

| | Armėnija |
| --- | --- |

Armėnija

| | Azerbaidžanas |
| --- | --- |

Azerbaidžanas

| | Baltarusija |
| --- | --- |

Baltarusija

| | Kazachstanas |
| --- | --- |

Kazachstanas

| | Šiaurės Korėja |
| --- | --- |

Šiaurės Korėja

| | Rusija |
| --- | --- |

Rusija

| | Tadžikistanas |
| --- | --- |

Tadžikistanas

| | Turkmėnistanas |
| --- | --- |

Turkmėnistanas

| | Uzbekistanas |
| --- | --- |

Uzbekistanas

| | Vietnamas |
| --- | --- |

Vietnamas

---

II PRIEDAS

Image

Image

Image

Image

---

III PRIEDAS

PANAIKINAMAS REGLAMENTAS IR JO VĖLESNIŲ PAKEITIMŲ SĄRAŠAS

| Tarybos reglamentas (EB) Nr. 519/94
  (OL L 67, 1994 3 10, p. 89). | |
| --- | --- |
| Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1921/94
  (OL L 198, 1994 7 30, p. 1). | |
| Tarybos reglamentas (EB) Nr. 538/95
  (OL L 55, 1995 3 11, p. 1). | |
| Tarybos reglamentas (EB) Nr. 839/95
  (OL L 85, 1995 4 19, p. 9). | |
| Tarybos reglamentas (EB) Nr. 139/96
  (OL L 21, 1996 1 27, p. 7). | Tik 2 straipsnis |
| Tarybos reglamentas (EB) Nr. 168/96
  (OL L 25, 1996 2 1, p. 2). | |
| Tarybos reglamentas (EB) Nr. 752/96
  (OL L 103, 1996 4 26, p. 1). | |
| Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1897/96
  (OL L 250, 1996 10 2, p. 1) | |
| Tarybos reglamentas (EB) Nr. 847/97
  (OL L 122, 1997 5 14, p. 1). | |
| Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1138/98
  (OL L 159, 1998 6 3, p. 1). | |
| Tarybos reglamentas (EB) Nr. 427/2003
  (OL L 65, 2003 3 8, p. 1). | Tik 22 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| Komisijos reglamentas (EB) Nr. 110/2009
  (OL L 37, 2009 2 6, p. 4). | |

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 519/94

(OL L 67, 1994 3 10, p. 89).

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1921/94

(OL L 198, 1994 7 30, p. 1).

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 538/95

(OL L 55, 1995 3 11, p. 1).

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 839/95

(OL L 85, 1995 4 19, p. 9).

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 139/96

(OL L 21, 1996 1 27, p. 7).

Tik 2 straipsnis

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 168/96

(OL L 25, 1996 2 1, p. 2).

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 752/96

(OL L 103, 1996 4 26, p. 1).

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1897/96

(OL L 250, 1996 10 2, p. 1)

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 847/97

(OL L 122, 1997 5 14, p. 1).

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1138/98

(OL L 159, 1998 6 3, p. 1).

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 427/2003

(OL L 65, 2003 3 8, p. 1).

Tik 22 straipsnio 1 ir 2 dalys

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 110/2009

(OL L 37, 2009 2 6, p. 4).

---

IV PRIEDAS

ATITIKMENŲ LENTELĖ

| Reglamentas (EB) Nr. 519/94 | Šis reglamentas |
| --- | --- |
| 1 straipsnio 1 ir 2 dalys | 1 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| 1 straipsnio 4 dalis | — |
| 2 straipsnis | 2 straipsnis |
| 3 straipsnio pirmas sakinys | 3 straipsnio 1 dalis |
| 3 straipsnio antras sakinys | 3 straipsnio 2 dalis |
| 4 straipsnis | 4 straipsnis |
| 5 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė | 5 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos įžanginio sakinio įžanginė formuluotė |
| 5 straipsnio 1 dalies a punktas | 5 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos įžanginio sakinio baigiamoji formuluotė ir a, b bei c punktai |
| 5 straipsnio 1 dalies b punktas | 5 straipsnio 1 dalies antra pastraipa |
| 5 straipsnio 2–6 dalys | 5 straipsnio 2–6 dalys |
| 6 straipsnis | 6 straipsnis |
| 7 straipsnio 1 dalis | 7 straipsnio 1 dalis |
| 7 straipsnio 2 dalies a punktas | 7 straipsnio 2 dalis |
| 7 straipsnio 2 dalies b punkto pirma pastraipa | 7 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa |
| 7 straipsnio 2 dalies b punkto antra pastraipa | 7 straipsnio 3 dalies antra pastraipa |
| 7 straipsnio 3 dalis | 7 straipsnio 4 dalis |
| 7 straipsnio 4 dalis | 7 straipsnio 5 dalis |
| 8–14 straipsniai | 8–14 straipsniai |
| 15 straipsnio 1 ir 2 dalys | 15 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| 15 straipsnio 3 dalies a punktas | 15 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa |
| 15 straipsnio 3 dalies b punktas | 15 straipsnio 3 dalies antra pastraipa |
| 15 straipsnio 4, 5 ir 6 dalys | 15 straipsnio 4, 5 ir 6 dalys |
| 16, 17 ir 18 straipsniai | 16, 17 ir 18 straipsniai |
| 19 straipsnio 1 dalis | 19 straipsnio 1 dalis |
| 19 straipsnio 2 dalies a punkto įžanginė formuluotė | 19 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos įžanginė formuluotė |
| 19 straipsnio 2 dalies a punkto i, ii ir iii papunkčiai | 19 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos a, b ir c punktai |
| 19 straipsnio 2 dalies b punktas | 19 straipsnio 2 dalies antra pastraipa |
| 20 straipsnis | 20 straipsnis |
| 21 straipsnis | — |
| 22 straipsnis | — |
| 23 straipsnis | — |
| — | 21 straipsnis |
| 24 straipsnis | 22 straipsnis |
| I priedas | I priedas |
| IV priedas | II priedas |
| — | III priedas |
| — | IV priedas |

Reglamentas (EB) Nr. 519/94

Šis reglamentas

1 straipsnio 1 ir 2 dalys

1 straipsnio 1 ir 2 dalys

1 straipsnio 4 dalis

—

2 straipsnis

2 straipsnis

3 straipsnio pirmas sakinys

3 straipsnio 1 dalis

3 straipsnio antras sakinys

3 straipsnio 2 dalis

4 straipsnis

4 straipsnis

5 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė

5 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos įžanginio sakinio įžanginė formuluotė

5 straipsnio 1 dalies a punktas

5 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos įžanginio sakinio baigiamoji formuluotė ir a, b bei c punktai

5 straipsnio 1 dalies b punktas

5 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

5 straipsnio 2–6 dalys

5 straipsnio 2–6 dalys

6 straipsnis

6 straipsnis

7 straipsnio 1 dalis

7 straipsnio 1 dalis

7 straipsnio 2 dalies a punktas

7 straipsnio 2 dalis

7 straipsnio 2 dalies b punkto pirma pastraipa

7 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa

7 straipsnio 2 dalies b punkto antra pastraipa

7 straipsnio 3 dalies antra pastraipa

7 straipsnio 3 dalis

7 straipsnio 4 dalis

7 straipsnio 4 dalis

7 straipsnio 5 dalis

8–14 straipsniai

8–14 straipsniai

15 straipsnio 1 ir 2 dalys

15 straipsnio 1 ir 2 dalys

15 straipsnio 3 dalies a punktas

15 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa

15 straipsnio 3 dalies b punktas

15 straipsnio 3 dalies antra pastraipa

15 straipsnio 4, 5 ir 6 dalys

15 straipsnio 4, 5 ir 6 dalys

16, 17 ir 18 straipsniai

16, 17 ir 18 straipsniai

19 straipsnio 1 dalis

19 straipsnio 1 dalis

19 straipsnio 2 dalies a punkto įžanginė formuluotė

19 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos įžanginė formuluotė

19 straipsnio 2 dalies a punkto i, ii ir iii papunkčiai

19 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos a, b ir c punktai

19 straipsnio 2 dalies b punktas

19 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

20 straipsnis

20 straipsnis

21 straipsnis

—

22 straipsnis

—

23 straipsnis

—

—

21 straipsnis

24 straipsnis

22 straipsnis

I priedas

I priedas

IV priedas

II priedas

—

III priedas

—

IV priedas

---

| 17.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 185/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 185/16

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 626/2009

2009 m. liepos 13 d.

kuriuo baigiama dalinė tarpinė antidempingo muito, nustatyto tam tikrų Indijos kilmės grafito elektrodų sistemų importui, peržiūra pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 3 dalį

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį ir 11 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   GALIOJANČIOS PRIEMONĖS

| (1) | Atlikus tyrimą (toliau – pradinis tyrimas) Reglamentu (EB) Nr. 1629/2004 (2) tam tikroms importuojamoms Indijos kilmės grafito elektrodų sistemoms Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą. |
| --- | --- |

(1)

Atlikus tyrimą (toliau – pradinis tyrimas) Reglamentu (EB) Nr. 1629/2004 (2) tam tikroms importuojamoms Indijos kilmės grafito elektrodų sistemoms Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą.

1.1.   Tarpinės peržiūros inicijavimas

| (2) | Indijos eksportuojančio gamintojo Hindustan Electro Graphite Limited (toliau – HEG arba bendrovė), kuriam taikomos galiojančios antidempingo priemonės, prašymu buvo pradėta dalinė tarpinė minėto reglamento peržiūra pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(2)

Indijos eksportuojančio gamintojo Hindustan Electro Graphite Limited (toliau – HEG arba bendrovė), kuriam taikomos galiojančios antidempingo priemonės, prašymu buvo pradėta dalinė tarpinė minėto reglamento peržiūra pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį.

| (3) | Ši dalinė tarpinė peržiūra inicijuota remiantis bendrovės pateiktais prima facie įrodymais, kad pasikeitė aplinkybės, dėl kurių buvo nustatytos priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai. |
| --- | --- |

(3)

Ši dalinė tarpinė peržiūra inicijuota remiantis bendrovės pateiktais prima facie įrodymais, kad pasikeitė aplinkybės, dėl kurių buvo nustatytos priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai.

| (4) | Prašyme tvirtinama, kad nuo to laiko, kai buvo atliktas pradinis tyrimas, sumažėjo nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudos dėl pagerėjusio gamybos našumo ir kad bendrovė galėjo smarkiai padidinti eksporto kainas. Todėl buvo tvirtinama, kad jau nėra būtina toliau taikyti galiojančių priemonių, kurios buvo grindžiamos anksčiau nustatytu dempingo dydžiu, ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą. |
| --- | --- |

(4)

Prašyme tvirtinama, kad nuo to laiko, kai buvo atliktas pradinis tyrimas, sumažėjo nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudos dėl pagerėjusio gamybos našumo ir kad bendrovė galėjo smarkiai padidinti eksporto kainas. Todėl buvo tvirtinama, kad jau nėra būtina toliau taikyti galiojančių priemonių, kurios buvo grindžiamos anksčiau nustatytu dempingo dydžiu, ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą.

| (5) | Po konsultacijų su Patariamuoju komitetu nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų dalinei tarpinei peržiūrai inicijuoti, Komisija paskelbė pranešimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą) (3) ir pradėjo tyrimą, kurį atliekant tiriamas tik dempingas. |
| --- | --- |

(5)

Po konsultacijų su Patariamuoju komitetu nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų dalinei tarpinei peržiūrai inicijuoti, Komisija paskelbė pranešimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą) (3) ir pradėjo tyrimą, kurį atliekant tiriamas tik dempingas.

1.2.   Su tyrimu susijusios šalys

| (6) | Komisija oficialiai informavo HEG ir eksportuojančios šalies bei Bendrijos pramonės atstovus apie peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti būti išklausytos. |
| --- | --- |

(6)

Komisija oficialiai informavo HEG ir eksportuojančios šalies bei Bendrijos pramonės atstovus apie peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti būti išklausytos.

| (7) | Komisija nusiuntė pareiškėjui klausimyną ir iki tuo tikslu nustatyto termino gavo atsakymą. Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga dempingui nustatyti, ir HEG patalpose (Bhopale, Indijoje) surengė tikrinamąjį vizitą. |
| --- | --- |

(7)

Komisija nusiuntė pareiškėjui klausimyną ir iki tuo tikslu nustatyto termino gavo atsakymą. Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga dempingui nustatyti, ir HEG patalpose (Bhopale, Indijoje) surengė tikrinamąjį vizitą.

1.3.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis

| (8) | Buvo atliktas 2007 m. balandžio 1 d. – 2008 m. kovo 31 d. laikotarpio (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis) dempingo tyrimas. |
| --- | --- |

(8)

Buvo atliktas 2007 m. balandžio 1 d. – 2008 m. kovo 31 d. laikotarpio (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis) dempingo tyrimas.

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Nagrinėjamasis produktas

| (9) | Šioje peržiūroje nagrinėjamasis produktas yra tas pats kaip ir pradiniame tyrime, t. y. Indijos kilmės grafito elektrodai, naudojami elektrinėse krosnyse, kurių tariamasis tankis yra 1,65 g/cm3 ar didesnis, o elektrinė varža yra 6,0 μΩ.m ar mažesnė, ir kurių klasifikacinis KN kodas yra ex 8545 11 00, ir įmovos, naudojamos su tokiais elektrodais, kurių klasifikacinis KN kodas yra ex 8545 90 90, importuojami kartu arba atskirai. |
| --- | --- |

(9)

Šioje peržiūroje nagrinėjamasis produktas yra tas pats kaip ir pradiniame tyrime, t. y. Indijos kilmės grafito elektrodai, naudojami elektrinėse krosnyse, kurių tariamasis tankis yra 1,65 g/cm3 ar didesnis, o elektrinė varža yra 6,0 μΩ.m ar mažesnė, ir kurių klasifikacinis KN kodas yra ex 8545 11 00, ir įmovos, naudojamos su tokiais elektrodais, kurių klasifikacinis KN kodas yra ex 8545 90 90, importuojami kartu arba atskirai.

2.2.   Panašus produktas

| (10) | Atlikus šią peržiūrą nustatyta, kad grafito elektrodų sistemos, kurias gamina HEG ir kurios parduodamos Indijos vidaus rinkoje, yra panašios į grafito elektrodų sistemas, eksportuojamas į Bendriją, todėl jas galima laikyti panašiomis į nagrinėjamąjį produktą. |
| --- | --- |

(10)

Atlikus šią peržiūrą nustatyta, kad grafito elektrodų sistemos, kurias gamina HEG ir kurios parduodamos Indijos vidaus rinkoje, yra panašios į grafito elektrodų sistemas, eksportuojamas į Bendriją, todėl jas galima laikyti panašiomis į nagrinėjamąjį produktą.

3.   DEMPINGAS

3.1.   Normalioji vertė

| (11) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį, pirmiausia Komisija ištyrė, ar nagrinėjamojo produkto pardavimas nepriklausomiems klientams vidaus rinkoje buvo tipinis, t. y. ar bendras toks parduotas kiekis buvo ne mažesnis kaip 5 % viso nagrinėjamojo produkto eksportui į Bendriją parduoto kiekio. Nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu vidaus rinkoje HEG parduotas kiekis buvo tipinis. |
| --- | --- |

(11)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį, pirmiausia Komisija ištyrė, ar nagrinėjamojo produkto pardavimas nepriklausomiems klientams vidaus rinkoje buvo tipinis, t. y. ar bendras toks parduotas kiekis buvo ne mažesnis kaip 5 % viso nagrinėjamojo produkto eksportui į Bendriją parduoto kiekio. Nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu vidaus rinkoje HEG parduotas kiekis buvo tipinis.

| (12) | Tada Komisija nustatė tuos vidaus rinkoje šios bendrovės parduodamo produkto tipus, kurie yra tokie patys kaip ir eksportui į Bendriją parduodamo produkto tipai arba labai į juos panašūs. |
| --- | --- |

(12)

Tada Komisija nustatė tuos vidaus rinkoje šios bendrovės parduodamo produkto tipus, kurie yra tokie patys kaip ir eksportui į Bendriją parduodamo produkto tipai arba labai į juos panašūs.

| (13) | Vidaus rinkoje parduotų konkretaus tipo produktų kiekis laikytas pakankamai tipiniu, kai bendras nepriklausomiems klientams vidaus rinkoje parduoto to tipo produkto kiekis tiriamuoju laikotarpiu buvo ne mažesnis kaip 5 % viso panašaus tipo produkto, parduoto eksportui į Bendriją, kiekio. |
| --- | --- |

(13)

Vidaus rinkoje parduotų konkretaus tipo produktų kiekis laikytas pakankamai tipiniu, kai bendras nepriklausomiems klientams vidaus rinkoje parduoto to tipo produkto kiekis tiriamuoju laikotarpiu buvo ne mažesnis kaip 5 % viso panašaus tipo produkto, parduoto eksportui į Bendriją, kiekio.

| (14) | Tada Komisija ištyrė, ar galima laikyti, kad kiekvieno tipo grafito elektrodų sistemų tipinis kiekis vidaus rinkoje parduotas įprastos prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai buvo atlikta nustačius, kokia vidaus rinkoje nepriklausomiems klientams parduotų kiekvieno tipo produktų kiekio dalis tiriamuoju laikotarpiu buvo parduota pelningai. |
| --- | --- |

(14)

Tada Komisija ištyrė, ar galima laikyti, kad kiekvieno tipo grafito elektrodų sistemų tipinis kiekis vidaus rinkoje parduotas įprastos prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai buvo atlikta nustačius, kokia vidaus rinkoje nepriklausomiems klientams parduotų kiekvieno tipo produktų kiekio dalis tiriamuoju laikotarpiu buvo parduota pelningai.

| (15) | Tais atvejais, kai vidaus rinkoje buvo parduotas kiekvieno tipo grafito elektrodų sistemų tipinis kiekis, o pelningai parduotų produktų kiekio dalis buvo didesnė nei 80 % viso parduoto kiekio, normalioji vertė buvo pagrįsta visų pardavimo vidaus rinkoje sandorių faktine kaina tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(15)

Tais atvejais, kai vidaus rinkoje buvo parduotas kiekvieno tipo grafito elektrodų sistemų tipinis kiekis, o pelningai parduotų produktų kiekio dalis buvo didesnė nei 80 % viso parduoto kiekio, normalioji vertė buvo pagrįsta visų pardavimo vidaus rinkoje sandorių faktine kaina tiriamuoju laikotarpiu.

| (16) | Kai vidaus rinkoje taip pat buvo parduodami ir visų kitų tipų eksportuoti produktai, o pelningai parduotų produktų kiekio dalis buvo mažesnė nei 80 % viso parduoto kiekio, normalioji vertė buvo pagrįsta pelningų pardavimo vidaus rinkoje sandorių kaina tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(16)

Kai vidaus rinkoje taip pat buvo parduodami ir visų kitų tipų eksportuoti produktai, o pelningai parduotų produktų kiekio dalis buvo mažesnė nei 80 % viso parduoto kiekio, normalioji vertė buvo pagrįsta pelningų pardavimo vidaus rinkoje sandorių kaina tiriamuoju laikotarpiu.

| (17) | Kai nebuvo galima naudoti vidaus rinkoje parduodamų konkretaus tipo produktų kainų normaliajai vertei nustatyti, reikėjo taikyti kitą metodą. Tuomet pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį Komisija nustatė apskaičiuotąją normaliąją vertę toliau nurodytu būdu. |
| --- | --- |

(17)

Kai nebuvo galima naudoti vidaus rinkoje parduodamų konkretaus tipo produktų kainų normaliajai vertei nustatyti, reikėjo taikyti kitą metodą. Tuomet pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį Komisija nustatė apskaičiuotąją normaliąją vertę toliau nurodytu būdu.

| (18) | Normalioji vertė apskaičiuota pagal eksportuotojo patirtas eksportuotų produktų gamybos sąnaudas, pridėjus pagrįstas produkto pardavimo, bendrąsias ir administracines sąnaudas bei pagrįstą pelną. |
| --- | --- |

(18)

Normalioji vertė apskaičiuota pagal eksportuotojo patirtas eksportuotų produktų gamybos sąnaudas, pridėjus pagrįstas produkto pardavimo, bendrąsias ir administracines sąnaudas bei pagrįstą pelną.

| (19) | Visais atvejais pardavimo, bendrosios ir administracinės sąnaudos bei pelno dydis buvo nustatyti taikant pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalyje nustatytus metodus. Šiuo tikslu Komisija ištyrė, ar eksportuojančio gamintojo patirtos pardavimo, bendrosios ir administracinės sąnaudos bei gautas pelnas už vidaus rinkoje parduotą panašų produktą gali būti laikomi patikimais duomenimis, ir nustatė, kad šie duomenys buvo tinkami normaliajai vertei apskaičiuoti. |
| --- | --- |

(19)

Visais atvejais pardavimo, bendrosios ir administracinės sąnaudos bei pelno dydis buvo nustatyti taikant pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalyje nustatytus metodus. Šiuo tikslu Komisija ištyrė, ar eksportuojančio gamintojo patirtos pardavimo, bendrosios ir administracinės sąnaudos bei gautas pelnas už vidaus rinkoje parduotą panašų produktą gali būti laikomi patikimais duomenimis, ir nustatė, kad šie duomenys buvo tinkami normaliajai vertei apskaičiuoti.

3.2.   Eksporto kaina

| (20) | HEG pardavė visą eksportui skirtą nagrinėjamojo produkto kiekį tiesiogiai nepriklausomiems klientams Bendrijoje, todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal faktiškai sumokėtas arba mokėtinas nagrinėjamojo produkto kainas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi. |
| --- | --- |

(20)

HEG pardavė visą eksportui skirtą nagrinėjamojo produkto kiekį tiesiogiai nepriklausomiems klientams Bendrijoje, todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal faktiškai sumokėtas arba mokėtinas nagrinėjamojo produkto kainas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi.

3.3.   Palyginimas

| (21) | Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygiu. Siekiant teisingai palyginti, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi buvo atsižvelgta į veiksnius, kurie, kaip įrodyta, turėjo poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Tuo remiantis, prireikus ir pateisinamais atvejais atsižvelgta į skirtingas kainų nuolaidas, transporto ir draudimo išlaidas, aptarnavimo mokesčius, pakavimo ir kredito išlaidas bei importo muitus. |
| --- | --- |

(21)

Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygiu. Siekiant teisingai palyginti, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi buvo atsižvelgta į veiksnius, kurie, kaip įrodyta, turėjo poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Tuo remiantis, prireikus ir pateisinamais atvejais atsižvelgta į skirtingas kainų nuolaidas, transporto ir draudimo išlaidas, aptarnavimo mokesčius, pakavimo ir kredito išlaidas bei importo muitus.

3.4.   Dempingo skirtumas

| (22) | Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, kiekvieno tipo produkto normaliosios vertės svertinis vidurkis buvo palygintas su atitinkamo tipo nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina. |
| --- | --- |

(22)

Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, kiekvieno tipo produkto normaliosios vertės svertinis vidurkis buvo palygintas su atitinkamo tipo nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina.

| (23) | Nustatyta, kad procentais išreikštas neto kainos Bendrijos pasienyje dempingo skirtumas nesumokėjus muito buvo de minimis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje. |
| --- | --- |

(23)

Nustatyta, kad procentais išreikštas neto kainos Bendrijos pasienyje dempingo skirtumas nesumokėjus muito buvo de minimis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje.

4.   ILGALAIKIS PASIKEITUSIŲ APLINKYBIŲ POBŪDIS

| (24) | Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, taip pat buvo ištirta, ar galima pagrįstai teigti, kad pasikeitusios aplinkybės yra ilgalaikio pobūdžio. |
| --- | --- |

(24)

Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, taip pat buvo ištirta, ar galima pagrįstai teigti, kad pasikeitusios aplinkybės yra ilgalaikio pobūdžio.

| (25) | Nuo to laiko, kai buvo atliktas pradinis tyrimas, bendrovės gamybos sąnaudos smarkiai nesumažėjo, o nagrinėjamojo produkto eksporto kaina peržiūros tiriamuoju laikotarpiu labai išaugo, dėl to pradinio dempingo tyrimo rezultatai nebegalioja. |
| --- | --- |

(25)

Nuo to laiko, kai buvo atliktas pradinis tyrimas, bendrovės gamybos sąnaudos smarkiai nesumažėjo, o nagrinėjamojo produkto eksporto kaina peržiūros tiriamuoju laikotarpiu labai išaugo, dėl to pradinio dempingo tyrimo rezultatai nebegalioja.

| (26) | Naujausi surinkti duomenys apie laikotarpį po peržiūros tiriamojo laikotarpio parodė, kad HEG importo kainos nesikeitė ir išliko didelės – tai patvirtina, kad pasibaigus peržiūros tiriamajam laikotarpiui bendrovė toliau nebetaiko dempingo praktikos. |
| --- | --- |

(26)

Naujausi surinkti duomenys apie laikotarpį po peržiūros tiriamojo laikotarpio parodė, kad HEG importo kainos nesikeitė ir išliko didelės – tai patvirtina, kad pasibaigus peržiūros tiriamajam laikotarpiui bendrovė toliau nebetaiko dempingo praktikos.

| (27) | Taip pat nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu HEG eksporto į ne ES rinkas kainos buvo didesnės už Indijos vidaus rinkos kainas. |
| --- | --- |

(27)

Taip pat nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu HEG eksporto į ne ES rinkas kainos buvo didesnės už Indijos vidaus rinkos kainas.

| (28) | Šiomis aplinkybėmis peržiūros tiriamojo laikotarpio tyrimo rezultatus galima laikyti tebegaliojančiais. |
| --- | --- |

(28)

Šiomis aplinkybėmis peržiūros tiriamojo laikotarpio tyrimo rezultatus galima laikyti tebegaliojančiais.

5.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (29) | Kaip minėta, buvo nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu HEG vykdė de minimis lygio dempingą. Tačiau pažymima, kad nors į pradinį tyrimą įtrauktos susijusios bendrovės dempingo skirtumas buvo 22,4 %, šiuo metu šiai bendrovei taikomo antidempingo muito dydis yra 0 % (4). Taip yra dėl to, kad importuojamajam nagrinėjamajam produktui taikomi ir kompensaciniai muitai. Šiomis aplinkybėmis nustatytas de minimis lygio dempingas neturi tiesioginio poveikio šiuo metu galiojančių priemonių lygiui (5). |
| --- | --- |

(29)

Kaip minėta, buvo nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu HEG vykdė de minimis lygio dempingą. Tačiau pažymima, kad nors į pradinį tyrimą įtrauktos susijusios bendrovės dempingo skirtumas buvo 22,4 %, šiuo metu šiai bendrovei taikomo antidempingo muito dydis yra 0 % (4). Taip yra dėl to, kad importuojamajam nagrinėjamajam produktui taikomi ir kompensaciniai muitai. Šiomis aplinkybėmis nustatytas de minimis lygio dempingas neturi tiesioginio poveikio šiuo metu galiojančių priemonių lygiui (5).

6.   INFORMACIJOS ATSKLEIDIMAS

| (30) | Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius tyrimo faktus, aplinkybes bei rezultatus ir suteikta galimybė pateikti pastabas. Pastabų gauta nebuvo, |
| --- | --- |

(30)

Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius tyrimo faktus, aplinkybes bei rezultatus ir suteikta galimybė pateikti pastabas. Pastabų gauta nebuvo,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Tam tikrų Indijos kilmės grafito elektrodų sistemų importui taikomų antidempingo priemonių dalinė tarpinė peržiūra, inicijuota pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 3 dalį, baigiama nekeičiant galiojančių antidempingo priemonių lygio.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. liepos 13 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

E. ERLANDSSON

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1.

1

(2)  OL L 295, 2004 9 18, p. 10.

2

(3)  OL C 164, 2008 6 27, p. 15.

3

(4)  Žr. Reglamento (EB) Nr. 1629/2004 30 konstatuojamąją dalį.

4

(5)  OL L 295, 2004 9 18, p. 4.

5

---

| 17.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 185/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 185/19

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 627/2009

2009 m. liepos 16 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2009 m. liepos 17 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. liepos 16 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MK | 26,9 |
| ZZ | 26,9 |
| 0707 00 05 | TR | 114,1 |
| ZZ | 114,1 |
| 0709 90 70 | TR | 103,7 |
| ZZ | 103,7 |
| 0805 50 10 | AR | 52,3 |
| TR | 53,0 |
| ZA | 71,6 |
| ZZ | 59,0 |
| 0808 10 80 | AR | 126,4 |
| BR | 80,9 |
| CL | 88,2 |
| CN | 93,5 |
| NZ | 94,7 |
| US | 92,2 |
| ZA | 82,1 |
| ZZ | 94,0 |
| 0808 20 50 | AR | 168,4 |
| CL | 81,3 |
| NZ | 87,2 |
| ZA | 101,0 |
| ZZ | 109,5 |
| 0809 10 00 | HR | 90,0 |
| TR | 182,1 |
| XS | 103,5 |
| ZZ | 125,2 |
| 0809 20 95 | TR | 332,5 |
| US | 236,3 |
| ZZ | 284,4 |
| 0809 30 | TR | 134,2 |
| ZZ | 134,2 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MK

26,9

ZZ

26,9

0707 00 05

TR

114,1

ZZ

114,1

0709 90 70

TR

103,7

ZZ

103,7

0805 50 10

AR

52,3

TR

53,0

ZA

71,6

ZZ

59,0

0808 10 80

AR

126,4

BR

80,9

CL

88,2

CN

93,5

NZ

94,7

US

92,2

ZA

82,1

ZZ

94,0

0808 20 50

AR

168,4

CL

81,3

NZ

87,2

ZA

101,0

ZZ

109,5

0809 10 00

HR

90,0

TR

182,1

XS

103,5

ZZ

125,2

0809 20 95

TR

332,5

US

236,3

ZZ

284,4

0809 30

TR

134,2

ZZ

134,2

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 17.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 185/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 185/21

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 628/2009

2009 m. liepos 16 d.

dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmas septynias 2009 m. liepos mėnesio dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 616/2007 leidžiamas naudoti paukštienos tarifines kvotas

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1301/2006, nustatantį žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (2), ypač į jo 7 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2007 m. birželio 4 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 616/2007, leidžiantį naudoti Bendrijos tarifines kvotas paukštienos, kurios kilmės šalys yra Brazilija, Tailandas ir kitos trečiosios šalys, sektoriuje ir numatantį jų administravimą (3), ypač į jo 5 straipsnio 5 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 616/2007 buvo leista naudoti tarifines paukštienos sektoriaus produktų importo kvotas. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 616/2007 buvo leista naudoti tarifines paukštienos sektoriaus produktų importo kvotas.

| (2) | Kiekiai, dėl kurių per pirmas septynias 2009 m. liepos mėnesio dienas kvotos dalies importo licencijų paraiškos pateiktos 2009 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpiui, tam tikrų kvotų atveju viršija turimus kiekius. Todėl kiekį, kuriam galima išduoti licencijas, reikėtų nustatyti pagal prašomam kiekiui taikomą paskirstymo koeficientą, |
| --- | --- |

(2)

Kiekiai, dėl kurių per pirmas septynias 2009 m. liepos mėnesio dienas kvotos dalies importo licencijų paraiškos pateiktos 2009 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpiui, tam tikrų kvotų atveju viršija turimus kiekius. Todėl kiekį, kuriam galima išduoti licencijas, reikėtų nustatyti pagal prašomam kiekiui taikomą paskirstymo koeficientą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pagal Reglamentą (EB) Nr. 616/2007 pateiktoms 2009 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos dalies importo licencijų paraiškoms taikomi šio reglamento priede pateikiami paskirstymo koeficientai.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2009 m. liepos 17 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. liepos 16 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 238, 2006 9 1, p. 13

2

(3)  OL L 142, 2007 6 5, p. 3.

3

---

PRIEDAS

| Grupės Nr. | Eilės Nr. | 1.10.2009-31.12.2009 laikotarpio dalies importo licencijų paraiškoms taikomi paskirstymo koeficientai
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 0,439 |
| 5 | 09.4215 | 27,345272 |
| 7 | 09.4217 | 62,153962 |

Grupės Nr.

Eilės Nr.

1.10.2009-31.12.2009 laikotarpio dalies importo licencijų paraiškoms taikomi paskirstymo koeficientai

(%)

1

09.4211

0,439

5

09.4215

27,345272

7

09.4217

62,153962

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Taryba

| 17.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 185/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 185/23

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2009 m. liepos 16 d.

dėl naujo Europos Bendrijų Komisijos nario skyrimo

(2009/552/EB, Euratomas)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 215 straipsnio antrą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 128 straipsnio antrą pastraipą,

kadangi:

2009 m. liepos 5 d. laišku Louis MICHEL pranešė atsistatydinantis iš Komisijos nario pareigų nuo 2009 m. liepos 14 d. Reikėtų jį pakeisti likusiam kadencijos laikui,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Karel DE GUCHT skiriamas Komisijos nariu laikotarpiui nuo 2009 m. liepos 17 d. iki 2009 m. spalio 31 d.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2009 m. liepos 17 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2009 m. liepos 16 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

C. BILDT

---

Komisija

| 17.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 185/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 185/24

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2009 m. kovo 24 d.

dėl pagalbos priemonių C 52/07 (ex NN 64/07), kurias Ispanija taikė paramos tekstilės ir aprangos pramonei planui

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 2017)

(Tekstas autentiškas tik ispanų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2009/553/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

paprašiusi suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (1) ir atsižvelgdama į tas pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2006 m. liepos 5 d. Komisija gavo skundą dėl Ispanijos pradėto vykdyti paramos tekstilės ir aprangos pramonei plano (Plan de apoyo al sector textil y de la confección, toliau – tekstilės planas). |
| --- | --- |

(1)

2006 m. liepos 5 d. Komisija gavo skundą dėl Ispanijos pradėto vykdyti paramos tekstilės ir aprangos pramonei plano (Plan de apoyo al sector textil y de la confección, toliau – tekstilės planas).

| (2) | 2006 m. rugpjūčio 1 d. raštu Komisija paprašė, kad Ispanijos valdžios institucijos pateiktų visą reikalingą informaciją, susijusią su minėtu tekstilės planu; Ispanija atsakė 2006 m. rugsėjo 29 d. raštu, įregistruotu 2006 m. spalio 2 d. |
| --- | --- |

(2)

2006 m. rugpjūčio 1 d. raštu Komisija paprašė, kad Ispanijos valdžios institucijos pateiktų visą reikalingą informaciją, susijusią su minėtu tekstilės planu; Ispanija atsakė 2006 m. rugsėjo 29 d. raštu, įregistruotu 2006 m. spalio 2 d.

| (3) | 2007 m. lapkričio 13 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą. Apie ją paskelbusi, Komisija atitinkamai 2008 m. vasario 22 d. ir 2008 m. balandžio 9 d. gavo dviejų suinteresuotųjų trečiųjų šalių, kurios pageidavo likti neįvardytos, pastabas. 2008 m. balandžio 18 d. raštu Komisija paprašė pateikti paaiškinimų; Ispanijos valdžios institucijos į šį raštą atsakė 2008 m. gegužės 30 d. raštu. 2008 m. gegužės 6 d. Komisija persiuntė Ispanijos valdžios institucijoms suinteresuotųjų trečiųjų šalių pastabas, į kurias minėtos institucijos atsakė 2008 m. birželio 12 d. raštu. |
| --- | --- |

(3)

2007 m. lapkričio 13 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą. Apie ją paskelbusi, Komisija atitinkamai 2008 m. vasario 22 d. ir 2008 m. balandžio 9 d. gavo dviejų suinteresuotųjų trečiųjų šalių, kurios pageidavo likti neįvardytos, pastabas. 2008 m. balandžio 18 d. raštu Komisija paprašė pateikti paaiškinimų; Ispanijos valdžios institucijos į šį raštą atsakė 2008 m. gegužės 30 d. raštu. 2008 m. gegužės 6 d. Komisija persiuntė Ispanijos valdžios institucijoms suinteresuotųjų trečiųjų šalių pastabas, į kurias minėtos institucijos atsakė 2008 m. birželio 12 d. raštu.

| (4) | 2008 m. rugsėjo 11 d. surengtas įvairių Ispanijos ministerijų ir Komisijos susitikimas. 2008 m. rugsėjo 17 d. raštu Ispanijos valdžios institucijos pateikė papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(4)

2008 m. rugsėjo 11 d. surengtas įvairių Ispanijos ministerijų ir Komisijos susitikimas. 2008 m. rugsėjo 17 d. raštu Ispanijos valdžios institucijos pateikė papildomos informacijos.

| (5) | 2008 m. spalio 3 d. ir 2009 m. vasario 19 d. Komisija elektroniniu paštu paprašė papildomos informacijos, į tai Ispanijos valdžios institucijos atsakė 2008 m. spalio 21 d. ir 2009 m. vasario 20 d. |
| --- | --- |

(5)

2008 m. spalio 3 d. ir 2009 m. vasario 19 d. Komisija elektroniniu paštu paprašė papildomos informacijos, į tai Ispanijos valdžios institucijos atsakė 2008 m. spalio 21 d. ir 2009 m. vasario 20 d.

2.   PAGALBOS GAVĖJO IR PAGALBOS PRIEMONIŲ APRAŠYMAS

2.1.   Ispanijos tekstilės plano tikslai

| (6) | Tekstilės planas – tai planas, kurio tikslas yra padėti tekstilės pramonės įmonėms prisitaikyti prie visiško prekybos tekstile liberalizavimo bei pagerinti jų konkurencingumą, kartu išsaugant šiame sektoriuje kiek įmanoma daugiau įmonių ir darbo vietų. Be to, plano tikslas buvo sušvelninti negatyvius padarinius, kuriuos darbuotojams ir ištisoms šios veiklos sritims sukėlė tekstilės ir aprangos produktų rinkos liberalizavimas. |
| --- | --- |

(6)

Tekstilės planas – tai planas, kurio tikslas yra padėti tekstilės pramonės įmonėms prisitaikyti prie visiško prekybos tekstile liberalizavimo bei pagerinti jų konkurencingumą, kartu išsaugant šiame sektoriuje kiek įmanoma daugiau įmonių ir darbo vietų. Be to, plano tikslas buvo sušvelninti negatyvius padarinius, kuriuos darbuotojams ir ištisoms šios veiklos sritims sukėlė tekstilės ir aprangos produktų rinkos liberalizavimas.

| (7) | Planas apėmė tiesioginės pagalbos įmonėms priemones, kuriomis remiami techniniai tyrimai, inovatyvūs projektai ir eksporto skatinimas; kitos priemonės buvo konkrečiau nukreiptos į mokymo ir įdarbinimo aspektus, netiesiogiai irgi būdamos naudingos įmonėms, taip pat į regionų, kuriuos paveikė tekstilės sektoriaus įmonių perkėlimas, pramonės pertvarkymo skatinimą. |
| --- | --- |

(7)

Planas apėmė tiesioginės pagalbos įmonėms priemones, kuriomis remiami techniniai tyrimai, inovatyvūs projektai ir eksporto skatinimas; kitos priemonės buvo konkrečiau nukreiptos į mokymo ir įdarbinimo aspektus, netiesiogiai irgi būdamos naudingos įmonėms, taip pat į regionų, kuriuos paveikė tekstilės sektoriaus įmonių perkėlimas, pramonės pertvarkymo skatinimą.

2.2.   Pagalbos gavėjai

| (8) | Tekstilės planas buvo skirtas visoms tekstilės ir aprangos sektoriaus įmonėms, kurių gamybinei veiklai padarė poveikį bendrieji tekstilės ir aprangos sektoriaus kolektyviniai susitarimai arba kurių veikla nurodyta Nacionalinio ekonominės veiklos rūšių klasifikatoriaus (CNAE) 17, 18.1 ir 18.2 skyriuose. Pagal Ispanijos valdžios institucijų pateiktus duomenis 2001 m. šiame sektoriuje veikė 15 438 įmonės, kuriose dirbo 211 831 darbuotojas, jų skaičius 2007 m. sumažėjo iki 11 554 įmonių ir 140 541 darbuotojo, o 2008 m. net iki 127 354 darbuotojų. Tai reiškia, kad dėl globalizacijos šiame sektoriuje nuo 2001 iki 2007 metų įmonių sumažėjo 25 %. |
| --- | --- |

(8)

Tekstilės planas buvo skirtas visoms tekstilės ir aprangos sektoriaus įmonėms, kurių gamybinei veiklai padarė poveikį bendrieji tekstilės ir aprangos sektoriaus kolektyviniai susitarimai arba kurių veikla nurodyta Nacionalinio ekonominės veiklos rūšių klasifikatoriaus (CNAE) 17, 18.1 ir 18.2 skyriuose. Pagal Ispanijos valdžios institucijų pateiktus duomenis 2001 m. šiame sektoriuje veikė 15 438 įmonės, kuriose dirbo 211 831 darbuotojas, jų skaičius 2007 m. sumažėjo iki 11 554 įmonių ir 140 541 darbuotojo, o 2008 m. net iki 127 354 darbuotojų. Tai reiškia, kad dėl globalizacijos šiame sektoriuje nuo 2001 iki 2007 metų įmonių sumažėjo 25 %.

| (9) | Ispanijos tekstilės ir aprangos sektoriuje 75 % įmonių dirba mažiau negu 10 darbuotojų, o 35 % įmonių dirba 1 arba 2 asmenys. |
| --- | --- |

(9)

Ispanijos tekstilės ir aprangos sektoriuje 75 % įmonių dirba mažiau negu 10 darbuotojų, o 35 % įmonių dirba 1 arba 2 asmenys.

2.3.   Priemonės

| (10) | Priemonės, dėl kurių Komisija pradėjo oficialaus tyrimo procedūrą, yra šios: |
| --- | --- |

(10)

Priemonės, dėl kurių Komisija pradėjo oficialaus tyrimo procedūrą, yra šios:

1.   Techninių tyrimų tekstilės ir aprangos sektoriuje skatinimo programa

| (11) | Šios konkrečios priemonės tikslas buvo skatinti pramoninio ir technologinio vystymosi projektus, kurie stiprintų įmonių technologinius pajėgumus ir plėtotų tekstilės ir aprangos pramonės įmonių bei kitų tyrimuose dalyvaujančių įstaigų bendradarbiavimą mokslinių tyrimų ir technologinio vystymosi srityje bei rezultatų sklaidą. |
| --- | --- |

(11)

Šios konkrečios priemonės tikslas buvo skatinti pramoninio ir technologinio vystymosi projektus, kurie stiprintų įmonių technologinius pajėgumus ir plėtotų tekstilės ir aprangos pramonės įmonių bei kitų tyrimuose dalyvaujančių įstaigų bendradarbiavimą mokslinių tyrimų ir technologinio vystymosi srityje bei rezultatų sklaidą.

| (12) | Pagal šią priemonę finansavimo reikalavimus atitinkantys projektai buvo mokslinių tyrimų ir technologinio vystymosi projektai, investicijos į materialųjį ir nematerialųjį kapitalą, tačiau tik mažų ir vidutinių įmonių, siekiant, kad jos savo gamybos procese pradėtų naudoti pažangias technologijas, taip pat mokslinių tyrimų ir technologinio vystymosi veiklos rezultatų sklaidos projektai ir projektai, susiję su bendradarbiavimo susitarimų tarp įmonių sudarymu ir plėtra. |
| --- | --- |

(12)

Pagal šią priemonę finansavimo reikalavimus atitinkantys projektai buvo mokslinių tyrimų ir technologinio vystymosi projektai, investicijos į materialųjį ir nematerialųjį kapitalą, tačiau tik mažų ir vidutinių įmonių, siekiant, kad jos savo gamybos procese pradėtų naudoti pažangias technologijas, taip pat mokslinių tyrimų ir technologinio vystymosi veiklos rezultatų sklaidos projektai ir projektai, susiję su bendradarbiavimo susitarimų tarp įmonių sudarymu ir plėtra.

| (13) | Pasak Ispanijos valdžios institucijų, ši programa buvo grindžiama jau patvirtinta pagalbos schema N 415/2004 (2). Programa siekiama skatinti techninius tyrimus tekstilės ir aprangos sektoriuje. 2005–2007 metais jos biudžetą sudarė 12,5 milijonų eurų, skirtų subsidijoms, ir 51 milijonas eurų, skirtų beprocentinėms paskoloms, grąžintinoms per 12 metų, įskaitant 2 metų lengvatinį laikotarpį. |
| --- | --- |

(13)

Pasak Ispanijos valdžios institucijų, ši programa buvo grindžiama jau patvirtinta pagalbos schema N 415/2004 (2). Programa siekiama skatinti techninius tyrimus tekstilės ir aprangos sektoriuje. 2005–2007 metais jos biudžetą sudarė 12,5 milijonų eurų, skirtų subsidijoms, ir 51 milijonas eurų, skirtų beprocentinėms paskoloms, grąžintinoms per 12 metų, įskaitant 2 metų lengvatinį laikotarpį.

2.   Regionų, kuriuos paveikė tekstilės sektoriaus struktūriniai pokyčiai, pramonės pertvarkymo programa

| (14) | Ši priemonė buvo skirta pramonės pertvarkymui skatinti regionuose, kuriuos paveikė struktūriniai pokyčiai. Finansavimo reikalavimus atitinkantys projektai buvo tokie:






  a) | investicijos į techninę ir pramonės infrastruktūrą, |
| --- | --- | --- |

(14)

Ši priemonė buvo skirta pramonės pertvarkymui skatinti regionuose, kuriuos paveikė struktūriniai pokyčiai. Finansavimo reikalavimus atitinkantys projektai buvo tokie:

a)

investicijos į techninę ir pramonės infrastruktūrą,

| b) | naujos pramoninės veiklos kūrimas, |
| --- | --- |

b)

naujos pramoninės veiklos kūrimas,

| c) | inovatyvių įmonių technologinė partnerystė, įgyvendinama, pavyzdžiui, mokslinių – technologinių parkų, inovacijų ir technologijų centrų, Europos inovacijų ir technologijų centrų, plėtros agentūrų, technologijų perdavimo įstaigų forma, |
| --- | --- |

c)

inovatyvių įmonių technologinė partnerystė, įgyvendinama, pavyzdžiui, mokslinių – technologinių parkų, inovacijų ir technologijų centrų, Europos inovacijų ir technologijų centrų, plėtros agentūrų, technologijų perdavimo įstaigų forma,

| d) | įvairių įmonių bandymai suaktyvinti vietinę ekonomiką, |
| --- | --- |

d)

įvairių įmonių bandymai suaktyvinti vietinę ekonomiką,

| e) | remiamų sektorių įmonių, diegiančių technologinius procesus, plėtra, |
| --- | --- |

e)

remiamų sektorių įmonių, diegiančių technologinius procesus, plėtra,

| f) | besivystančių sektorių kūrimas ir plėtimasis. |
| --- | --- |

f)

besivystančių sektorių kūrimas ir plėtimasis.

| (15) | 2006–2008 m. skirtos lėšos sudarė 11,1 milijonų eurų, skirtų subsidijoms, ir 155,2 milijonų eurų, skirtų beprocentinėms paskoloms su 15 metų padengimo laikotarpiu ir 5 metų lengvatiniu laikotarpiu. Ispanijos valdžios institucijos nurodė, kad priemonė buvo grindžiama jau patvirtinta pagalbos schema N 101/2005 (3). |
| --- | --- |

(15)

2006–2008 m. skirtos lėšos sudarė 11,1 milijonų eurų, skirtų subsidijoms, ir 155,2 milijonų eurų, skirtų beprocentinėms paskoloms su 15 metų padengimo laikotarpiu ir 5 metų lengvatiniu laikotarpiu. Ispanijos valdžios institucijos nurodė, kad priemonė buvo grindžiama jau patvirtinta pagalbos schema N 101/2005 (3).

3.   Specialieji kreditai, kuriuos teikė Empresa Nacional de Innovación S.A. (ENISA) (4)
  mažų ir vidutinių įmonių modernizavimui

| (16) | Priemonėje buvo numatyti lengvatiniai kreditai, kurie atitinka kapitalo įnašus siekiant skatinti mažų ir vidutinių įmonių gaminių, procesų ir valdymo modernizavimą, taip pat naujų technologinių įmonių kūrimą regionuose, kuriuos paveikė struktūriniai pokyčiai. Finansavimo reikalavimus atitiko ekonomiškai ir finansiškai likvidžios mažos ir vidutinės įmonės, buvo atmestos didelės įmonės ir įmonės, patiriančios ekonominių sunkumų. ENISA atrinktiems projektams suteikdavo 0,5 % palūkanų normos subsidiją. Fiksuota palūkanų norma buvo 1 metų Euribor plius 0,25 procentinio punkto kreditams, padengiamiems per 4–8 metus su lengvatiniu 2–6 metų laikotarpiu. Maksimali subsidija vienai įmonei sudarė 30 000 eurų. |
| --- | --- |

(16)

Priemonėje buvo numatyti lengvatiniai kreditai, kurie atitinka kapitalo įnašus siekiant skatinti mažų ir vidutinių įmonių gaminių, procesų ir valdymo modernizavimą, taip pat naujų technologinių įmonių kūrimą regionuose, kuriuos paveikė struktūriniai pokyčiai. Finansavimo reikalavimus atitiko ekonomiškai ir finansiškai likvidžios mažos ir vidutinės įmonės, buvo atmestos didelės įmonės ir įmonės, patiriančios ekonominių sunkumų. ENISA atrinktiems projektams suteikdavo 0,5 % palūkanų normos subsidiją. Fiksuota palūkanų norma buvo 1 metų Euribor plius 0,25 procentinio punkto kreditams, padengiamiems per 4–8 metus su lengvatiniu 2–6 metų laikotarpiu. Maksimali subsidija vienai įmonei sudarė 30 000 eurų.

| (17) | Tam tikslui skirtas biudžetas 2006–2008 metais sudarė 4,07 milijonus eurų. Buvo siekiama, kad pagalbos elementas (50 bazinių punktų palūkanų subsidija) neviršytų 200 000 eurų ribos (5). |
| --- | --- |

(17)

Tam tikslui skirtas biudžetas 2006–2008 metais sudarė 4,07 milijonus eurų. Buvo siekiama, kad pagalbos elementas (50 bazinių punktų palūkanų subsidija) neviršytų 200 000 eurų ribos (5).

4.   Kreditai su lengvatinėmis palūkanomis, teikiami ICO

| (18) | Pagal šią priemonę įmonės naudojosi kreditais su lengvatinėmis palūkanomis investicijoms į inovatyvią gamybą. Minėti kreditai rėmėsi 2006 m. rugsėjo 5 d. sutartimi tarp Pramonės, turizmo ir prekybos ministerijos ir valstybinės finansinės institucijos – Oficialiojo kredito instituto (Instituto de Crédito Oficial, ICO). ICO veikė kaip tarpininkas tarp prisijungusių komercinių bankų, o Pramonės, turizmo ir prekybos ministerija finansavo lengvatines palūkanas. Finansavimo sąlygos buvo tokios:






  a) | iki 70 % investicijos vertės be PVM, neviršijant Europos Sąjungos nustatytos ribos valstybės pagalbai, |
| --- | --- | --- |

(18)

Pagal šią priemonę įmonės naudojosi kreditais su lengvatinėmis palūkanomis investicijoms į inovatyvią gamybą. Minėti kreditai rėmėsi 2006 m. rugsėjo 5 d. sutartimi tarp Pramonės, turizmo ir prekybos ministerijos ir valstybinės finansinės institucijos – Oficialiojo kredito instituto (Instituto de Crédito Oficial, ICO). ICO veikė kaip tarpininkas tarp prisijungusių komercinių bankų, o Pramonės, turizmo ir prekybos ministerija finansavo lengvatines palūkanas. Finansavimo sąlygos buvo tokios:

a)

iki 70 % investicijos vertės be PVM, neviršijant Europos Sąjungos nustatytos ribos valstybės pagalbai,

| b) | apsiribojama investicijomis į naują kapitalą, |
| --- | --- |

b)

apsiribojama investicijomis į naują kapitalą,

| c) | investuota turėjo būti per 2 metus nuo sandorio pasirašymo dienos (per trejus metus išimtinėmis aplinkybėmis, pateikus pagrįstą prašymą ICO), |
| --- | --- |

c)

investuota turėjo būti per 2 metus nuo sandorio pasirašymo dienos (per trejus metus išimtinėmis aplinkybėmis, pateikus pagrįstą prašymą ICO),

| d) | pagalbos gavėjas galėjo pasirinkti kredito grąžinimą per 5 metus be lengvatinio laikotarpio, per 7 metus su dvejų metų lengvatiniu laikotarpiu arba per 10 metų su dvejų metų lengvatiniu laikotarpiu, |
| --- | --- |

d)

pagalbos gavėjas galėjo pasirinkti kredito grąžinimą per 5 metus be lengvatinio laikotarpio, per 7 metus su dvejų metų lengvatiniu laikotarpiu arba per 10 metų su dvejų metų lengvatiniu laikotarpiu,

| e) | kredito įstaiga galėjo pasirinkti tarp 6 metų Euribor plius 0,75 % ir 6 mėnesių Euribor plius 0,50 % palūkanų, jeigu operaciją laidavo savitarpio garantijos bendrovė (Sociedad de Garantía Recíproca, SGR). Kredito įstaiga negalėjo imti komisinių, o išankstinio kredito grąžinimo atveju reikėjo mokėti 1 % dydžio baudą, esant fiksuotai palūkanų normai. Operacijas vykdė prisijungę bankai ir taupomosios kasos, |
| --- | --- |

e)

kredito įstaiga galėjo pasirinkti tarp 6 metų Euribor plius 0,75 % ir 6 mėnesių Euribor plius 0,50 % palūkanų, jeigu operaciją laidavo savitarpio garantijos bendrovė (Sociedad de Garantía Recíproca, SGR). Kredito įstaiga negalėjo imti komisinių, o išankstinio kredito grąžinimo atveju reikėjo mokėti 1 % dydžio baudą, esant fiksuotai palūkanų normai. Operacijas vykdė prisijungę bankai ir taupomosios kasos,

| f) | įmonė – galutinė pagalbos gavėja mokėdavo palūkanas, lygias Euribor minus 0,5 %, |
| --- | --- |

f)

įmonė – galutinė pagalbos gavėja mokėdavo palūkanas, lygias Euribor minus 0,5 %,

| g) | tam, kad įmonės galėtų gauti garantijas, 67 % garantijų, suteikiamų pagal regionines savitarpio garantijos schemas, išlaidų refinansuodavo Compañía Española de Reafianzamiento S.A. (CERSA); |
| --- | --- |

g)

tam, kad įmonės galėtų gauti garantijas, 67 % garantijų, suteikiamų pagal regionines savitarpio garantijos schemas, išlaidų refinansuodavo Compañía Española de Reafianzamiento S.A. (CERSA);

| h) | Pramonės, turizmo ir prekybos ministerija bendru atveju suteikdavo iki 1,25 % metines palūkanas ir iki 1 %, jeigu paskolą garantuodavo savitarpio garantijos bendrovė. |
| --- | --- |

h)

Pramonės, turizmo ir prekybos ministerija bendru atveju suteikdavo iki 1,25 % metines palūkanas ir iki 1 %, jeigu paskolą garantuodavo savitarpio garantijos bendrovė.

Pagalbos gavėjais negalėjo būti įmonės ar įmonių grupės, kurių pagrindinė veikla yra distribucija. Šiai priemonei numatytas biudžetas siekė 450 milijonus eurų.

5.   Ispaniškų produktų eksporto skatinimas (ICEX)

| (19) | Ispanijos užsienio prekybos institutas (Instituto Español de Comercio Exterior, ICEX) pagal tekstilės planą pradėjo įgyvendinti įvairias pagalbos priemones:






  a) | informacinės infrastruktūros, kaip antai interneto portalų, kūrimą, |
| --- | --- | --- |

(19)

Ispanijos užsienio prekybos institutas (Instituto Español de Comercio Exterior, ICEX) pagal tekstilės planą pradėjo įgyvendinti įvairias pagalbos priemones:

a)

informacinės infrastruktūros, kaip antai interneto portalų, kūrimą,

| b) | paslaugas įmonėms, kad jos kolektyviai dalyvautų parodose, |
| --- | --- |

b)

paslaugas įmonėms, kad jos kolektyviai dalyvautų parodose,

| c) | konsultacijas dėl eksporto perspektyvų įmonėms, kurios anksčiau nebuvo importavusios. |
| --- | --- |

c)

konsultacijas dėl eksporto perspektyvų įmonėms, kurios anksčiau nebuvo importavusios.

| (20) | Priemonės buvo vykdomos, įgyvendinant įvairias iniciatyvas, kaip antai „Bendrąjį mados planą“ (Plan Global de la Moda), „Ispanijos namų apyvokos sektoriaus planą“ (Plan Hábitat de España), oficialiuosius stendus, atskirų sektorių planus, eksportuotojų konsorciumus, įsisteigimo užsienyje planus, pagalbos ispaniškiems prekės ženklams planus, supažindinimo su skverbimusi į užsienio rinkas planus (Planes de iniciación a la promoción exterior, PIPE), pagalbą dalyvavimui parodose, atstovų susitikimus, prekybos misijas, investuotojų ir verslininkų bendradarbiavimo forumus, agentų duomenų bazių kūrimą ir atnaujinimą, informacines ir reklamos kampanijas. |
| --- | --- |

(20)

Priemonės buvo vykdomos, įgyvendinant įvairias iniciatyvas, kaip antai „Bendrąjį mados planą“ (Plan Global de la Moda), „Ispanijos namų apyvokos sektoriaus planą“ (Plan Hábitat de España), oficialiuosius stendus, atskirų sektorių planus, eksportuotojų konsorciumus, įsisteigimo užsienyje planus, pagalbos ispaniškiems prekės ženklams planus, supažindinimo su skverbimusi į užsienio rinkas planus (Planes de iniciación a la promoción exterior, PIPE), pagalbą dalyvavimui parodose, atstovų susitikimus, prekybos misijas, investuotojų ir verslininkų bendradarbiavimo forumus, agentų duomenų bazių kūrimą ir atnaujinimą, informacines ir reklamos kampanijas.

6.   Tęstinis mokymas

| (21) | Šios priemonės tikslas buvo mokyti Ispanijos tekstilės ir aprangos sektoriaus darbuotojus, kad būtų pagerinta jų kvalifikacija ir taip didėtų įmonės konkurencingumas bei būtų žengiama koja į koją su modernizavimu. |
| --- | --- |

(21)

Šios priemonės tikslas buvo mokyti Ispanijos tekstilės ir aprangos sektoriaus darbuotojus, kad būtų pagerinta jų kvalifikacija ir taip didėtų įmonės konkurencingumas bei būtų žengiama koja į koją su modernizavimu.

| (22) | Pagal šalies įstatymus (6) įmonės tam, kad iš dalies finansuotų specialias mokymo programas, galėjo panaudoti dalį specialioms mokymo programoms skirtų įmokų, sumokėtų per ankstesnius mokestinius metus Centriniam socialinio draudimo iždui, o ta suma buvo išskaičiuojama iš einamųjų metų socialinio draudimo įmokų. Tekstilės ir aprangos sektoriui buvo padidinti kai kurie procentai:






  — | įmonėms, kuriose dirba 1–2 darbuotojai: 100 % įmokų arba 420 EUR (420 EUR bendrai taikomoje priemonėje), |
| --- | --- | --- |

(22)

Pagal šalies įstatymus (6) įmonės tam, kad iš dalies finansuotų specialias mokymo programas, galėjo panaudoti dalį specialioms mokymo programoms skirtų įmokų, sumokėtų per ankstesnius mokestinius metus Centriniam socialinio draudimo iždui, o ta suma buvo išskaičiuojama iš einamųjų metų socialinio draudimo įmokų. Tekstilės ir aprangos sektoriui buvo padidinti kai kurie procentai:

—

įmonėms, kuriose dirba 1–2 darbuotojai: 100 % įmokų arba 420 EUR (420 EUR bendrai taikomoje priemonėje),

| — | įmonėms, kuriose dirba 3–5 darbuotojai: 100 % įmokų arba 600 EUR (420 EUR bendrai taikomoje priemonėje), |
| --- | --- |

—

įmonėms, kuriose dirba 3–5 darbuotojai: 100 % įmokų arba 600 EUR (420 EUR bendrai taikomoje priemonėje),

| — | įmonėms, kuriose dirba 6–9 darbuotojai: 100 % įmokų arba 720 EUR (bendrai taikomoje priemonėje vienintelis reikalavimas buvo 100 % įmokos), |
| --- | --- |

—

įmonėms, kuriose dirba 6–9 darbuotojai: 100 % įmokų arba 720 EUR (bendrai taikomoje priemonėje vienintelis reikalavimas buvo 100 % įmokos),

| — | įmonėms, kuriose dirba 10–49 darbuotojai: 100 % įmokų (vietoje 75 %), |
| --- | --- |

—

įmonėms, kuriose dirba 10–49 darbuotojai: 100 % įmokų (vietoje 75 %),

| — | įmonėms, kuriose dirba 50–249 darbuotojai: 80 % įmokų (vietoje 60 %), |
| --- | --- |

—

įmonėms, kuriose dirba 50–249 darbuotojai: 80 % įmokų (vietoje 60 %),

| — | įmonėms, kuriose dirba daugiau negu 250 darbuotojų: 60 % įmokų (vietoje 50 %). |
| --- | --- |

—

įmonėms, kuriose dirba daugiau negu 250 darbuotojų: 60 % įmokų (vietoje 50 %).

| (23) | Taip pat įmonėms buvo suteikiamas papildomas 5 % kreditas, skirtas mokymo metu prarastoms darbo valandoms kompensuoti. |
| --- | --- |

(23)

Taip pat įmonėms buvo suteikiamas papildomas 5 % kreditas, skirtas mokymo metu prarastoms darbo valandoms kompensuoti.

| (24) | Tam, kad gautų pagalbą pagal šias priemones, įmonės turėjo pateikti Nacionalinei viešajai darbo tarnybai (Servicio Nacional de Empleo Estatal) profesinio perkvalifikavimo planą su informacija apie gamybos procese atsiradusius pasikeitimus, naujos organizacinės struktūros įdiegimą, apmokymą naudotis naujais įrengimais ir atleistų darbuotojų perkvalifikavimą. Atskirame dokumente įmonė turėjo nurodyti tikslus, susijusius su produktyvumu ir darbo vietų išsaugojimu, taip pat ekonominę investicijos vertę ir konkretų įmonės indėlį. Be to, perkvalifikavimo planui turėjo pritarti sektoriaus paritetinė komisija, kurią sudaro 50 % verslininkų atstovų ir 50 % tekstilės pramonės profesinių sąjungų atstovų. |
| --- | --- |

(24)

Tam, kad gautų pagalbą pagal šias priemones, įmonės turėjo pateikti Nacionalinei viešajai darbo tarnybai (Servicio Nacional de Empleo Estatal) profesinio perkvalifikavimo planą su informacija apie gamybos procese atsiradusius pasikeitimus, naujos organizacinės struktūros įdiegimą, apmokymą naudotis naujais įrengimais ir atleistų darbuotojų perkvalifikavimą. Atskirame dokumente įmonė turėjo nurodyti tikslus, susijusius su produktyvumu ir darbo vietų išsaugojimu, taip pat ekonominę investicijos vertę ir konkretų įmonės indėlį. Be to, perkvalifikavimo planui turėjo pritarti sektoriaus paritetinė komisija, kurią sudaro 50 % verslininkų atstovų ir 50 % tekstilės pramonės profesinių sąjungų atstovų.

7.   Vyresnio amžiaus darbuotojų darbo vietų išsaugojimas

| (25) | Pagal bendruosius Ispanijos įstatymus įmonė, kurioje dirba vyresnis negu 60 metų darbuotojas, gali mokėti 50 % mažesnę socialinio draudimo įmoką. Tekstilės plane šis amžius buvo paankstintas iki 55 metų darbuotojams, dirbantiems pagal neterminuotą sutartį ir įmonėje išdirbusiems ne mažiau negu penkerius metus. |
| --- | --- |

(25)

Pagal bendruosius Ispanijos įstatymus įmonė, kurioje dirba vyresnis negu 60 metų darbuotojas, gali mokėti 50 % mažesnę socialinio draudimo įmoką. Tekstilės plane šis amžius buvo paankstintas iki 55 metų darbuotojams, dirbantiems pagal neterminuotą sutartį ir įmonėje išdirbusiems ne mažiau negu penkerius metus.

8.   Atleidimas nuo prievolės pateikti garantijas atidėtoms socialinio draudimo įmokoms

| (26) | Ispanijos socialinio draudimo srities bendrieji įstatymai (2004 m. birželio 11 d. karališkojo dekreto 1415/2004 33 straipsnio 4 dalis) leidžia atidėti ir mokėti dalimis socialinio draudimo įmokų skolas, jeigu tenkinamos tam tikros sąlygos, tarp kurių yra ir reikalavimas pateikti garantiją, kad bus sumokėtos socialinio draudimo įmokų skolos. Tačiau jų įgyvendinimo nuostatos (7) leido Ispanijos valdžios institucijoms atleisti nuo prievolės pateikti socialinio draudimo įmokų skolų mokėjimo garantijas, „esant išimtinėms aplinkybėms“. |
| --- | --- |

(26)

Ispanijos socialinio draudimo srities bendrieji įstatymai (2004 m. birželio 11 d. karališkojo dekreto 1415/2004 33 straipsnio 4 dalis) leidžia atidėti ir mokėti dalimis socialinio draudimo įmokų skolas, jeigu tenkinamos tam tikros sąlygos, tarp kurių yra ir reikalavimas pateikti garantiją, kad bus sumokėtos socialinio draudimo įmokų skolos. Tačiau jų įgyvendinimo nuostatos (7) leido Ispanijos valdžios institucijoms atleisti nuo prievolės pateikti socialinio draudimo įmokų skolų mokėjimo garantijas, „esant išimtinėms aplinkybėms“.

2.4.   Pagalbos schemos teisinis pagrindas

| (27) | 1 priemonės (10–13 konstatuojamosios dalys) teisinis pagrindas yra 2005 m. vasario 4 d. Pramonės, turizmo ir prekybos ministerijos įsakymas ITC/217/2005 (8), kuris remiasi 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms (9). |
| --- | --- |

(27)

1 priemonės (10–13 konstatuojamosios dalys) teisinis pagrindas yra 2005 m. vasario 4 d. Pramonės, turizmo ir prekybos ministerijos įsakymas ITC/217/2005 (8), kuris remiasi 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms (9).

| (28) | 2 priemonė (14–15 konstatuojamosios dalys) remiasi šiomis pagalbos priemonėmis: N 101/2005, patvirtinta Komisijos sprendimu C (2005) 1523 (žr. 15 konstatuojamąją dalį), ir XR/70/2007, taikoma pagal regioninės investicinės pagalbos schemą (10). |
| --- | --- |

(28)

2 priemonė (14–15 konstatuojamosios dalys) remiasi šiomis pagalbos priemonėmis: N 101/2005, patvirtinta Komisijos sprendimu C (2005) 1523 (žr. 15 konstatuojamąją dalį), ir XR/70/2007, taikoma pagal regioninės investicinės pagalbos schemą (10).

| (29) | 3 priemonės (16–17 konstatuojamosios dalys) teisinis pagrindas yra 2005 m. gruodžio 29 d. įstatymas 30/2005 (11). |
| --- | --- |

(29)

3 priemonės (16–17 konstatuojamosios dalys) teisinis pagrindas yra 2005 m. gruodžio 29 d. įstatymas 30/2005 (11).

| (30) | 4 priemonės (18 konstatuojamoji dalis) teisinis pagrindas yra minėtas įstatymas 30/2005, septyniasdešimt pirmoji papildomoji nuostata dėl Oficialiojo kredito instituto veiksmų, susijusių su paskolomis, skirtomis tekstilės, avalynės, baldų ir žaislų sektorių įmonėms. |
| --- | --- |

(30)

4 priemonės (18 konstatuojamoji dalis) teisinis pagrindas yra minėtas įstatymas 30/2005, septyniasdešimt pirmoji papildomoji nuostata dėl Oficialiojo kredito instituto veiksmų, susijusių su paskolomis, skirtomis tekstilės, avalynės, baldų ir žaislų sektorių įmonėms.

| (31) | 5 priemonė (19–20 konstatuojamosios dalys) remiasi 2003 m. lapkričio 17 d. įstatymo 38/2003 14 straipsnio 1 dalies d punktu ir 17 straipsnio 3 dalies m punktu. |
| --- | --- |

(31)

5 priemonė (19–20 konstatuojamosios dalys) remiasi 2003 m. lapkričio 17 d. įstatymo 38/2003 14 straipsnio 1 dalies d punktu ir 17 straipsnio 3 dalies m punktu.

| (32) | 6 priemonę (21–24 konstatuojamosios dalys) reglamentuoja 2003 m. rugpjūčio 1 d. karališkasis dekretas 1046/2003, 2004 m. vasario 13 d. Darbo ir socialinės apsaugos ministerijos įsakymas TAS/500/2004. |
| --- | --- |

(32)

6 priemonę (21–24 konstatuojamosios dalys) reglamentuoja 2003 m. rugpjūčio 1 d. karališkasis dekretas 1046/2003, 2004 m. vasario 13 d. Darbo ir socialinės apsaugos ministerijos įsakymas TAS/500/2004.

| (33) | Bendroji taisyklė, kuria remiasi 7 priemonė (25 konstatuojamoji dalis), yra nustatyta 2006 m. birželio 9 d. karališkuoju dekretu – įstatymu 5/2006. |
| --- | --- |

(33)

Bendroji taisyklė, kuria remiasi 7 priemonė (25 konstatuojamoji dalis), yra nustatyta 2006 m. birželio 9 d. karališkuoju dekretu – įstatymu 5/2006.

| (34) | 8 priemonė (26 konstatuojamoji dalis) yra reglamentuota 2004 m. birželio 11 d. karališkojo dekreto 1415/2004 33 straipsnio 4 dalimi. |
| --- | --- |

(34)

8 priemonė (26 konstatuojamoji dalis) yra reglamentuota 2004 m. birželio 11 d. karališkojo dekreto 1415/2004 33 straipsnio 4 dalimi.

2.5.   Pagalbos schemos taikymo trukmė

| (35) | Atrodo, kad tekstilės planas buvo patvirtintas 2006 m. birželio mėnesį ir buvo taikomas iki 2008 m. gruodžio 31 d. Pagal 2008 m. rugsėjo 17 d. Ispanijos valdžios institucijų pateiktą informaciją nėra numatyta pratęsti plano galiojimą (kaip nurodyta paties plano I.2 straipsnyje). Nepaisant to, 1 priemonė buvo taikoma nuo 2005 iki 2007 metų. |
| --- | --- |

(35)

Atrodo, kad tekstilės planas buvo patvirtintas 2006 m. birželio mėnesį ir buvo taikomas iki 2008 m. gruodžio 31 d. Pagal 2008 m. rugsėjo 17 d. Ispanijos valdžios institucijų pateiktą informaciją nėra numatyta pratęsti plano galiojimą (kaip nurodyta paties plano I.2 straipsnyje). Nepaisant to, 1 priemonė buvo taikoma nuo 2005 iki 2007 metų.

3.   PRIEŽASTYS, DĖL KURIŲ PRADĖTA PROCEDŪRA

| (36) | 2007 m. lapkričio 13 d. sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) Komisija išreiškė abejonių dėl šių priemonių suderinamumo su bendrąja rinka ir nurodė, kad įvairios tekstilės plane numatytos priemonės gali netinkamai kauptis:






  a) | Konkrečiai kalbant apie 1 priemonę, N 415/2004 pagalbos schemą, pastaroji buvo taikoma tik iki 2007 metų, kaip tuo tarpu tekstilės planas buvo taikomas iki 2008 metų. Ispanijos valdžios institucijos turėjo paaiškinti, kaip numatyta pagalba techniniams tyrimams atitiko N 415/2004 pagalbos schemos sąlygas; |
| --- | --- | --- |

(36)

2007 m. lapkričio 13 d. sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) Komisija išreiškė abejonių dėl šių priemonių suderinamumo su bendrąja rinka ir nurodė, kad įvairios tekstilės plane numatytos priemonės gali netinkamai kauptis:

a)

Konkrečiai kalbant apie 1 priemonę, N 415/2004 pagalbos schemą, pastaroji buvo taikoma tik iki 2007 metų, kaip tuo tarpu tekstilės planas buvo taikomas iki 2008 metų. Ispanijos valdžios institucijos turėjo paaiškinti, kaip numatyta pagalba techniniams tyrimams atitiko N 415/2004 pagalbos schemos sąlygas;

| b) | Dėl 2 priemonės Komisija išreiškė abejonių dėl to, kokiu būdu priemonė atitiko bendrosios išimties regioninei pagalbai reglamento sąlygas (12); |
| --- | --- |

b)

Dėl 2 priemonės Komisija išreiškė abejonių dėl to, kokiu būdu priemonė atitiko bendrosios išimties regioninei pagalbai reglamento sąlygas (12);

| c) | Dėl 3 priemonės Komisijai nebuvo aišku, kaip Ispanijos valdžios institucijos ketino laikytis reglamento de minimis; |
| --- | --- |

c)

Dėl 3 priemonės Komisijai nebuvo aišku, kaip Ispanijos valdžios institucijos ketino laikytis reglamento de minimis;

| d) | Komisija išreiškė nuogąstavimą, kad 4 priemonė de minimis galėtų netinkamai kauptis su kitomis pagalbos rūšimis toms pačioms finansavimo reikalavimus atitinkančioms išlaidoms; |
| --- | --- |

d)

Komisija išreiškė nuogąstavimą, kad 4 priemonė de minimis galėtų netinkamai kauptis su kitomis pagalbos rūšimis toms pačioms finansavimo reikalavimus atitinkančioms išlaidoms;

| e) | Dėl 5 priemonės Ispanijos valdžios institucijų pateikta informacija buvo nepakankama, kad būtų galima įvertinti, ar minėta priemonė buvo suderinama su bendrosios išimties mažoms ir vidutinėms įmonėms reglamentu (13); |
| --- | --- |

e)

Dėl 5 priemonės Ispanijos valdžios institucijų pateikta informacija buvo nepakankama, kad būtų galima įvertinti, ar minėta priemonė buvo suderinama su bendrosios išimties mažoms ir vidutinėms įmonėms reglamentu (13);

| f) | 6 ir 7 priemonių teisinis pagrindas nebuvo tiksliai išaiškintas; |
| --- | --- |

f)

6 ir 7 priemonių teisinis pagrindas nebuvo tiksliai išaiškintas;

| g) | Dėl 8 priemonės Komisija nebuvo įsitikinusi, kad ši priemonė nėra diskriminuojanti ir ar nebuvo reikalingas išankstinis pranešimas Komisijai. |
| --- | --- |

g)

Dėl 8 priemonės Komisija nebuvo įsitikinusi, kad ši priemonė nėra diskriminuojanti ir ar nebuvo reikalingas išankstinis pranešimas Komisijai.

4.   ISPANIJOS PASTABOS

| (37) | Ispanijos valdžios institucijos pareiškė, kad sprendimas pradėti procedūrą neatitiko teismų praktikos byloje Italgrani II
   (14). |
| --- | --- |

(37)

Ispanijos valdžios institucijos pareiškė, kad sprendimas pradėti procedūrą neatitiko teismų praktikos byloje Italgrani II
   (14).

| (38) | Ispanijos valdžios institucijos paaiškino, kad be ankstesniame susirašinėjime minėto teisinio pagrindo – N 415/2004, tai yra pagalbos schemos, skirtos didelėms įmonėms, kurios galiojimas baigėsi 2007 m. gruodžio 31 d., taip pat buvo taikoma jau patvirtinta schema XS 50/2005 (15), skirta mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios galiojimas baigėsi 2007 m. birželio 30 d. |
| --- | --- |

(38)

Ispanijos valdžios institucijos paaiškino, kad be ankstesniame susirašinėjime minėto teisinio pagrindo – N 415/2004, tai yra pagalbos schemos, skirtos didelėms įmonėms, kurios galiojimas baigėsi 2007 m. gruodžio 31 d., taip pat buvo taikoma jau patvirtinta schema XS 50/2005 (15), skirta mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios galiojimas baigėsi 2007 m. birželio 30 d.

| (39) | Realiai paskirtą biudžetą sudarė 14,24 milijonų eurų, skirtų subsidijoms, ir 36,72 milijonai eurų, skirtų beprocentiniams kreditams, grąžintiniems per 12 metų. 2008 m. spalio 21 d. Ispanijos valdžios institucijos pakartojo, kad laikosi schemoje nurodytų sąlygų, teigdamos, kad N 415/2004 pagalbos schema nebuvo ir nebūtų buvusi taikoma po 2007 m. gruodžio 31 d., o XS 50/2005 pagalbos schema nebuvo ir nebūtų buvusi taikoma po 2008 m. birželio 30 d. |
| --- | --- |

(39)

Realiai paskirtą biudžetą sudarė 14,24 milijonų eurų, skirtų subsidijoms, ir 36,72 milijonai eurų, skirtų beprocentiniams kreditams, grąžintiniems per 12 metų. 2008 m. spalio 21 d. Ispanijos valdžios institucijos pakartojo, kad laikosi schemoje nurodytų sąlygų, teigdamos, kad N 415/2004 pagalbos schema nebuvo ir nebūtų buvusi taikoma po 2007 m. gruodžio 31 d., o XS 50/2005 pagalbos schema nebuvo ir nebūtų buvusi taikoma po 2008 m. birželio 30 d.

| (40) | Ispanijos valdžios institucijos paaiškino, kad N 101/2005 schema neteko galios, kai įsigaliojo reglamentas Nr. 1628/2006 (16). Vėliau Ispanijos valdžios institucijos pranešė apie N 430/2006 schemą, kuri buvo atšaukta 2007 m. sausio 26 d. Pasak 2008 m. gegužės 30 d. Ispanijos valdžios institucijų pateiktos informacijos, nuo to momento priemonės buvo grindžiamos XR/70/2007 schema (17). Sintetinio pluošto pramonė neatitiko N 101/2005 ir XR/70/2007 schemų reikalavimų, kaip numatyta Pramonės, turizmo ir prekybos ministerijos įsakymo ITC/1014/2005 4 dalyje ir Pramonės, turizmo ir prekybos ministerijos įsakymo ITC/3098/2006 4 dalyje, pakeista Pramonės, turizmo ir prekybos ministerijos įsakymo ITC/643/2007 3 dalimi. |
| --- | --- |

(40)

Ispanijos valdžios institucijos paaiškino, kad N 101/2005 schema neteko galios, kai įsigaliojo reglamentas Nr. 1628/2006 (16). Vėliau Ispanijos valdžios institucijos pranešė apie N 430/2006 schemą, kuri buvo atšaukta 2007 m. sausio 26 d. Pasak 2008 m. gegužės 30 d. Ispanijos valdžios institucijų pateiktos informacijos, nuo to momento priemonės buvo grindžiamos XR/70/2007 schema (17). Sintetinio pluošto pramonė neatitiko N 101/2005 ir XR/70/2007 schemų reikalavimų, kaip numatyta Pramonės, turizmo ir prekybos ministerijos įsakymo ITC/1014/2005 4 dalyje ir Pramonės, turizmo ir prekybos ministerijos įsakymo ITC/3098/2006 4 dalyje, pakeista Pramonės, turizmo ir prekybos ministerijos įsakymo ITC/643/2007 3 dalimi.

| (41) | Be to, Ispanijos valdžios institucijos patvirtino, kad pagalbos priemonė galėjo būti laikoma pradine investicija, kaip tai daroma 2007 m. spalio 2 d. Pramonės, turizmo ir prekybos ministerijos įsakymu ITC/643/2007, kuriuo pakeistas Pramonės, turizmo ir prekybos ministerijos įsakymas ITC/3098/2006 (18). Pagalbos gavėjų aprašymas Pramonės, turizmo ir prekybos ministerijos įsakymo ITC/643/2007 4 dalyje atitiko pradinės investicijos apibrėžimą, nustatytą regioninės pagalbos gairėse (19) ir reglamente Nr. 1628/2006. |
| --- | --- |

(41)

Be to, Ispanijos valdžios institucijos patvirtino, kad pagalbos priemonė galėjo būti laikoma pradine investicija, kaip tai daroma 2007 m. spalio 2 d. Pramonės, turizmo ir prekybos ministerijos įsakymu ITC/643/2007, kuriuo pakeistas Pramonės, turizmo ir prekybos ministerijos įsakymas ITC/3098/2006 (18). Pagalbos gavėjų aprašymas Pramonės, turizmo ir prekybos ministerijos įsakymo ITC/643/2007 4 dalyje atitiko pradinės investicijos apibrėžimą, nustatytą regioninės pagalbos gairėse (19) ir reglamente Nr. 1628/2006.

| (42) | Panaudotą biudžetą sudarė 10,97 milijonų eurų, skirtų subsidijoms, ir 150,8 milijonų eurų, skirtų grąžintiniems kreditams. |
| --- | --- |

(42)

Panaudotą biudžetą sudarė 10,97 milijonų eurų, skirtų subsidijoms, ir 150,8 milijonų eurų, skirtų grąžintiniems kreditams.

| (43) | Ispanijos valdžios institucijos patvirtino, kad pagalbos gavėjos buvo išimtinai mažos ir vidutinės įmonės. Didžiausia pagalbos suma, kurios nustatytas dydis vienai įmonei 30 000 eurų, buvo apskaičiuota remiantis maksimalia 1 000 000 eurų kredito suma. Nuo 2006 m. sausio 1 d. iki 2008 m. sausio 13 d. pagalbą pagal priemonę gavo dešimt įmonių, ją atsisakyta skirti kitoms 23 įmonėms. 0,5 procentinio punkto palūkanų normos subsidija suteikta nebuvo. |
| --- | --- |

(43)

Ispanijos valdžios institucijos patvirtino, kad pagalbos gavėjos buvo išimtinai mažos ir vidutinės įmonės. Didžiausia pagalbos suma, kurios nustatytas dydis vienai įmonei 30 000 eurų, buvo apskaičiuota remiantis maksimalia 1 000 000 eurų kredito suma. Nuo 2006 m. sausio 1 d. iki 2008 m. sausio 13 d. pagalbą pagal priemonę gavo dešimt įmonių, ją atsisakyta skirti kitoms 23 įmonėms. 0,5 procentinio punkto palūkanų normos subsidija suteikta nebuvo.

| (44) | 2008 m. gegužės 30 d. ir 2008 m. rugsėjo 11 d. susitikimo metu Ispanijos valdžios institucijos pabrėžė, kad finansavimas buvo suteiktas normaliomis rinkos sąlygomis, tačiau jis nebuvo teikiamas didelėms įmonėms ir ekonominių sunkumų patiriančioms įmonėms. Ispanijos valdžios institucijos patvirtino šią aplinkybę 2008 m. spalio 21 d. raštu ir įsipareigojo nebetaikyti šios priemonės iki plano galiojimo pabaigos. |
| --- | --- |

(44)

2008 m. gegužės 30 d. ir 2008 m. rugsėjo 11 d. susitikimo metu Ispanijos valdžios institucijos pabrėžė, kad finansavimas buvo suteiktas normaliomis rinkos sąlygomis, tačiau jis nebuvo teikiamas didelėms įmonėms ir ekonominių sunkumų patiriančioms įmonėms. Ispanijos valdžios institucijos patvirtino šią aplinkybę 2008 m. spalio 21 d. raštu ir įsipareigojo nebetaikyti šios priemonės iki plano galiojimo pabaigos.

| (45) | Šios priemonės teisinis pagrindas buvo reglamentas de minimis. Buvo nustatyta, kad didžiausia kredito suma vienam pagalbos gavėjui yra 2,3 milijonai eurų. De minimis ribų bet kuriuo atveju buvo laikytasi. Minėta suma negalėjo būti kaupiama su kitokia pagalba, jeigu taip būtų viršijama leistina de minimis riba. Dėl to visi pagalbos gavėjai privalėjo pildyti metinę deklaracijos formą. ICO kasmet registruodavo duomenis apie pagalbos priemonę, šie duomenys buvo siunčiami su ICO bendradarbiaujančioms kredito įstaigoms. |
| --- | --- |

(45)

Šios priemonės teisinis pagrindas buvo reglamentas de minimis. Buvo nustatyta, kad didžiausia kredito suma vienam pagalbos gavėjui yra 2,3 milijonai eurų. De minimis ribų bet kuriuo atveju buvo laikytasi. Minėta suma negalėjo būti kaupiama su kitokia pagalba, jeigu taip būtų viršijama leistina de minimis riba. Dėl to visi pagalbos gavėjai privalėjo pildyti metinę deklaracijos formą. ICO kasmet registruodavo duomenis apie pagalbos priemonę, šie duomenys buvo siunčiami su ICO bendradarbiaujančioms kredito įstaigoms.

| (46) | Iki 2008 m. rugsėjo mėnesio iš 450 milijonų eurų buvo panaudota 54,79 milijonai eurų. Didžiausia kreditų suma buvo 2,3 milijonai eurų. Palūkanų norma buvo nuo 5,59 % iki 4,94 %, po to, kai Komisija Ispanijai nustatė bazinę palūkanų normą, lygią 5,19 %. Ispanijos valdžios institucijos patvirtino, kad nuo 2008 m. liepos 1 d. taikė naująjį pranešimą apie bazines palūkanų normas (20). Pasak Ispanijos valdžios institucijų, bendradarbiaujančios finansinės įstaigos nustatydavo, kokią maržą pridėti prie bazinės palūkanų normos. Taip pat ICO joms teikdavo informaciją apie vidutines Ispanijoje taikomas maržas, remdamasis Ispanijos banko pateiktais duomenimis. |
| --- | --- |

(46)

Iki 2008 m. rugsėjo mėnesio iš 450 milijonų eurų buvo panaudota 54,79 milijonai eurų. Didžiausia kreditų suma buvo 2,3 milijonai eurų. Palūkanų norma buvo nuo 5,59 % iki 4,94 %, po to, kai Komisija Ispanijai nustatė bazinę palūkanų normą, lygią 5,19 %. Ispanijos valdžios institucijos patvirtino, kad nuo 2008 m. liepos 1 d. taikė naująjį pranešimą apie bazines palūkanų normas (20). Pasak Ispanijos valdžios institucijų, bendradarbiaujančios finansinės įstaigos nustatydavo, kokią maržą pridėti prie bazinės palūkanų normos. Taip pat ICO joms teikdavo informaciją apie vidutines Ispanijoje taikomas maržas, remdamasis Ispanijos banko pateiktais duomenimis.

| (47) | 2008 m. spalio 21 d. Ispanijos valdžios institucijos pateikė bendrą 2006, 2007 ir 2008 metais suteiktos pagalbos de minimis lentelę kartu su atitinkamomis deklaracijomis. Ispanijos valdžios institucijos įsipareigojo ateityje laikytis reglamento de minimis reikalavimų. |
| --- | --- |

(47)

2008 m. spalio 21 d. Ispanijos valdžios institucijos pateikė bendrą 2006, 2007 ir 2008 metais suteiktos pagalbos de minimis lentelę kartu su atitinkamomis deklaracijomis. Ispanijos valdžios institucijos įsipareigojo ateityje laikytis reglamento de minimis reikalavimų.

| (48) | Minėtos priemonės buvo bendro pobūdžio priemonės, į kurias galėjo pretenduoti visi sektoriai. Subsidijuojama veikla buvo panaši į nurodytą reglamento dėl mažų ir vidutinių įmonių 5 straipsnyje. Labai sunku apskaičiuoti pagalbos sumą, kadangi priemonė buvo taikoma su pertrūkiais, netiesiogiai ir netiksliai. |
| --- | --- |

(48)

Minėtos priemonės buvo bendro pobūdžio priemonės, į kurias galėjo pretenduoti visi sektoriai. Subsidijuojama veikla buvo panaši į nurodytą reglamento dėl mažų ir vidutinių įmonių 5 straipsnyje. Labai sunku apskaičiuoti pagalbos sumą, kadangi priemonė buvo taikoma su pertrūkiais, netiesiogiai ir netiksliai.

| (49) | Nuo 2006 iki 2008 metų panaudotos lėšos sudarė 7,5 milijonus eurų. Ispanijos valdžios institucijos nurodė, kad priemonei, pagal kurią pagalbą gavo ir didelės įmonės, taikomas reglamentas de minimis. |
| --- | --- |

(49)

Nuo 2006 iki 2008 metų panaudotos lėšos sudarė 7,5 milijonus eurų. Ispanijos valdžios institucijos nurodė, kad priemonei, pagal kurią pagalbą gavo ir didelės įmonės, taikomas reglamentas de minimis.

| (50) | Dėl reglamento de minimis taikymo Ispanijos valdžios institucijos paaiškino, kad ICEX reikalaudavo, kad kiekvienas pagalbos gavėjas pateiktų deklaraciją apie pagalbą, gautą toms pačioms reikalavimus atitinkančioms išlaidoms padengti, kaip numatyta 2003 m. lapkričio 17 d. įstatymo 38/2003 14 straipsnio 1 dalies d punkte. Pagalbos gavėjai privalėjo pranešti ICEX apie būsimas subsidijas. Pagal 17 straipsnio 3 dalies m punkto nuostatas ICEX privalo patikrinti, ar ši pagalba suderinama su kita pagalba, skirta toms pačioms reikalavimus atitinkančioms išlaidoms padengti. Ispanijos valdžios institucijos pateikė lentelę, kurioje parodė, kad pagalba de minimis, kurią 2006–2009 metais ICO ir ICEX suteikė tekstilės ir aprangos sektoriui, neviršijo 200 000 eurų sumos vienai įmonei per trejus finansinius metus. |
| --- | --- |

(50)

Dėl reglamento de minimis taikymo Ispanijos valdžios institucijos paaiškino, kad ICEX reikalaudavo, kad kiekvienas pagalbos gavėjas pateiktų deklaraciją apie pagalbą, gautą toms pačioms reikalavimus atitinkančioms išlaidoms padengti, kaip numatyta 2003 m. lapkričio 17 d. įstatymo 38/2003 14 straipsnio 1 dalies d punkte. Pagalbos gavėjai privalėjo pranešti ICEX apie būsimas subsidijas. Pagal 17 straipsnio 3 dalies m punkto nuostatas ICEX privalo patikrinti, ar ši pagalba suderinama su kita pagalba, skirta toms pačioms reikalavimus atitinkančioms išlaidoms padengti. Ispanijos valdžios institucijos pateikė lentelę, kurioje parodė, kad pagalba de minimis, kurią 2006–2009 metais ICO ir ICEX suteikė tekstilės ir aprangos sektoriui, neviršijo 200 000 eurų sumos vienai įmonei per trejus finansinius metus.

| (51) | Priemonė buvo bendrojo pobūdžio, nors visų pirma buvo skirta mažoms ir vidutinėms įmonėms remti. Todėl tik įmonės, kuriose dirbo mažiau negu 5 darbuotojai, galėjo gauti sumas, didesnes negu jų ankstesnių metų įmokos į socialinio draudimo iždą. Kiti naudos gavėjai galėjo tik atgauti tam tikrą procentą einamųjų metų įmokos, skirtos specialiems mokymo tikslams. Pasak Ispanijos valdžios institucijų, pagalbos intensyvumas siekė 11,3 % mažoms ir vidutinėms įmonėms ir 20 % didelėms įmonėms. Numatytas biudžetas buvo 50 000 eurų vieneriems metams. |
| --- | --- |

(51)

Priemonė buvo bendrojo pobūdžio, nors visų pirma buvo skirta mažoms ir vidutinėms įmonėms remti. Todėl tik įmonės, kuriose dirbo mažiau negu 5 darbuotojai, galėjo gauti sumas, didesnes negu jų ankstesnių metų įmokos į socialinio draudimo iždą. Kiti naudos gavėjai galėjo tik atgauti tam tikrą procentą einamųjų metų įmokos, skirtos specialiems mokymo tikslams. Pasak Ispanijos valdžios institucijų, pagalbos intensyvumas siekė 11,3 % mažoms ir vidutinėms įmonėms ir 20 % didelėms įmonėms. Numatytas biudžetas buvo 50 000 eurų vieneriems metams.

| (52) | Iki 2008 m. sausio 13 d. ši priemonė buvo pritaikyta tik vienai įmonei. Ispanijos valdžios institucijos patvirtino, kad pagal sanavimo ir restruktūravimo gaires (21) ši pagalbos schema nebuvo taikoma įmonėms, patiriančioms ekonominių sunkumų. |
| --- | --- |

(52)

Iki 2008 m. sausio 13 d. ši priemonė buvo pritaikyta tik vienai įmonei. Ispanijos valdžios institucijos patvirtino, kad pagal sanavimo ir restruktūravimo gaires (21) ši pagalbos schema nebuvo taikoma įmonėms, patiriančioms ekonominių sunkumų.

| (53) | Ispanijos valdžios institucijos pabrėžė, kad įmonės galėjo gauti pagalbą tik tuo atveju, jeigu vyresni negu 55 metų darbuotojai buvo išdirbę įmonėje ne mažiau negu 5 metus, dėl to reikalavimus atitinkančių atvejų sumažėjo apytiksliai iki 50 %. Pagalbos gavėjai daugiausiai buvo moterys (53 %), 76 % kvalifikacija ir išsilavinimas buvo labai žemas, o tai apsunkino jų galimybę būti įdarbintiems kitur. |
| --- | --- |

(53)

Ispanijos valdžios institucijos pabrėžė, kad įmonės galėjo gauti pagalbą tik tuo atveju, jeigu vyresni negu 55 metų darbuotojai buvo išdirbę įmonėje ne mažiau negu 5 metus, dėl to reikalavimus atitinkančių atvejų sumažėjo apytiksliai iki 50 %. Pagalbos gavėjai daugiausiai buvo moterys (53 %), 76 % kvalifikacija ir išsilavinimas buvo labai žemas, o tai apsunkino jų galimybę būti įdarbintiems kitur.

| (54) | Ispanijos valdžios institucijos pabrėžė, kad EB sutarties 137 straipsnio 1 dalis ir 4 straipsnis suteikia autonomiją valstybėms narėms socialinio draudimo srityje. |
| --- | --- |

(54)

Ispanijos valdžios institucijos pabrėžė, kad EB sutarties 137 straipsnio 1 dalis ir 4 straipsnis suteikia autonomiją valstybėms narėms socialinio draudimo srityje.

| (55) | Iki 2008 m. sausio 1 d.2 015 įmonių gavo pagalbą pagal šią pagalbos schemą už 6 313 darbuotojų, o tai sudarė 16,6 % sektoriaus įmonių ir 4,5 % sektoriaus darbuotojų. 56 % įmonių gavo pagalbą pagal šią priemonę tik už vieną darbuotoją, 30 % už 2, 3 arba 4 darbuotojus, 13 % už 5–30 darbuotojų ir tik 1 % gavo pagalbą už daugiau negu 30 darbuotojų. 1 428 įmonės gavo mažesnę negu 500 eurų pagalbą. Šiai priemonei numatytas metinis biudžetas sudarė 15 milijonus eurų. Vidutinė pagalba už vieną darbuotoją nuo 55 iki 58 metų sudarė 151 eurą per mėnesį, tai atitinka 8,3 % išlaidų darbo jėgai. Pagalba 59 metų darbuotojams sudarė 44 eurus per mėnesį, tai atitinka 2,6 % išlaidų darbo jėgai. Tik 5,2 % sektoriaus darbuotojų tenkino šios priemonės reikalavimus. Vidutinis poveikis įmonei sudarė 0,3 % jos išlaidų darbo jėgai. |
| --- | --- |

(55)

Iki 2008 m. sausio 1 d.2 015 įmonių gavo pagalbą pagal šią pagalbos schemą už 6 313 darbuotojų, o tai sudarė 16,6 % sektoriaus įmonių ir 4,5 % sektoriaus darbuotojų. 56 % įmonių gavo pagalbą pagal šią priemonę tik už vieną darbuotoją, 30 % už 2, 3 arba 4 darbuotojus, 13 % už 5–30 darbuotojų ir tik 1 % gavo pagalbą už daugiau negu 30 darbuotojų. 1 428 įmonės gavo mažesnę negu 500 eurų pagalbą. Šiai priemonei numatytas metinis biudžetas sudarė 15 milijonus eurų. Vidutinė pagalba už vieną darbuotoją nuo 55 iki 58 metų sudarė 151 eurą per mėnesį, tai atitinka 8,3 % išlaidų darbo jėgai. Pagalba 59 metų darbuotojams sudarė 44 eurus per mėnesį, tai atitinka 2,6 % išlaidų darbo jėgai. Tik 5,2 % sektoriaus darbuotojų tenkino šios priemonės reikalavimus. Vidutinis poveikis įmonei sudarė 0,3 % jos išlaidų darbo jėgai.

| (56) | Nepaisant pavadinimo, ši priemonė buvo sugalvota ne tam, kad būtų išsaugotos darbo vietos, tačiau kaip alternatyva priešlaikinėms pensijoms. Be to, Ispanijos valdžios institucijos argumentavo, kad 151 euro per mėnesį suma buvo pakankama paskata išlaikyti dirbantį žmogų jo darbo vietoje, užuot tą patį žmogų įdarbinus nelegaliai. |
| --- | --- |

(56)

Nepaisant pavadinimo, ši priemonė buvo sugalvota ne tam, kad būtų išsaugotos darbo vietos, tačiau kaip alternatyva priešlaikinėms pensijoms. Be to, Ispanijos valdžios institucijos argumentavo, kad 151 euro per mėnesį suma buvo pakankama paskata išlaikyti dirbantį žmogų jo darbo vietoje, užuot tą patį žmogų įdarbinus nelegaliai.

| (57) | Priemonė galėjo būti taikoma sintetinio pluošto pramonėje, jeigu įmonė pagrindinę veiklą vykdė tekstilės sektoriuje ir jeigu ji buvo prisijungusi prie tekstilės ir aprangos sektoriaus, o ne prie chemijos pramonės kolektyvinių derybų. Todėl galimybė, kad minėtų sintetinių pluoštų gamintojai gaus pagalbą pagal šią priemonę, buvo nereikšminga. |
| --- | --- |

(57)

Priemonė galėjo būti taikoma sintetinio pluošto pramonėje, jeigu įmonė pagrindinę veiklą vykdė tekstilės sektoriuje ir jeigu ji buvo prisijungusi prie tekstilės ir aprangos sektoriaus, o ne prie chemijos pramonės kolektyvinių derybų. Todėl galimybė, kad minėtų sintetinių pluoštų gamintojai gaus pagalbą pagal šią priemonę, buvo nereikšminga.

| (58) | 2008 m. rugsėjo 17 d. raštu Ispanijos valdžios institucijos patvirtino, kad tai yra bendroji pagalba ir kad tekstilės sektoriaus įmonėms, kurioms taikomas tekstilės planas, nėra suteiktas joks mokesčių prievolių vykdymo atidėjimas. |
| --- | --- |

(58)

2008 m. rugsėjo 17 d. raštu Ispanijos valdžios institucijos patvirtino, kad tai yra bendroji pagalba ir kad tekstilės sektoriaus įmonėms, kurioms taikomas tekstilės planas, nėra suteiktas joks mokesčių prievolių vykdymo atidėjimas.

| (59) | 2008 m. spalio 21 d. Ispanijos valdžios institucijos įsipareigojo, kad tuo neįtikėtinu atveju, jeigu tekstilės ar aprangos sektoriaus įmonė paprašys taikyti išimtį dėl garantijos mokesčių prievolių vykdymo atidėjimo atveju, prašymas bus nagrinėjamas pagal bendruosius teisės aktus, bet ne remiantis tekstilės planu. |
| --- | --- |

(59)

2008 m. spalio 21 d. Ispanijos valdžios institucijos įsipareigojo, kad tuo neįtikėtinu atveju, jeigu tekstilės ar aprangos sektoriaus įmonė paprašys taikyti išimtį dėl garantijos mokesčių prievolių vykdymo atidėjimo atveju, prašymas bus nagrinėjamas pagal bendruosius teisės aktus, bet ne remiantis tekstilės planu.

| (60) | Galiausiai Ispanijos valdžios institucijos įsipareigojo laikytis ES teisės aktų, kiek tai susiję su de minimis priemonių kaupimu. |
| --- | --- |

(60)

Galiausiai Ispanijos valdžios institucijos įsipareigojo laikytis ES teisės aktų, kiek tai susiję su de minimis priemonių kaupimu.

5.   TREČIŲJŲ SUINTERESUOTŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (61) | Komisija gavo pastabas iš dviejų suinteresuotų šalių, kurios pageidavo likti neįvardytos. |
| --- | --- |

(61)

Komisija gavo pastabas iš dviejų suinteresuotų šalių, kurios pageidavo likti neįvardytos.

| (62) | Pirmoji suinteresuotoji šalis prieštaravo galimybei teikti valstybės pagalbą tekstilės pramonei dėl to, kad iškraipoma konkurencija. Buvo remiama Komisijos pozicija priimant sprendimą pradėti procedūrą ir pabrėžiama, kad tekstilės planas nenustatė ribų pagalbai, kurią galėjo gauti kiekviena įmonė. Ispanijos valdžios institucijų pateikti argumentai laikomi nepakankamais. Pagalba moksliniams tyrimams ir technologiniam vystymuisi buvo naudinga, nors ir turėjo apsiriboti pagalba mažoms ir vidutinėms įmonėms. Tuo tarpu suinteresuotoji šalis mano, kad reikėjo neskirti pagalbos nematerialiam kapitalui, kadangi tuo yra lengva netinkamai pasinaudoti. Antra vertus, priemonės atleistiems tekstilės pramonės darbuotojams mokyti buvo teigiamos, tačiau socialinio draudimo įmokų 80 % nuolaidos suteikimas darbuotojams galėjo duoti tik netiesioginę ir nepriimtiną naudą. Jeigu tekstilės pramonės įmonės turėjo daugiau lengvatų negu kitų sektorių įmonės, mokėdamos su atidėjimu socialinio draudimo įmokų skolas, tai buvo neteisėta valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(62)

Pirmoji suinteresuotoji šalis prieštaravo galimybei teikti valstybės pagalbą tekstilės pramonei dėl to, kad iškraipoma konkurencija. Buvo remiama Komisijos pozicija priimant sprendimą pradėti procedūrą ir pabrėžiama, kad tekstilės planas nenustatė ribų pagalbai, kurią galėjo gauti kiekviena įmonė. Ispanijos valdžios institucijų pateikti argumentai laikomi nepakankamais. Pagalba moksliniams tyrimams ir technologiniam vystymuisi buvo naudinga, nors ir turėjo apsiriboti pagalba mažoms ir vidutinėms įmonėms. Tuo tarpu suinteresuotoji šalis mano, kad reikėjo neskirti pagalbos nematerialiam kapitalui, kadangi tuo yra lengva netinkamai pasinaudoti. Antra vertus, priemonės atleistiems tekstilės pramonės darbuotojams mokyti buvo teigiamos, tačiau socialinio draudimo įmokų 80 % nuolaidos suteikimas darbuotojams galėjo duoti tik netiesioginę ir nepriimtiną naudą. Jeigu tekstilės pramonės įmonės turėjo daugiau lengvatų negu kitų sektorių įmonės, mokėdamos su atidėjimu socialinio draudimo įmokų skolas, tai buvo neteisėta valstybės pagalba.

| (63) | Kitos pastabos buvo susijusios su ypatingai maža „Geotexan“ gaminių kaina Ispanijos rinkoje, kurios priežastis galėjo būti Ispanijos tekstilės plano taikymas. |
| --- | --- |

(63)

Kitos pastabos buvo susijusios su ypatingai maža „Geotexan“ gaminių kaina Ispanijos rinkoje, kurios priežastis galėjo būti Ispanijos tekstilės plano taikymas.

6.   ISPANIJOS PASTABOS DĖL TREČIŲJŲ SUINTERESUOTŲ ŠALIŲ PASTABŲ

| (64) | Ispanijos valdžios institucijos pareiškė, kad Komisija sprendime pradėti procedūrą nelaiko priemonių valstybės pagalba, tik apsiriboja nurodydama tokią galimybę. Ispanija taip pat atsakė, kad subsidija dėl mokymų įmonėms, kuriose yra 50–249 darbuotojai, padidėjo 20 %, o ne 80 %. Intensyvumas atitiko ribas, nurodytas 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 68/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo pagalbai mokymui (22) 4 straipsnyje. Be to, pagalbos mokymui priemonės naudos gavėjai buvo darbuotojai, kurie galėjo likti dirbti įmonėje arba pagerinti savo kvalifikaciją tam, kad ieškotų naujo darbo. |
| --- | --- |

(64)

Ispanijos valdžios institucijos pareiškė, kad Komisija sprendime pradėti procedūrą nelaiko priemonių valstybės pagalba, tik apsiriboja nurodydama tokią galimybę. Ispanija taip pat atsakė, kad subsidija dėl mokymų įmonėms, kuriose yra 50–249 darbuotojai, padidėjo 20 %, o ne 80 %. Intensyvumas atitiko ribas, nurodytas 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 68/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo pagalbai mokymui (22) 4 straipsnyje. Be to, pagalbos mokymui priemonės naudos gavėjai buvo darbuotojai, kurie galėjo likti dirbti įmonėje arba pagerinti savo kvalifikaciją tam, kad ieškotų naujo darbo.

| (65) | Dėl antros pastabos Ispanijos valdžios institucijos argumentavo, kad pastabos buvo išsakytos vėlai ir nepateikiant jokių įrodymų. Tekstilės plano tikslas buvo sektoriaus įmonių prisitaikymas prie rinkos liberalizavimo, o ne kurios nors konkrečios įmonės pozicijų sustiprinimas. Kalbant apie konkretų atvejį, įmonė „Geotexan“ buvo įkurta 2004 metais. Atrankos kriterijai tam, kad darbo vietose išsaugotų vyresnio amžiaus darbuotojus, reikalavo įrodyti, kad turimas stažas įmonėje viršija 5 metus, o tai šios įmonės atveju buvo neįmanoma. Nėra dokumentais patvirtintų įrodymų, kad „Geotexan“ būtų gavusi pagalbą mokymui. Bet kuriuo atveju būtų gavusi 970 eurų per metus pagalbą, o tai tikrai nebūtų lemiamas dalykas agresyviai kainų politikai vykdyti. |
| --- | --- |

(65)

Dėl antros pastabos Ispanijos valdžios institucijos argumentavo, kad pastabos buvo išsakytos vėlai ir nepateikiant jokių įrodymų. Tekstilės plano tikslas buvo sektoriaus įmonių prisitaikymas prie rinkos liberalizavimo, o ne kurios nors konkrečios įmonės pozicijų sustiprinimas. Kalbant apie konkretų atvejį, įmonė „Geotexan“ buvo įkurta 2004 metais. Atrankos kriterijai tam, kad darbo vietose išsaugotų vyresnio amžiaus darbuotojus, reikalavo įrodyti, kad turimas stažas įmonėje viršija 5 metus, o tai šios įmonės atveju buvo neįmanoma. Nėra dokumentais patvirtintų įrodymų, kad „Geotexan“ būtų gavusi pagalbą mokymui. Bet kuriuo atveju būtų gavusi 970 eurų per metus pagalbą, o tai tikrai nebūtų lemiamas dalykas agresyviai kainų politikai vykdyti.

| (66) | Taigi pastabose nebuvo išdėstyta naujų faktų ar naujų teisinių pagrindimų, ir apskritai jos buvo bendro pobūdžio, nepateikiant įrodymų, todėl į jas neturi būti atsižvelgta. |
| --- | --- |

(66)

Taigi pastabose nebuvo išdėstyta naujų faktų ar naujų teisinių pagrindimų, ir apskritai jos buvo bendro pobūdžio, nepateikiant įrodymų, todėl į jas neturi būti atsižvelgta.

7.   VERTINIMAS

7.1.   Pagalbos priemonių valstybinis pobūdis

| (67) | Kaip nustatyta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, bet kokia pagalba, suteikta valstybės narės ar iš valstybės lėšų bet kuria forma, kuri iškraipo ar gali iškraipyti konkurenciją, teikdama pirmenybę tam tikroms įmonėms ar tam tikrų gaminių gamybai, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kiek tai susiję su prekyba tarp valstybių narių. |
| --- | --- |

(67)

Kaip nustatyta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, bet kokia pagalba, suteikta valstybės narės ar iš valstybės lėšų bet kuria forma, kuri iškraipo ar gali iškraipyti konkurenciją, teikdama pirmenybę tam tikroms įmonėms ar tam tikrų gaminių gamybai, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kiek tai susiję su prekyba tarp valstybių narių.

| (68) | Pasak Ispanijos valdžios institucijų, 3 priemonė nebuvo taikoma: 0,5 palūkanos normos subsidija nebuvo suteikta ir finansavimas vykdytas normaliomis rinkos sąlygomis. Komisija paprašė Ispanijos valdžios institucijas pateikti informaciją apie realiai dešimčiai pagalbos gavėjų suteiktų paskolų palūkanų normas. Ispanijos valdžios institucijos atsakė 2009 m. kovo 13 d. Tik dviem atvejais palūkanų norma buvo mažesnė negu žemiausia bazinė metinė palūkanų norma (2007 metais vienas 300 000 eurų kreditas, o kitas 100 000 eurų kreditas su 4,114 % palūkanų norma, kai žemiausia bazinė palūkanų norma buvo 4,62 %). Atsižvelgdama į tai, kad tarp šių dviejų skaičių yra nedidelis skirtumas, Komisija turi daryti išvadą, kad valstybės pagalba būtų buvusi tokia maža, kad būtų neviršijusi de minimis ribos. Ispanijos valdžios institucijos įsipareigojo netaikyti šios priemonės iki plano pabaigos. Tokiu atveju Komisija turi daryti išvadą, kad pagalbos suma buvo mažesnė negu de minimis riba ir kad tai nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(68)

Pasak Ispanijos valdžios institucijų, 3 priemonė nebuvo taikoma: 0,5 palūkanos normos subsidija nebuvo suteikta ir finansavimas vykdytas normaliomis rinkos sąlygomis. Komisija paprašė Ispanijos valdžios institucijas pateikti informaciją apie realiai dešimčiai pagalbos gavėjų suteiktų paskolų palūkanų normas. Ispanijos valdžios institucijos atsakė 2009 m. kovo 13 d. Tik dviem atvejais palūkanų norma buvo mažesnė negu žemiausia bazinė metinė palūkanų norma (2007 metais vienas 300 000 eurų kreditas, o kitas 100 000 eurų kreditas su 4,114 % palūkanų norma, kai žemiausia bazinė palūkanų norma buvo 4,62 %). Atsižvelgdama į tai, kad tarp šių dviejų skaičių yra nedidelis skirtumas, Komisija turi daryti išvadą, kad valstybės pagalba būtų buvusi tokia maža, kad būtų neviršijusi de minimis ribos. Ispanijos valdžios institucijos įsipareigojo netaikyti šios priemonės iki plano pabaigos. Tokiu atveju Komisija turi daryti išvadą, kad pagalbos suma buvo mažesnė negu de minimis riba ir kad tai nėra valstybės pagalba.

| (69) | Dėl 4 ir 5 priemonių Ispanijos valdžios institucijos nurodė, kad joms buvo taikomas Komisijos reglamentas dėl pagalbos de minimis, todėl tai nebuvo valstybės pagalba. Todėl Komisija dar turi įvertinti, ar buvo tenkinamos reglamento de minimis sąlygos. |
| --- | --- |

(69)

Dėl 4 ir 5 priemonių Ispanijos valdžios institucijos nurodė, kad joms buvo taikomas Komisijos reglamentas dėl pagalbos de minimis, todėl tai nebuvo valstybės pagalba. Todėl Komisija dar turi įvertinti, ar buvo tenkinamos reglamento de minimis sąlygos.

| (70) | Dėl 4 priemonės Ispanijos valdžios institucijos pateikė įrodymus, kad praeityje buvo laikomasi reglamento de minimis, ir įsipareigojo tai daryti ateityje. Antra vertus, užtikrino, kad nuo 2008 m. liepos 1 d. buvo laikomasi naujojo pranešimo dėl bazinių palūkanų normų. |
| --- | --- |

(70)

Dėl 4 priemonės Ispanijos valdžios institucijos pateikė įrodymus, kad praeityje buvo laikomasi reglamento de minimis, ir įsipareigojo tai daryti ateityje. Antra vertus, užtikrino, kad nuo 2008 m. liepos 1 d. buvo laikomasi naujojo pranešimo dėl bazinių palūkanų normų.

| (71) | Kalbant apie 5 priemonę, reglamentas de minimis išskiria pagalbą, skirtą eksportui skatinti. Apskritai pagalba eksportui apibrėžiama 1 straipsnio d dalimi tradiciniu būdu kaip „pagalba, tiesiogiai susijusi su eksportuojamais kiekiais, platinimo tinklo kūrimu bei veikla, arba kitoms einamosioms išlaidoms, susijusioms su eksporto veikla“. Be to, reglamento de minimis 6 konstatuojamojoje dalyje nurodoma, kad „pagalba, teikiama padengti dalyvavimo prekybos mugėse, mokymo arba konsultavimo paslaugų išlaidas dėl naujo arba esamo produkto pristatymo naujoje rinkoje, paprastai nelaikoma eksporto pagalba“. Taigi, jeigu pagalba teikiama kolektyviniam dalyvavimui parodose, jai taikomas reglamentas de minimis
   (23). 2008 m. gegužės 30 d. raštu Ispanijos valdžios institucijos patvirtino, kad pagalba buvo traktuojama kaip paskatinimas įmonėms, kurios iki tol nebuvo eksportavusios, dalyvauti parodose, todėl minėtas reikalavimas buvo tenkinamas. Pagalba, skirta informacinei infrastruktūrai, kuriant interneto portalus, nėra pagalba eksportui, kadangi ji priskiriama reglamente de minimis numatytiems atvejams. Ir galiausiai konsultacinių paslaugų teikimui, siekiant skatinti įmonių eksporto potencialą, yra taikomas reglamentas de minimis, todėl jis taip pat nepatenka į pagalbos eksportui apibrėžimą. |
| --- | --- |

(71)

Kalbant apie 5 priemonę, reglamentas de minimis išskiria pagalbą, skirtą eksportui skatinti. Apskritai pagalba eksportui apibrėžiama 1 straipsnio d dalimi tradiciniu būdu kaip „pagalba, tiesiogiai susijusi su eksportuojamais kiekiais, platinimo tinklo kūrimu bei veikla, arba kitoms einamosioms išlaidoms, susijusioms su eksporto veikla“. Be to, reglamento de minimis 6 konstatuojamojoje dalyje nurodoma, kad „pagalba, teikiama padengti dalyvavimo prekybos mugėse, mokymo arba konsultavimo paslaugų išlaidas dėl naujo arba esamo produkto pristatymo naujoje rinkoje, paprastai nelaikoma eksporto pagalba“. Taigi, jeigu pagalba teikiama kolektyviniam dalyvavimui parodose, jai taikomas reglamentas de minimis
   (23). 2008 m. gegužės 30 d. raštu Ispanijos valdžios institucijos patvirtino, kad pagalba buvo traktuojama kaip paskatinimas įmonėms, kurios iki tol nebuvo eksportavusios, dalyvauti parodose, todėl minėtas reikalavimas buvo tenkinamas. Pagalba, skirta informacinei infrastruktūrai, kuriant interneto portalus, nėra pagalba eksportui, kadangi ji priskiriama reglamente de minimis numatytiems atvejams. Ir galiausiai konsultacinių paslaugų teikimui, siekiant skatinti įmonių eksporto potencialą, yra taikomas reglamentas de minimis, todėl jis taip pat nepatenka į pagalbos eksportui apibrėžimą.

| (72) | Nepaisant to, Komisijai ir toliau kilo abejonių dėl to, ar Ispanijos valdžios institucijos praeityje vykdė reglamento de minimis reikalavimus. Todėl Komisija paprašė Ispanijos valdžios institucijas, kad jos reglamento de minimis 3 straipsnio 3 dalimi nustatyta tvarka įrodytų, jog praeityje vykdė reglamento reikalavimus, kiek tai susiję su 4 ir 5 priemonėmis. Taip pat pagal reglamento de minimis 3 straipsnio 1 dalies nuostatas Komisija paprašė Ispanijos valdžios institucijas, kad pastarosios įsipareigotų ateityje laikytis reglamento. Tai reiškė, kad turėjo būti laikomasi nustatytos didžiausios 200 000 eurų vienai įmonei per bet kuriuos trejus finansinius metus iš eilės sumos, o ypač kiek tai susiję su galimybe kaupti pagalbą su kitomis tekstilės plano priemonėmis, kai finansavimo reikalavimus atitinka tos pačios išlaidos. Kaip nurodyta 47 konstatuojamojoje dalyje, Ispanijos valdžios institucijos pateikė įrodymų, kad praeityje buvo laikomasi reglamento de minimis reikalavimų, ir įsipareigojo, kad jų bus laikomasi ir ateityje. Todėl 4 ir 5 priemonės nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(72)

Nepaisant to, Komisijai ir toliau kilo abejonių dėl to, ar Ispanijos valdžios institucijos praeityje vykdė reglamento de minimis reikalavimus. Todėl Komisija paprašė Ispanijos valdžios institucijas, kad jos reglamento de minimis 3 straipsnio 3 dalimi nustatyta tvarka įrodytų, jog praeityje vykdė reglamento reikalavimus, kiek tai susiję su 4 ir 5 priemonėmis. Taip pat pagal reglamento de minimis 3 straipsnio 1 dalies nuostatas Komisija paprašė Ispanijos valdžios institucijas, kad pastarosios įsipareigotų ateityje laikytis reglamento. Tai reiškė, kad turėjo būti laikomasi nustatytos didžiausios 200 000 eurų vienai įmonei per bet kuriuos trejus finansinius metus iš eilės sumos, o ypač kiek tai susiję su galimybe kaupti pagalbą su kitomis tekstilės plano priemonėmis, kai finansavimo reikalavimus atitinka tos pačios išlaidos. Kaip nurodyta 47 konstatuojamojoje dalyje, Ispanijos valdžios institucijos pateikė įrodymų, kad praeityje buvo laikomasi reglamento de minimis reikalavimų, ir įsipareigojo, kad jų bus laikomasi ir ateityje. Todėl 4 ir 5 priemonės nėra valstybės pagalba.

| (73) | 8 priemonė yra bendroji priemonė, numatyta Ispanijos įstatymais, kuri, pasak Ispanijos valdžios institucijų, niekada nebuvo taikyta pagal tekstilės planą. Todėl jeigu ateityje įmonė prašys mokesčių prievolių vykdymo atidėjimo, Ispanijos valdžios institucijos įsipareigojo taikyti bendruosius teisės aktus, o ne minėtą priemonę. Kadangi 8 priemonė nėra taikoma, šiuo atveju negalima kalbėti apie valstybės pagalbą. |
| --- | --- |

(73)

8 priemonė yra bendroji priemonė, numatyta Ispanijos įstatymais, kuri, pasak Ispanijos valdžios institucijų, niekada nebuvo taikyta pagal tekstilės planą. Todėl jeigu ateityje įmonė prašys mokesčių prievolių vykdymo atidėjimo, Ispanijos valdžios institucijos įsipareigojo taikyti bendruosius teisės aktus, o ne minėtą priemonę. Kadangi 8 priemonė nėra taikoma, šiuo atveju negalima kalbėti apie valstybės pagalbą.

| (74) | 1, 2, 6 ir 7 priemonės buvo įgyvendinamos iš valstybės lėšų. Atrodo, kad šios priemonės suteikia išskirtinį pranašumą tekstilės ir aprangos sektoriaus įmonėms, kuris viršija sąlygas, taikomas pagal bendruosius įstatymus, ir taip remia minėtas įmones. Tekstilės ir aprangos sektoriuje vykdoma reikšminga prekybos veikla, todėl priemonės gali turėti įtakos prekybai tarp valstybių narių. Dėl to minėtos priemonės yra valstybės pagalba, remiantis EB sutarties 87 straipsnio 1 dalimi. |
| --- | --- |

(74)

1, 2, 6 ir 7 priemonės buvo įgyvendinamos iš valstybės lėšų. Atrodo, kad šios priemonės suteikia išskirtinį pranašumą tekstilės ir aprangos sektoriaus įmonėms, kuris viršija sąlygas, taikomas pagal bendruosius įstatymus, ir taip remia minėtas įmones. Tekstilės ir aprangos sektoriuje vykdoma reikšminga prekybos veikla, todėl priemonės gali turėti įtakos prekybai tarp valstybių narių. Dėl to minėtos priemonės yra valstybės pagalba, remiantis EB sutarties 87 straipsnio 1 dalimi.

7.2.   Suderinamumas su bendrąja rinka

| (75) | Dėl 1 priemonės Komisija padarė išvadą, kad jau patvirtinta pagalbos schema N 415/2004 yra taikoma tik didelėms įmonėms ir reikalavimus atitinkančiai mokslinių tyrimų ir technologinio vystymosi veiklai: atitinkamoms personalo, prietaisų ir įrangos išlaidoms, išlaidoms išorinių konsultantų paslaugoms, veiklos išlaidoms ir bendrosioms papildomoms išlaidoms, susidarančioms dėl tyrimų veiklos. Biudžetą sudarė 16 milijonai eurų subsidijoms ir 74,45 milijonai eurų lengvatiniams kreditams. |
| --- | --- |

(75)

Dėl 1 priemonės Komisija padarė išvadą, kad jau patvirtinta pagalbos schema N 415/2004 yra taikoma tik didelėms įmonėms ir reikalavimus atitinkančiai mokslinių tyrimų ir technologinio vystymosi veiklai: atitinkamoms personalo, prietaisų ir įrangos išlaidoms, išlaidoms išorinių konsultantų paslaugoms, veiklos išlaidoms ir bendrosioms papildomoms išlaidoms, susidarančioms dėl tyrimų veiklos. Biudžetą sudarė 16 milijonai eurų subsidijoms ir 74,45 milijonai eurų lengvatiniams kreditams.

| (76) | Tekstilės plane nurodyta, kad didelių įmonių projektai, atitinkantys reikalavimus, yra šie: mokslinių tyrimų ir technologinio vystymosi projektai, mokslinių tyrimų ir technologinio vystymosi veiklos rezultatų sklaidos projektai ir projektai, susiję su įmonių bendradarbiavimo sutarčių sudarymu ir vystymu. Biudžetą sudarė 12,5 milijonų eurų subsidijoms ir 51 milijonas eurų lengvatiniams kreditams. |
| --- | --- |

(76)

Tekstilės plane nurodyta, kad didelių įmonių projektai, atitinkantys reikalavimus, yra šie: mokslinių tyrimų ir technologinio vystymosi projektai, mokslinių tyrimų ir technologinio vystymosi veiklos rezultatų sklaidos projektai ir projektai, susiję su įmonių bendradarbiavimo sutarčių sudarymu ir vystymu. Biudžetą sudarė 12,5 milijonų eurų subsidijoms ir 51 milijonas eurų lengvatiniams kreditams.

| (77) | 2008 m. sausio 13 d. Ispanijos valdžios institucijos pakartotinai pareiškė ketinančios laikytis pagalbos schemoje nurodytų sąlygų. Tuo remdamasi Komisija turi daryti išvadą, kad 1 priemonė, taikoma didelėms įmonėms, atitinka schemoje nurodytus reikalavimus. |
| --- | --- |

(77)

2008 m. sausio 13 d. Ispanijos valdžios institucijos pakartotinai pareiškė ketinančios laikytis pagalbos schemoje nurodytų sąlygų. Tuo remdamasi Komisija turi daryti išvadą, kad 1 priemonė, taikoma didelėms įmonėms, atitinka schemoje nurodytus reikalavimus.

| (78) | Dėl 1 priemonės, taikomos mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios pagal tekstilės planą yra pagrindinis jo tikslas, Ispanijos valdžios institucijos nurodė, kad šiai priemonei taikoma pagalbos schema XS 50/2005. Schemos XS 50/2005 tikslai yra skatinti mažų ir vidutinių įmonių vykdomus tyrimų projektus, stiprinti bendradarbiavimą tarp mažų ir vidutinių įmonių ir tyrimo įstaigų bei skleisti tyrimų rezultatus. Kaip ir ankstesniąja schema, šia schema yra padengiamos personalo, prietaisų ir įrangos išlaidos, išlaidos išorinių konsultantų paslaugoms, veiklos išlaidos ir bendrosios papildomos išlaidos, susidarančios dėl tyrimų veiklos, taip pat investicijos į materialųjį ir nematerialųjį kapitalą bei į konsultavimo paslaugas. Metinį biudžetą sudarė 22 milijonai eurų, skirti išmokėti subsidijų ir lengvatinių kreditų forma. |
| --- | --- |

(78)

Dėl 1 priemonės, taikomos mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios pagal tekstilės planą yra pagrindinis jo tikslas, Ispanijos valdžios institucijos nurodė, kad šiai priemonei taikoma pagalbos schema XS 50/2005. Schemos XS 50/2005 tikslai yra skatinti mažų ir vidutinių įmonių vykdomus tyrimų projektus, stiprinti bendradarbiavimą tarp mažų ir vidutinių įmonių ir tyrimo įstaigų bei skleisti tyrimų rezultatus. Kaip ir ankstesniąja schema, šia schema yra padengiamos personalo, prietaisų ir įrangos išlaidos, išlaidos išorinių konsultantų paslaugoms, veiklos išlaidos ir bendrosios papildomos išlaidos, susidarančios dėl tyrimų veiklos, taip pat investicijos į materialųjį ir nematerialųjį kapitalą bei į konsultavimo paslaugas. Metinį biudžetą sudarė 22 milijonai eurų, skirti išmokėti subsidijų ir lengvatinių kreditų forma.

| (79) | Projektai, tenkinantys tekstilės plano reikalavimus, yra mokslinių tyrimų ir technologinio vystymosi projektai, investicijos į materialųjį ir nematerialųjį kapitalą, kurių tikslas yra įdiegti pažangias technologijas į gamybos procesus, mokslinių tyrimų ir technologinio vystymosi veiklos rezultatų sklaidos projektai ir projektai, susiję su įmonių bendradarbiavimo sutarčių sudarymu ir vystymu. |
| --- | --- |

(79)

Projektai, tenkinantys tekstilės plano reikalavimus, yra mokslinių tyrimų ir technologinio vystymosi projektai, investicijos į materialųjį ir nematerialųjį kapitalą, kurių tikslas yra įdiegti pažangias technologijas į gamybos procesus, mokslinių tyrimų ir technologinio vystymosi veiklos rezultatų sklaidos projektai ir projektai, susiję su įmonių bendradarbiavimo sutarčių sudarymu ir vystymu.

| (80) | Komisija mano, kad 1 priemonė, taikoma mažoms ir vidutinėms įmonėms, tenkina kriterijus, numatytus jau patvirtintoje pagalbos schemoje N 415/2004 ir pagalbos schemoje XS 50/2005. |
| --- | --- |

(80)

Komisija mano, kad 1 priemonė, taikoma mažoms ir vidutinėms įmonėms, tenkina kriterijus, numatytus jau patvirtintoje pagalbos schemoje N 415/2004 ir pagalbos schemoje XS 50/2005.

| (81) | Savo ruožtu 2 priemonė rėmėsi jau patvirtinta 2006 m. lapkričio 1 d. schema N 101/2005. Minėta schema buvo nukreipta į remiamuose regionuose nuosmukį patiriančių pramoninių zonų restruktūrizavimą. Pagalbos schema buvo atvira visoms pramonės įmonėms, kurios investavo remiamuose regionuose, išskyrus į anglies, plieno ir sintetinio pluošto sektorius. Pagalba turėjo būti suteikiama, išduodant beprocentinius kreditus ne ilgesniam negu 10 metų laikotarpiui, įskaitant 5 metų lengvatinį laikotarpį. Numatytą biudžetą sudarė 400 milijonų eurų. |
| --- | --- |

(81)

Savo ruožtu 2 priemonė rėmėsi jau patvirtinta 2006 m. lapkričio 1 d. schema N 101/2005. Minėta schema buvo nukreipta į remiamuose regionuose nuosmukį patiriančių pramoninių zonų restruktūrizavimą. Pagalbos schema buvo atvira visoms pramonės įmonėms, kurios investavo remiamuose regionuose, išskyrus į anglies, plieno ir sintetinio pluošto sektorius. Pagalba turėjo būti suteikiama, išduodant beprocentinius kreditus ne ilgesniam negu 10 metų laikotarpiui, įskaitant 5 metų lengvatinį laikotarpį. Numatytą biudžetą sudarė 400 milijonų eurų.

| (82) | Tekstilės plane laikytasi visų pagrindinių kriterijų, išskyrus vieną, susijusį su beprocentiniais kreditais, išduodamais ne ilgesniam negu 15 metų laikotarpiui su 5 metų lengvatiniu laikotarpiu vietoje schemos 11 punktu numatyto ilgiausio 10 metų laikotarpio. Išnagrinėjusi šį punktą, Komisija turi su juo sutikti, kadangi Pramonės, turizmo ir prekybos ministerijos įsakymo ITC/3098/2006 I 7.2 skyrius nurodo, kad maksimali trukmė bus 10 metų su 5 metų lengvatiniu laikotarpiu. Atitinkamai Komisija turi daryti išvadą, kad 2 priemonė atitinka schemoje nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

(82)

Tekstilės plane laikytasi visų pagrindinių kriterijų, išskyrus vieną, susijusį su beprocentiniais kreditais, išduodamais ne ilgesniam negu 15 metų laikotarpiui su 5 metų lengvatiniu laikotarpiu vietoje schemos 11 punktu numatyto ilgiausio 10 metų laikotarpio. Išnagrinėjusi šį punktą, Komisija turi su juo sutikti, kadangi Pramonės, turizmo ir prekybos ministerijos įsakymo ITC/3098/2006 I 7.2 skyrius nurodo, kad maksimali trukmė bus 10 metų su 5 metų lengvatiniu laikotarpiu. Atitinkamai Komisija turi daryti išvadą, kad 2 priemonė atitinka schemoje nustatytus reikalavimus.

| (83) | 2006 m. liepos 3 d. Ispanijos valdžios institucijos dar kartą pranešė apie schemą, siekdamos suderinti ją su naujomis regioninės pagalbos gairėmis (24) (N 430/2007), o 2007 m. sausio 26 d. ją atšaukė, kad galėtų pagrįsti 2006 m. spalio 24 d. Komisijos reglamentu Nr. 1628/2006 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo regioninei investicinei pagalbai (25). 2007 m. kovo 20 d. buvo priimta schema XR/70/2007. |
| --- | --- |

(83)

2006 m. liepos 3 d. Ispanijos valdžios institucijos dar kartą pranešė apie schemą, siekdamos suderinti ją su naujomis regioninės pagalbos gairėmis (24) (N 430/2007), o 2007 m. sausio 26 d. ją atšaukė, kad galėtų pagrįsti 2006 m. spalio 24 d. Komisijos reglamentu Nr. 1628/2006 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo regioninei investicinei pagalbai (25). 2007 m. kovo 20 d. buvo priimta schema XR/70/2007.

| (84) | Pagal Pramonės, turizmo ir prekybos ministerijos įsakymus ITC/3098/2006 ir ITC/643/2007 reikalavimus atitinkančiais laikomi projektai, susiję su techninėmis infrastruktūromis, technologinių parkų kūrimu, specializuotų žinių perdavimu, vietinės ekonomikos stiprinimu ir diversifikavimu, naujų pramoninių veiklų kūrimu, brandžių sektorių vystymu ir kylančių sektorių kūrimu bei plėtra. Sintetinio pluošto pramonė reikalavimų netenkino, o priemonė buvo įvertinta kaip pradinė investicija. |
| --- | --- |

(84)

Pagal Pramonės, turizmo ir prekybos ministerijos įsakymus ITC/3098/2006 ir ITC/643/2007 reikalavimus atitinkančiais laikomi projektai, susiję su techninėmis infrastruktūromis, technologinių parkų kūrimu, specializuotų žinių perdavimu, vietinės ekonomikos stiprinimu ir diversifikavimu, naujų pramoninių veiklų kūrimu, brandžių sektorių vystymu ir kylančių sektorių kūrimu bei plėtra. Sintetinio pluošto pramonė reikalavimų netenkino, o priemonė buvo įvertinta kaip pradinė investicija.

| (85) | Atitinkamai Komisija mano, kad 2 priemonė atitinka kriterijus, nustatytus jau patvirtintomis pagalbos schemomis N/101/2005 ir XR/70/2007. |
| --- | --- |

(85)

Atitinkamai Komisija mano, kad 2 priemonė atitinka kriterijus, nustatytus jau patvirtintomis pagalbos schemomis N/101/2005 ir XR/70/2007.

| (86) | Be to, Ispanijos valdžios institucijos įsipareigojo jų netaikyti po to, kai pasibaigs schemų, kuriomis rėmėsi priemonės, galiojimas. Todėl Komisija mano, kad 1 ir 2 priemonėms taikomos minėtos schemos ir dėl šios priežasties tai yra su bendrąja rinka suderinama pagalba. |
| --- | --- |

(86)

Be to, Ispanijos valdžios institucijos įsipareigojo jų netaikyti po to, kai pasibaigs schemų, kuriomis rėmėsi priemonės, galiojimas. Todėl Komisija mano, kad 1 ir 2 priemonėms taikomos minėtos schemos ir dėl šios priežasties tai yra su bendrąja rinka suderinama pagalba.

| (87) | Komisija mano, kad šiai priemonei, susijusiai su specialiais mokymais, nėra taikomas nei 2008 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 800/2008, skelbiantis tam tikrų rūšių pagalbą suderinama su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas) (26), nei anksčiau nurodytas reglamentas dėl pagalbos mokymams, kadangi priemonė nėra susijusi su „nauja darbo vieta“ ir kadangi ji taip pat skirta didelėms įmonėms. |
| --- | --- |

(87)

Komisija mano, kad šiai priemonei, susijusiai su specialiais mokymais, nėra taikomas nei 2008 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 800/2008, skelbiantis tam tikrų rūšių pagalbą suderinama su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas) (26), nei anksčiau nurodytas reglamentas dėl pagalbos mokymams, kadangi priemonė nėra susijusi su „nauja darbo vieta“ ir kadangi ji taip pat skirta didelėms įmonėms.

| (88) | Todėl Komisija turi ją vertinti, tiesiogiai remdamasi Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu. Iš jo aišku, kad pagalba, palengvinanti tam tikros ekonominės veiklos rūšių plėtrą, gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka, jeigu tik ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. |
| --- | --- |

(88)

Todėl Komisija turi ją vertinti, tiesiogiai remdamasi Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu. Iš jo aišku, kad pagalba, palengvinanti tam tikros ekonominės veiklos rūšių plėtrą, gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka, jeigu tik ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui.

| (89) | Komisija įvertins 6 priemonės suderinamumą pagal analogiją (27) su reglamentu dėl pagalbos mokymams nuo 2006 metų iki 2008 m. rugpjūčio 1 d. ir Bendruoju bendrosios išimties reglamentu nuo 2008 m. rugpjūčio 29 d. iki 2008 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(89)

Komisija įvertins 6 priemonės suderinamumą pagal analogiją (27) su reglamentu dėl pagalbos mokymams nuo 2006 metų iki 2008 m. rugpjūčio 1 d. ir Bendruoju bendrosios išimties reglamentu nuo 2008 m. rugpjūčio 29 d. iki 2008 m. gruodžio 31 d.

| (90) | Pagalbos specialiesiems mokymams intensyvumas sudarė 19,96 % mažoms ir vidutinėms įmonėms ir 20 % didelėms įmonėms. Pagalbos intensyvumas yra kur kas mažesnis negu 35 %, kuriuos prašymams suteikti pagalbą mokymams nustatė reglamentas dėl pagalbos mokymams, ar 25 %, kuriuos nustatė Bendrojo bendrosios išimties reglamento 39 straipsnis. |
| --- | --- |

(90)

Pagalbos specialiesiems mokymams intensyvumas sudarė 19,96 % mažoms ir vidutinėms įmonėms ir 20 % didelėms įmonėms. Pagalbos intensyvumas yra kur kas mažesnis negu 35 %, kuriuos prašymams suteikti pagalbą mokymams nustatė reglamentas dėl pagalbos mokymams, ar 25 %, kuriuos nustatė Bendrojo bendrosios išimties reglamento 39 straipsnis.

| (91) | Antra vertus, sumos nelabai skiriasi nuo numatytų bendraisiais teisės aktais. Padidėjimas priklauso nuo etatinių darbuotojų skaičiaus ir nuo socialinio draudimo įmokų ankstesniais metais. Sąlygos pagalbai gauti buvo labai apribojančios, kadangi įmonės turėjo parengti planą, kurį turėjo patvirtinti paritetinė komisija (žr. 24 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(91)

Antra vertus, sumos nelabai skiriasi nuo numatytų bendraisiais teisės aktais. Padidėjimas priklauso nuo etatinių darbuotojų skaičiaus ir nuo socialinio draudimo įmokų ankstesniais metais. Sąlygos pagalbai gauti buvo labai apribojančios, kadangi įmonės turėjo parengti planą, kurį turėjo patvirtinti paritetinė komisija (žr. 24 konstatuojamąją dalį).

| (92) | 2009 m. vasario 20 d. Ispanijos valdžios institucijos patvirtino, kad tekstilės plano I. 1.A c dalyje jau buvo atsižvelgta į papildomo paskatinimo didelėms įmonėms poveikį, remiantis Bendrojo bendrosios išimties reglamento 8 straipsnio 3 dalimi. Dėl tos priežasties prašymus teikiančios įmonės turėjo pateikti profesinio perkvalifikavimo planą Valstybinei viešajai darbo tarnybai (Servicio Público del Empleo Estatal), detaliai nurodydamos užimtumo tikslus ir specialiąsias priemones. Valstybinė viešoji darbo tarnyba įsitikindavo, ar planas atitinka vieną ar keletą minėto Bendrojo bendrosios išimties reglamento straipsnio reikalavimų. Šiame plane turėjo būti dokumentas, kuriame turėjo būti nurodyti produktyvumo ir darbo vietų išsaugojimo tikslai bei minėtos investicijos dydis. Be to, paritetinė komisija pateikdavo ataskaitą apie kiekvienos įmonės ar grupės pateiktą profesinio perkvalifikavimo planą. Remdamasi plane pateikta informacija ir pramonės stebėtojų pateikta ataskaita, valstybė narė įsitikindavo, kad tenkinami kriterijai, susiję su didelių įmonių paskatinimo efektu. |
| --- | --- |

(92)

2009 m. vasario 20 d. Ispanijos valdžios institucijos patvirtino, kad tekstilės plano I. 1.A c dalyje jau buvo atsižvelgta į papildomo paskatinimo didelėms įmonėms poveikį, remiantis Bendrojo bendrosios išimties reglamento 8 straipsnio 3 dalimi. Dėl tos priežasties prašymus teikiančios įmonės turėjo pateikti profesinio perkvalifikavimo planą Valstybinei viešajai darbo tarnybai (Servicio Público del Empleo Estatal), detaliai nurodydamos užimtumo tikslus ir specialiąsias priemones. Valstybinė viešoji darbo tarnyba įsitikindavo, ar planas atitinka vieną ar keletą minėto Bendrojo bendrosios išimties reglamento straipsnio reikalavimų. Šiame plane turėjo būti dokumentas, kuriame turėjo būti nurodyti produktyvumo ir darbo vietų išsaugojimo tikslai bei minėtos investicijos dydis. Be to, paritetinė komisija pateikdavo ataskaitą apie kiekvienos įmonės ar grupės pateiktą profesinio perkvalifikavimo planą. Remdamasi plane pateikta informacija ir pramonės stebėtojų pateikta ataskaita, valstybė narė įsitikindavo, kad tenkinami kriterijai, susiję su didelių įmonių paskatinimo efektu.

| (93) | Komisija daro išvadą, kad pagalbos poveikis konkurencijai ir prekybai yra labai ribotas. Todėl Komisija mano, kad priemonė netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Atitinkamai Komisija turi daryti išvadą, kad minėta priemonė yra suderinama su bendrąja rinka remiantis Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu. |
| --- | --- |

(93)

Komisija daro išvadą, kad pagalbos poveikis konkurencijai ir prekybai yra labai ribotas. Todėl Komisija mano, kad priemonė netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Atitinkamai Komisija turi daryti išvadą, kad minėta priemonė yra suderinama su bendrąja rinka remiantis Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu.

| (94) | 7 priemonė taip pat taikoma iš valstybės lėšų ir iš pažiūros ja taip pat buvo remiamas sektorius. Dėl jos suderinamumo, neatrodo, kad ji visiškai patenka į galiojančio reglamento (EB) Nr. 800/2008 (Bendrojo bendrosios išimties reglamento) 15 straipsnio ar į 2002 m. gruodžio 12 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2204/2002 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai, teikiamai užimtumui, reglamentuojamą sritį (28), kadangi 37 iš visų 2007 metais sektoriuje veikusių 11 544 įmonių yra didelės įmonės ir kadangi priemonė netaikoma naujoms darbo vietoms. Todėl priemonė vertinama remiantis 87 straipsnio 3 dalies c punktu (29). |
| --- | --- |

(94)

7 priemonė taip pat taikoma iš valstybės lėšų ir iš pažiūros ja taip pat buvo remiamas sektorius. Dėl jos suderinamumo, neatrodo, kad ji visiškai patenka į galiojančio reglamento (EB) Nr. 800/2008 (Bendrojo bendrosios išimties reglamento) 15 straipsnio ar į 2002 m. gruodžio 12 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2204/2002 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai, teikiamai užimtumui, reglamentuojamą sritį (28), kadangi 37 iš visų 2007 metais sektoriuje veikusių 11 544 įmonių yra didelės įmonės ir kadangi priemonė netaikoma naujoms darbo vietoms. Todėl priemonė vertinama remiantis 87 straipsnio 3 dalies c punktu (29).

| (95) | Valstybės pagalba, kurią sudaro atlyginimo subsidijos, kuriomis siekiama padidinti palankių sąlygų neturinčių darbuotojų paklausą, „gali suteikti įmonėms papildomų paskatų, kad padidėtų šios kategorijos darbuotojams skirtų darbo vietų kiekis“. Darbuotojai, kuriems ji taikoma, patenka į palankių sąlygų neturinčių darbuotojų kategoriją, nes yra vyresni negu 50 metų. 76 % darbuotojų, kurių amžius buvo nuo 55 iki 59 metų, išsilavinimas ir įgūdžiai buvo žemo lygio ir tai atleidimo atveju neleido jiems rasti darbo kituose sektoriuose. Kalbant apie darbuotojų, kuriems taikoma priemonė, skaičių, 2008 metais tik 10 215 iš 123 574 sektoriaus darbuotojų buvo nuo 55 iki 59 metų amžiaus ir tik 6 700 iš jų buvo išdirbę įmonėje daugiau negu 5 metus ir dirbo pagal neterminuotą sutartį. Šis skaičius sudarė 5,2 % visų sektoriaus darbuotojų, o priemonės intensyvumas vienai įmonei sudarė 0,3 % visų jos išlaidų darbo jėgai, taigi ši proporcija yra kur kas mažesnė negu 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų lygis, nustatytas Bendrojo bendrosios išimties reglamento 40 straipsniu. Antra vertus, priemonės poveikis buvo ribotas, kadangi didžioji dalis poveikio (74 %) teko labai mažoms įmonėms ir pagalbos suma buvo labai maža (0,3 % išlaidų darbo jėgai). Nepaisant kad, kad finansinis poveikis įmonėms buvo labai mažas, pasak Ispanijos valdžios institucijų, ši priemonė skatino dar keletą metų išlaikyti jų darbo vietose minėtus darbuotojus, užuot juos atleidus ar įdarbinus nelegaliai. Todėl atrodo, kad pagalba buvo reikalinga, tinkamai nukreipta į palankių sąlygų neturinčių darbuotojų atitinkamo amžiaus grupę ir proporcinga. |
| --- | --- |

(95)

Valstybės pagalba, kurią sudaro atlyginimo subsidijos, kuriomis siekiama padidinti palankių sąlygų neturinčių darbuotojų paklausą, „gali suteikti įmonėms papildomų paskatų, kad padidėtų šios kategorijos darbuotojams skirtų darbo vietų kiekis“. Darbuotojai, kuriems ji taikoma, patenka į palankių sąlygų neturinčių darbuotojų kategoriją, nes yra vyresni negu 50 metų. 76 % darbuotojų, kurių amžius buvo nuo 55 iki 59 metų, išsilavinimas ir įgūdžiai buvo žemo lygio ir tai atleidimo atveju neleido jiems rasti darbo kituose sektoriuose. Kalbant apie darbuotojų, kuriems taikoma priemonė, skaičių, 2008 metais tik 10 215 iš 123 574 sektoriaus darbuotojų buvo nuo 55 iki 59 metų amžiaus ir tik 6 700 iš jų buvo išdirbę įmonėje daugiau negu 5 metus ir dirbo pagal neterminuotą sutartį. Šis skaičius sudarė 5,2 % visų sektoriaus darbuotojų, o priemonės intensyvumas vienai įmonei sudarė 0,3 % visų jos išlaidų darbo jėgai, taigi ši proporcija yra kur kas mažesnė negu 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų lygis, nustatytas Bendrojo bendrosios išimties reglamento 40 straipsniu. Antra vertus, priemonės poveikis buvo ribotas, kadangi didžioji dalis poveikio (74 %) teko labai mažoms įmonėms ir pagalbos suma buvo labai maža (0,3 % išlaidų darbo jėgai). Nepaisant kad, kad finansinis poveikis įmonėms buvo labai mažas, pasak Ispanijos valdžios institucijų, ši priemonė skatino dar keletą metų išlaikyti jų darbo vietose minėtus darbuotojus, užuot juos atleidus ar įdarbinus nelegaliai. Todėl atrodo, kad pagalba buvo reikalinga, tinkamai nukreipta į palankių sąlygų neturinčių darbuotojų atitinkamo amžiaus grupę ir proporcinga.

| (96) | Kalbant apie neigiamą pagalbos poveikį, reikia turėti omenyje, kad priemonė buvo skirta išimtinai tik tekstilės ir aprangos sektoriui, tai yra nuosmukį patiriančiai pramonei, kurioje nuo 2001 metų darbo vietų sumažėjo 40 %. |
| --- | --- |

(96)

Kalbant apie neigiamą pagalbos poveikį, reikia turėti omenyje, kad priemonė buvo skirta išimtinai tik tekstilės ir aprangos sektoriui, tai yra nuosmukį patiriančiai pramonei, kurioje nuo 2001 metų darbo vietų sumažėjo 40 %.

| (97) | Palyginus teigiamą ir neigiamą poveikį, padaryta išvada, kad pagalba padarė teigiamą poveikį, kadangi motyvavo, ir visų pirma labai mažas įmones, išlaikyti vyresnius negu 55 metų darbuotojus darbo vietose iki jiems sukaks 60 metų, užuot juos įdarbinus nelegaliai, o savo ruožtu konkurencijos iškraipymas greičiausiai turėjo būti ribotas dėl nepaprastai mažo pagalbos dydžio. |
| --- | --- |

(97)

Palyginus teigiamą ir neigiamą poveikį, padaryta išvada, kad pagalba padarė teigiamą poveikį, kadangi motyvavo, ir visų pirma labai mažas įmones, išlaikyti vyresnius negu 55 metų darbuotojus darbo vietose iki jiems sukaks 60 metų, užuot juos įdarbinus nelegaliai, o savo ruožtu konkurencijos iškraipymas greičiausiai turėjo būti ribotas dėl nepaprastai mažo pagalbos dydžio.

| (98) | Todėl 7 priemonė yra suderinama su bendrąja rinka ir atitinka Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkto reikalavimus. |
| --- | --- |

(98)

Todėl 7 priemonė yra suderinama su bendrąja rinka ir atitinka Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkto reikalavimus.

8.   IŠVADA

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Pagalbai, kurią Ispanija teikė pagal 1 ir 2 priemones, nurodytas 11–15 konstatuojamosiose dalyse ir susijusias su techninių tyrimų skatinimo programa ir tekstilės ir aprangos sektoriaus pramonės pertvarkymo programa, buvo taikomos patvirtintos schemos N 415/2004, N 101/2005, XS 50/2005 ir XS 70/2007, todėl tai nėra valstybės pagalba.

2.   3, 4 ir 5 priemonės, nurodytos 16–20 konstatuojamosiose dalyse ir susijusios su lengvatiniais kreditais, teikiamais ENISA mažoms ir vidutinėms įmonėms modernizuoti, kreditais su lengvatinėmis palūkanomis, teikiamais ICO, ir eksporto skatinimu, kurio ėmėsi ICEX, neviršija ribos, nustatytos reglamentu de minimis, todėl tai nėra valstybės pagalba.

3.   Ispanijos suteikta pagalba pagal 6 ir 7 priemones, nurodytas 21–25 konstatuojamosiose dalyse, kuriomis darbuotojams siūlomas tęstinis mokymas ir tekstilės ir aprangos sektoriuje išsaugomos vyresnio amžiaus darbuotojų darbo vietos, yra suderinamos su bendrąja rinka remiantis Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Ispanijos Karalystei.

Priimta Briuselyje, 2009 m. kovo 24 d.

Komisijos vardu

Neelie KROES

Komisijos narė

---

(1)  OL C 239, 2007 10 11, p. 12.

1

(2)  2004 m. gruodžio 1 d. Komisijos sprendimas C (2004) 4709 dėl priemonių N 415/04 „Techninių tyrimų skatinimas tekstilės sektoriuje“ (2005–2007), (OL C 72, 2006 m. kovo 24 d., p. 2).

2

(3)  2005 m gegužės 18 d. Komisijos sprendimas C (2005) 1532 dėl paramos pramonės pertvarkymui (OL C 235, 2005 9 23, p. 3).

3

(4)  ENISA – tai valstybinė įmonė, susijusi su Pramonės, turizmo ir prekybos ministerija per Mažų ir vidutinių įmonių politikos generalinę direkciją.

4

(5)  Pagal 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1998/2006 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (OL L 379, 2009 12 28, p. 5).

5

(6)  2007 03 23 Karališkasis dekretas 395/2007, 2007 07 27 Darbo ir socialinės apsaugos ministerijos įsakymas TAS 2307/2007 ir 2007 12 26 įstatymas 51/2007.

6

(7)  2004 m. birželio 11 d. karališkojo dekreto 1415/2004 33 straipsnio 4 dalies d punktas.

7

(8)  2005 m. vasario 9 d. Ispanijos oficialusis leidinys (B.O.E.).

8

(9)  OL L 10, 2001 1 13, p. 33.

9

(10)  OL C 169, 2007 7 21, p. 18.

10

(11)  Bendrasis valstybės biudžetas, dvidešimt septintoji papildomoji nuostata.

11

(12)  OL L 302, 2006 11 1, p. 29.

12

(13)  2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės paramai mažoms ir vidutinėms įmonėms, (OL L 10, 2001 1 13, p. 33).

13

(14)  1994 m. spalio 5 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje C-47/91, Italija prieš Komisiją (Italgrani II) (Rink. 1992, p. I-4635).

14

Italija prieš Komisiją

Italgrani II

(15)  XS 50/2005 Techninių tyrimų tekstilės ir aprangos sektoriuje skatinimo programa (OL C 19, 2006 1 26, p. 3).

15

(16)  2006 m. spalio 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1628/2006 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo nacionalinei regioninei investicinei pagalbai (OL L 302, 2006 11 1, p. 29).

16

(17)  OL C 169, 2007 7 21, p. 18.

17

(18)  2006 10 10 d. Ispanijos oficialusis leidinys.

18

(19)  2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairės (OL C 54, 2006 3 4, p. 13).

19

(20)  OL C 14, 2008 1 19, p. 6.

20

(21)  Komisijos pranešimas – Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (OL C 244, 2004 10 1, p. 2).

21

(22)  OL L 10, 2001 1 13, p. 20.

22

(23)  Taip pat žr. 2002 m. rugsėjo 24 d. Komisijos sprendimą C 89/01, kurį Vokietija ketina taikyti pagalbos schemai „Mažų ir vidutinių įmonių skatinimo ir Saksonijos verslumo potencialo gerinimo gairės“ (OL L 91, 2003 4 8, p. 13), ir konkrečiai 72 konstatuojamąją dalį („Pagalba, teikiama padengti dalyvavimo prekybos mugėse, tyrimų arba konsultavimo paslaugų išlaidas dėl naujo arba esamo produkto pristatymo naujoje rinkoje [...] paprastai nelaikoma eksporto pagalba“).

23

(24)  2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairės (OL C 54 , 2006 3 4, p. 13).

24

(25)  OL L 302, 2006 11 1, p. 29.

25

(26)  OL L 214, 2008 8 9, p. 3.

26

(27)  Žr. 2004 m. birželio 2 d. Komisijos sprendimą byloje N 443/03, Antroji vandens grandinė, Belgija, (C (2004) 1356 galutinis).

27

(28)  OL L 337, 2002 12 13, p. 3.

28

(29)  Žr. A2 priemonės pagrindimą Komisijos sprendime N 244/2008, Ispanijos tekstilės ir odos programa (OL C 52, 2009 3 5, p. 1).

29

---