# Europos Sąjungos L 176/2009

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2009.176.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 176 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 52 tomas2009m. liepos 7d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2009.176.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 176

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

52 tomas2009m. liepos 7d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | | 2009 m. liepos 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 584/2009, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 1 |
| | * | 2009 m. liepos 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 585/2009, kuriuo nustatomos išimtinės priemonės, susijusios su grąžinamosios išmokos sertifikatais, pagal kuriuos už tam tikrus žemės ūkio produktus, eksportuojamus kaip į Sutarties I priedą neįtrauktos prekės, skiriamos eksporto grąžinamosios išmokos | 3 |
| | * | 2009 m. liepos 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 586/2009, iš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 nuostatas dėl tam tikrų grąžinamųjų išmokų sertifikatų galiojimo laikotarpio | 5 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

2009 m. liepos 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 584/2009, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

1

*

2009 m. liepos 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 585/2009, kuriuo nustatomos išimtinės priemonės, susijusios su grąžinamosios išmokos sertifikatais, pagal kuriuos už tam tikrus žemės ūkio produktus, eksportuojamus kaip į Sutarties I priedą neįtrauktos prekės, skiriamos eksporto grąžinamosios išmokos

3

*

2009 m. liepos 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 586/2009, iš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 nuostatas dėl tam tikrų grąžinamųjų išmokų sertifikatų galiojimo laikotarpio

5

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Komisija |
| | | 2009/523/EB |
| | * | 2008 m. gruodžio 10 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 52/2006 (ex NN 73/06, ex N 340/06), kurią Lenkija iš dalies suteikė Odlewnia Żeliwa ŚREM S.A.

  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 7049)

   (
  1
  ) | 7 |
| | | REKOMENDACIJOS |
| | | Komisija |
| | | 2009/524/EB |
| | * | 2009 m. birželio 29 d. Komisijos rekomendacija dėl priemonių, skirtų bendrosios rinkos veikimui gerinti (
  1
  ) | 17 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

2009/523/EB

*

2008 m. gruodžio 10 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 52/2006 (ex NN 73/06, ex N 340/06), kurią Lenkija iš dalies suteikė Odlewnia Żeliwa ŚREM S.A.

  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 7049)

   (
  1
  )

Odlewnia Żeliwa ŚREM S.A.

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 7049)

1

7

REKOMENDACIJOS

Komisija

2009/524/EB

*

2009 m. birželio 29 d. Komisijos rekomendacija dėl priemonių, skirtų bendrosios rinkos veikimui gerinti (
  1
  )

1

17

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 1994 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 3290/94 dėl žemės ūkio sektoriuje būtinų pritaikomųjų pataisų ir pereinamojo laikotarpio priemonių, kad būtų įgyvendintos daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde sudarytos sutartys, klaidų ištaisymas (OL L 349, 1994 12 31) (2007 m. specialusis leidimas, 11 skyrius, 21 tomas) | 27 |

Klaidų ištaisymas

*

1994 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 3290/94 dėl žemės ūkio sektoriuje būtinų pritaikomųjų pataisų ir pereinamojo laikotarpio priemonių, kad būtų įgyvendintos daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde sudarytos sutartys, klaidų ištaisymas (OL L 349, 1994 12 31) (2007 m. specialusis leidimas, 11 skyrius, 21 tomas)

OL L 349, 1994 12 31

(2007 m. specialusis leidimas, 11 skyrius, 21 tomas)

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 7.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 176/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 176/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 584/2009

2009 m. liepos 6 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2009 m. liepos 7 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. liepos 6 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 24,2 |
| TR | 44,0 |
| ZZ | 34,1 |
| 0707 00 05 | TR | 108,5 |
| ZZ | 108,5 |
| 0709 90 70 | TR | 100,7 |
| ZZ | 100,7 |
| 0805 50 10 | AR | 53,6 |
| MK | 25,1 |
| TR | 41,9 |
| ZA | 60,5 |
| ZZ | 45,3 |
| 0808 10 80 | AR | 94,3 |
| BR | 72,3 |
| CL | 80,5 |
| CN | 93,4 |
| NZ | 113,9 |
| US | 92,3 |
| UY | 116,5 |
| ZA | 88,1 |
| ZZ | 93,9 |
| 0808 20 50 | AR | 70,3 |
| CL | 70,8 |
| NZ | 161,4 |
| ZA | 100,3 |
| ZZ | 100,7 |
| 0809 10 00 | TR | 208,8 |
| XS | 116,3 |
| ZZ | 162,6 |
| 0809 20 95 | SY | 197,7 |
| TR | 323,5 |
| ZZ | 260,6 |
| 0809 30 | TR | 140,1 |
| ZZ | 140,1 |
| 0809 40 05 | IL | 160,5 |
| ZZ | 160,5 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

24,2

TR

44,0

ZZ

34,1

0707 00 05

TR

108,5

ZZ

108,5

0709 90 70

TR

100,7

ZZ

100,7

0805 50 10

AR

53,6

MK

25,1

TR

41,9

ZA

60,5

ZZ

45,3

0808 10 80

AR

94,3

BR

72,3

CL

80,5

CN

93,4

NZ

113,9

US

92,3

UY

116,5

ZA

88,1

ZZ

93,9

0808 20 50

AR

70,3

CL

70,8

NZ

161,4

ZA

100,3

ZZ

100,7

0809 10 00

TR

208,8

XS

116,3

ZZ

162,6

0809 20 95

SY

197,7

TR

323,5

ZZ

260,6

0809 30

TR

140,1

ZZ

140,1

0809 40 05

IL

160,5

ZZ

160,5

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 7.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 176/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 176/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 585/2009

2009 m. liepos 6 d.

kuriuo nustatomos išimtinės priemonės, susijusios su grąžinamosios išmokos sertifikatais, pagal kuriuos už tam tikrus žemės ūkio produktus, eksportuojamus kaip į Sutarties I priedą neįtrauktos prekės, skiriamos eksporto grąžinamosios išmokos

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1993 m. gruodžio 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3448/93, nustatantį prekybos tvarką, taikomą tam tikroms iš perdirbtų žemės ūkio produktų pagamintoms prekėms (1), ypač į jo 8 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | 2005 m. birželio 30 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1043/2005, įgyvendinančiame Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3448/93 dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už tam tikrus žemės ūkio produktus, eksportuojamus kaip į Sutarties I priedą neįtrauktos prekės, skyrimo sistemos ir tokių grąžinamųjų išmokų sumos nustatymo kriterijų (2), numatyta, kad grąžinamosios išmokos sertifikatai, kuriems gauti paraiškos pateiktos laikantis 33 straipsnio a punkto arba 38a straipsnio, ne vėliau kaip lapkričio 7 d., galioja iki dešimto mėnesio nuo mėnesio, kurį buvo pateikta paraiška sertifikatui gauti, paskutinės dienos. |
| --- | --- |

(1)

2005 m. birželio 30 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1043/2005, įgyvendinančiame Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3448/93 dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už tam tikrus žemės ūkio produktus, eksportuojamus kaip į Sutarties I priedą neįtrauktos prekės, skyrimo sistemos ir tokių grąžinamųjų išmokų sumos nustatymo kriterijų (2), numatyta, kad grąžinamosios išmokos sertifikatai, kuriems gauti paraiškos pateiktos laikantis 33 straipsnio a punkto arba 38a straipsnio, ne vėliau kaip lapkričio 7 d., galioja iki dešimto mėnesio nuo mėnesio, kurį buvo pateikta paraiška sertifikatui gauti, paskutinės dienos.

| (2) | Reglamente (EB) Nr. 1043/2005 taip pat numatyta, kad išdavus grąžinamosios išmokos sertifikatą jo turėtojas yra įpareigojamas prašyti tokios grąžinamosios išmokos už prekes, eksportuotas grąžinamosios išmokos sertifikato galiojimo laikotarpiu, kokiai sertifikatas buvo išduotas. |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EB) Nr. 1043/2005 taip pat numatyta, kad išdavus grąžinamosios išmokos sertifikatą jo turėtojas yra įpareigojamas prašyti tokios grąžinamosios išmokos už prekes, eksportuotas grąžinamosios išmokos sertifikato galiojimo laikotarpiu, kokiai sertifikatas buvo išduotas.

| (3) | Jei įsipareigojimo teikti paraišką dėl grąžinamosios išmokos nebuvo laikomasi, negrąžinama užstato suma lygi 95 % grąžinamosios išmokos sertifikate nurodytos sumos ir paraiškoje nurodytos sumos skirtumui. Dėl ekonominės ir finansinės krizės poveikio trečiųjų šalių rinkoms 2009 m. biudžetiniu laikotarpiu tam tikrų grąžinamosios išmokos sertifikatų, išduotų į Sutarties I priedą neįtrauktoms prekėms naudoti nuo 2008 m. spalio 1 d., 10 mėnesių galiojimo laikotarpis susijęs su operatorių patiriama didele rizika ir netikrumu. Didesnis netikrumas turi poveikio beveik visam grąžinamosios išmokos sertifikatuose, išduotuose naudoti nuo 2008 m. spalio 1 d., nurodytam eksportui. Palyginus su pagrindiniais maisto produktais, dauguma į Sutarties I priedą neįtrauktų prekių, kurioms skiriamos eksporto grąžinamosios išmokos, nėra esminiai produktai ir sumažėjęs jų vartojimas importuojančiose šalyse joms turi didelio poveikio. |
| --- | --- |

(3)

Jei įsipareigojimo teikti paraišką dėl grąžinamosios išmokos nebuvo laikomasi, negrąžinama užstato suma lygi 95 % grąžinamosios išmokos sertifikate nurodytos sumos ir paraiškoje nurodytos sumos skirtumui. Dėl ekonominės ir finansinės krizės poveikio trečiųjų šalių rinkoms 2009 m. biudžetiniu laikotarpiu tam tikrų grąžinamosios išmokos sertifikatų, išduotų į Sutarties I priedą neįtrauktoms prekėms naudoti nuo 2008 m. spalio 1 d., 10 mėnesių galiojimo laikotarpis susijęs su operatorių patiriama didele rizika ir netikrumu. Didesnis netikrumas turi poveikio beveik visam grąžinamosios išmokos sertifikatuose, išduotuose naudoti nuo 2008 m. spalio 1 d., nurodytam eksportui. Palyginus su pagrindiniais maisto produktais, dauguma į Sutarties I priedą neįtrauktų prekių, kurioms skiriamos eksporto grąžinamosios išmokos, nėra esminiai produktai ir sumažėjęs jų vartojimas importuojančiose šalyse joms turi didelio poveikio.

| (4) | Finansinės ir ekonominės krizės poveikis pradėjo aiškėti 2008 m. rugsėjo pabaigoje. Dėl krizės prekių, kurioms išduoti grąžinamosios išmokos sertifikatai, skirti naudoti dešimt mėnesių nuo 2008 m. spalio 1 d. ir taikytini eksportui iki 2009 m. liepos mėn. pabaigos, eksportuotojai atsidūrė padėtyje, kai ne visi grąžinamosios išmokos sertifikatai, išduoti naudoti nuo 2008 m. spalio 1 d., gali būti visiškai panaudoti. |
| --- | --- |

(4)

Finansinės ir ekonominės krizės poveikis pradėjo aiškėti 2008 m. rugsėjo pabaigoje. Dėl krizės prekių, kurioms išduoti grąžinamosios išmokos sertifikatai, skirti naudoti dešimt mėnesių nuo 2008 m. spalio 1 d. ir taikytini eksportui iki 2009 m. liepos mėn. pabaigos, eksportuotojai atsidūrė padėtyje, kai ne visi grąžinamosios išmokos sertifikatai, išduoti naudoti nuo 2008 m. spalio 1 d., gali būti visiškai panaudoti.

| (5) | Todėl siekiant, kad neigiamo poveikio eksportuotojams padariniai būtų kuo mažesni, būtina numatyti, kad, nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 39 straipsnio 2 dalies ir 2008 m. balandžio 23 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 376/2008, nustatančio bendrąsias išsamias taisykles dėl importo ir eksporto licencijų bei išankstinio nustatymo sertifikatų sistemos taikymo žemės ūkio produktams (3) 40 straipsnio 3 dalies, grąžinamosios išmokos sertifikatų, kuriems gauti paraiškos pateiktos 2008 m. liepos 8 d.–rugsėjo 26 d. laikantis Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 33 straipsnio a punkto ir 38a straipsnio reikalavimų ir kurie skirti naudoti nuo 2008 m. spalio 1 d., galiojimo laikotarpis turėtų būti pratęstas iki 2009 m. rugsėjo 30 d. |
| --- | --- |

(5)

Todėl siekiant, kad neigiamo poveikio eksportuotojams padariniai būtų kuo mažesni, būtina numatyti, kad, nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 39 straipsnio 2 dalies ir 2008 m. balandžio 23 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 376/2008, nustatančio bendrąsias išsamias taisykles dėl importo ir eksporto licencijų bei išankstinio nustatymo sertifikatų sistemos taikymo žemės ūkio produktams (3) 40 straipsnio 3 dalies, grąžinamosios išmokos sertifikatų, kuriems gauti paraiškos pateiktos 2008 m. liepos 8 d.–rugsėjo 26 d. laikantis Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 33 straipsnio a punkto ir 38a straipsnio reikalavimų ir kurie skirti naudoti nuo 2008 m. spalio 1 d., galiojimo laikotarpis turėtų būti pratęstas iki 2009 m. rugsėjo 30 d.

| (6) | Reglamento (EB) Nr. 376/2008 40 straipsnio 3 dalies nuostatos neturėtų būti taikomos šiuo atveju, kadangi nagrinėjamų grąžinamosios išmokos sertifikatų galiojimo laikotarpis pratęsiamas ne dėl force majeure priežasčių. Todėl būtina aiški nuo Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 23 straipsnio 3 dalies nukrypti leidžianti nuostata, kad Reglamento (EB) Nr. 376/2008 40 straipsnio 3 dalis nebūtų taikoma šiam atvejui. |
| --- | --- |

(6)

Reglamento (EB) Nr. 376/2008 40 straipsnio 3 dalies nuostatos neturėtų būti taikomos šiuo atveju, kadangi nagrinėjamų grąžinamosios išmokos sertifikatų galiojimo laikotarpis pratęsiamas ne dėl force majeure priežasčių. Todėl būtina aiški nuo Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 23 straipsnio 3 dalies nukrypti leidžianti nuostata, kad Reglamento (EB) Nr. 376/2008 40 straipsnio 3 dalis nebūtų taikoma šiam atvejui.

| (7) | Tam tikri dešimt mėnesių galiojantys grąžinamosios išmokos sertifikatai, kuriems gauti paraiškos pateiktos 2008 m. liepos 8 d.–lapkričio 7 d. laikantis Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 33 straipsnio a punkto ir 38a straipsnio reikalavimų, jau galėjo būti grąžinti juos išdavusiai institucijai pagal Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 45 straipsnį iki šio reglamento įsigaliojimo dienos. Kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos visiems šių grąžinamosios išmokos sertifikatų turėtojams, tikslinga išduodančiai institucijai suteikti galimybę iš naujo išduoti grąžintus sertifikatus ar jų išrašams ir atkurti susijusį užstatą. |
| --- | --- |

(7)

Tam tikri dešimt mėnesių galiojantys grąžinamosios išmokos sertifikatai, kuriems gauti paraiškos pateiktos 2008 m. liepos 8 d.–lapkričio 7 d. laikantis Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 33 straipsnio a punkto ir 38a straipsnio reikalavimų, jau galėjo būti grąžinti juos išdavusiai institucijai pagal Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 45 straipsnį iki šio reglamento įsigaliojimo dienos. Kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos visiems šių grąžinamosios išmokos sertifikatų turėtojams, tikslinga išduodančiai institucijai suteikti galimybę iš naujo išduoti grąžintus sertifikatus ar jų išrašams ir atkurti susijusį užstatą.

| (8) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Horizontaliųjų klausimų dėl prekybos perdirbtais žemės ūkio produktais, neišvardytais Sutarties I priede, vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Horizontaliųjų klausimų dėl prekybos perdirbtais žemės ūkio produktais, neišvardytais Sutarties I priede, vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 39 straipsnio 2 dalies antros pastraipos ir 23 straipsnio 3 dalies antros pastraipos, 10 mėnesių galiojančių sertifikatų, kuriems gauti paraiška pateikta 2008 m. liepos 8 d.–lapkričio 7 d. laikantis Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 33 straipsnio a punkto arba 38a straipsnio, galiojimo laikotarpis pratęsiamas iki 2009 m. rugsėjo 30 d.

2 straipsnis

Turėtojui raštu paprašius, dešimt mėnesių galiojantys sertifikatai, kuriems gauti paraiškos pateiktos 2008 m. liepos 8 d.–lapkričio 7 d. laikantis Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 33 straipsnio a punkto arba 38a straipsnio reikalavimų, arba jų išrašai, iki šio reglamento įsigaliojimo dienos grąžinti išdavusiai institucijai pagal Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 45 straipsnio pirmą pastraipą, iš naujo išduodami atsižvelgiant į nepanaudotas sumas, nurodytas grąžinamosios išmokos sertifikatuose, išduodančiai institucijai pateikiant susijusį užstatą.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomos visas ir tiesiogiai taikomos visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. liepos 6 d.

Komisijos vardu

Günter VERHEUGEN

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL L 318, 1993 12 20, p. 18.

1

(2)  OL L 172, 2005 7 5, p. 24.

2

(3)  OL L 114, 2008 4 26, p. 3.

3

---

| 7.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 176/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 176/5

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 586/2009

2009 m. liepos 6 d.

iš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 nuostatas dėl tam tikrų grąžinamųjų išmokų sertifikatų galiojimo laikotarpio

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1993 m. gruodžio 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3448/93, nustatantį prekybos tvarką, taikomą tam tikroms iš perdirbtų žemės ūkio produktų pagamintoms prekėms (1), ypač į jo 8 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | 2005 m. birželio 30 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1043/2005, įgyvendinančiame Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3448/93 dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už tam tikrus žemės ūkio produktus, eksportuojamus kaip į Sutarties I priedą neįtrauktos prekės, skyrimo sistemos ir tokių grąžinamųjų išmokų sumos nustatymo kriterijų (2), numatyta, kad grąžinamųjų išmokų sertifikatai, kuriems gauti paraiškos pagal 33 straipsnio a punktą arba 38a straipsnį pateiktos ne vėliau kaip lapkričio 7 d., galioja iki dešimto mėnesio nuo mėnesio, kurį buvo pateikta paraiška sertifikatui gauti, paskutinės dienos. |
| --- | --- |

(1)

2005 m. birželio 30 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1043/2005, įgyvendinančiame Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3448/93 dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už tam tikrus žemės ūkio produktus, eksportuojamus kaip į Sutarties I priedą neįtrauktos prekės, skyrimo sistemos ir tokių grąžinamųjų išmokų sumos nustatymo kriterijų (2), numatyta, kad grąžinamųjų išmokų sertifikatai, kuriems gauti paraiškos pagal 33 straipsnio a punktą arba 38a straipsnį pateiktos ne vėliau kaip lapkričio 7 d., galioja iki dešimto mėnesio nuo mėnesio, kurį buvo pateikta paraiška sertifikatui gauti, paskutinės dienos.

| (2) | Dešimties mėnesių galiojimo laikotarpis sertifikatams, kuriems gauti paraiškos pateiktos iki lapkričio 7 d., nustatytas siekiant palengvinti grąžinamųjų išmokų sistemos veikimą, atsižvelgiant į ypatingą padėtį, kai įgyvendinus bendro cukraus rinkos organizavimo reformą numatoma, kad bus sustabdytas eksporto grąžinamųjų išmokų už cukrų mokėjimas. Todėl nuostata, kuria nustatomas dešimties mėnesių galiojimo laikotarpis, turėtų būti taikoma tik 2009 m. biudžetiniam laikotarpiui ir sertifikatams, kuriems gauti paraiškos pateiktos ne vėliau kaip 2008 m. lapkričio 7 d. Šios nuostatos nebereikia, todėl ją reikėtų išbraukti. |
| --- | --- |

(2)

Dešimties mėnesių galiojimo laikotarpis sertifikatams, kuriems gauti paraiškos pateiktos iki lapkričio 7 d., nustatytas siekiant palengvinti grąžinamųjų išmokų sistemos veikimą, atsižvelgiant į ypatingą padėtį, kai įgyvendinus bendro cukraus rinkos organizavimo reformą numatoma, kad bus sustabdytas eksporto grąžinamųjų išmokų už cukrų mokėjimas. Todėl nuostata, kuria nustatomas dešimties mėnesių galiojimo laikotarpis, turėtų būti taikoma tik 2009 m. biudžetiniam laikotarpiui ir sertifikatams, kuriems gauti paraiškos pateiktos ne vėliau kaip 2008 m. lapkričio 7 d. Šios nuostatos nebereikia, todėl ją reikėtų išbraukti.

| (3) | Kadangi 2009 m. liepos 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 585/2009, kuriuo numatomos išimtinės priemonės, susijusios su grąžinamųjų išmokų sertifikatais, pagal kuriuos išmokamos eksporto grąžinamosios išmokos už tam tikrus žemės ūkio produktus, eksportuojamus kaip į Sutarties I priedą neįtrauktos prekės (3), yra taikomas tik grąžinamųjų išmokų sertifikatams, kuriems gauti paraiškos pagal Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 33 straipsnio a punktą arba 38a straipsnį pateiktos nuo 2008 m. liepos 8 d. iki lapkričio 7 d., tikslinga nurodyti, kad šiuo reglamentu padaryti pakeitimai nepažeidžia Reglamento (EB) Nr. 585/2009. |
| --- | --- |

(3)

Kadangi 2009 m. liepos 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 585/2009, kuriuo numatomos išimtinės priemonės, susijusios su grąžinamųjų išmokų sertifikatais, pagal kuriuos išmokamos eksporto grąžinamosios išmokos už tam tikrus žemės ūkio produktus, eksportuojamus kaip į Sutarties I priedą neįtrauktos prekės (3), yra taikomas tik grąžinamųjų išmokų sertifikatams, kuriems gauti paraiškos pagal Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 33 straipsnio a punktą arba 38a straipsnį pateiktos nuo 2008 m. liepos 8 d. iki lapkričio 7 d., tikslinga nurodyti, kad šiuo reglamentu padaryti pakeitimai nepažeidžia Reglamento (EB) Nr. 585/2009.

| (4) | Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1043/2005 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(4)

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1043/2005 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

| (5) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Horizontaliųjų klausimų dėl prekybos perdirbtais žemės ūkio produktais, neišvardytais Sutarties I priede, vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Horizontaliųjų klausimų dėl prekybos perdirbtais žemės ūkio produktais, neišvardytais Sutarties I priede, vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 39 straipsnio 2 dalis iš dalies keičiama taip:

| 1. | Pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „Laikantis antros pastraipos nuostatų, grąžinamųjų išmokų sertifikatai galioja iki penkto mėnesio nuo mėnesio, kurį buvo pateikta paraiška sertifikatui gauti, paskutinės dienos, arba iki paskutinės biudžetinio laikotarpio dienos, jei ši yra anksčiau.“. |
| --- | --- |

1.

Pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Laikantis antros pastraipos nuostatų, grąžinamųjų išmokų sertifikatai galioja iki penkto mėnesio nuo mėnesio, kurį buvo pateikta paraiška sertifikatui gauti, paskutinės dienos, arba iki paskutinės biudžetinio laikotarpio dienos, jei ši yra anksčiau.“.

| 2. | Antra pastraipa išbraukiama. |
| --- | --- |

2.

Antra pastraipa išbraukiama.

2 straipsnis

Reglamente (EB) Nr. 585/2009 nustatytas galiojimo laikotarpis taikomas grąžinamųjų išmokų sertifikatams, kuriems gauti paraiškos pagal Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 33 straipsnio a punktą arba 38a straipsnį pateiktos nuo 2008 m. liepos 8 d. iki lapkričio 7 d.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. liepos 6 d.

Komisijos vardu

Günter VERHEUGEN

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL L 318, 1993 12 20, p. 18.

1

(2)  OL L 172, 2005 7 5, p. 24.

2

(3)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 3.

3

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

| 7.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 176/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 176/7

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2008 m. gruodžio 10 d.

dėl valstybės pagalbos C 52/2006 (ex NN 73/06, ex N 340/06), kurią Lenkija iš dalies suteikė Odlewnia Żeliwa ŚREM S.A.

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 7049)

(Tekstas autentiškas tik lenkų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2009/523/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

paprašiusi suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas pagal pirmiau nurodytų straipsnių nuostatas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2006 m. birželio 1 d. Lenkija pranešė apie restruktūrizavimo priemones, skirtas Odlewnia Żeliwa ŚREM S.A. (toliau – ŚREM); daugiausia tai buvo viešųjų teisinių įsipareigojimų apmokėjimo išdėstymas dalimis. Nustatyta, kad kai kurios pagalbos priemonės buvo skirtos jau po Lenkijos įstojimo į ES be Komisijos sutikimo. Todėl jos laikomos neteisėta pagalba. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. birželio 1 d. Lenkija pranešė apie restruktūrizavimo priemones, skirtas Odlewnia Żeliwa ŚREM S.A. (toliau – ŚREM); daugiausia tai buvo viešųjų teisinių įsipareigojimų apmokėjimo išdėstymas dalimis. Nustatyta, kad kai kurios pagalbos priemonės buvo skirtos jau po Lenkijos įstojimo į ES be Komisijos sutikimo. Todėl jos laikomos neteisėta pagalba.

| (2) | 2006 m. gruodžio 6 d. raštu Komisija pranešė Lenkijai apie savo sprendimą pradėti procedūrą, nustatytą EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje, dėl siūlomų pagalbos priemonių. |
| --- | --- |

(2)

2006 m. gruodžio 6 d. raštu Komisija pranešė Lenkijai apie savo sprendimą pradėti procedūrą, nustatytą EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje, dėl siūlomų pagalbos priemonių.

| (3) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą, nustatytą EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje, paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių teikti savo pastabas dėl siūlomų pagalbos priemonių. |
| --- | --- |

(3)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą, nustatytą EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje, paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių teikti savo pastabas dėl siūlomų pagalbos priemonių.

| (4) | 2007 m. sausio 31 d. Lenkijos valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl pradėtos procedūros. Komisija negavo jokių trečiųjų šalių pastabų. |
| --- | --- |

(4)

2007 m. sausio 31 d. Lenkijos valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl pradėtos procedūros. Komisija negavo jokių trečiųjų šalių pastabų.

| (5) | 2008 m. balandžio 15 d. Komisija paprašė Lenkijos pateikti papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(5)

2008 m. balandžio 15 d. Komisija paprašė Lenkijos pateikti papildomos informacijos.

| (6) | Lenkija atsakė 2008 m. balandžio 30 d., pranešdama Komisijai apie tai, kad atšaukia planuojamas pagalbos priemones. Tačiau Komisija negalėjo to laikyti atšaukimu pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/99 (1) 8 straipsnį, nes pirmiau atidėtas skolos grąžinimas pagalbos gavėjai turėjo faktinės įtakos, suteikdamas pagalbos gavėjos įmonei gana didelių privalumų palyginti su kitomis įmonėmis, kurios laiku apmokėjo savo viešuosius teisinius įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(6)

Lenkija atsakė 2008 m. balandžio 30 d., pranešdama Komisijai apie tai, kad atšaukia planuojamas pagalbos priemones. Tačiau Komisija negalėjo to laikyti atšaukimu pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/99 (1) 8 straipsnį, nes pirmiau atidėtas skolos grąžinimas pagalbos gavėjai turėjo faktinės įtakos, suteikdamas pagalbos gavėjos įmonei gana didelių privalumų palyginti su kitomis įmonėmis, kurios laiku apmokėjo savo viešuosius teisinius įsipareigojimus.

II.   PAGALBOS GAVĖJOS IR RESTRUKTŪRIZAVIMO APRAŠYMAS

| (7) | ŚREM pradėjo gamybinę veiklą 1968 m. Bendrovė daugiausia gamina ketaus liejinius laivų statybos pramonei. Bendrovės privatizavimo procesas prasidėjo 1999 m., Valstybės iždui pardavus 85 % bendrovės akcijų, kurias įsigijo CENTROZAP (44,9 %), BANK PEKAO (25,1 %) ir darbuotojai (15 %). Viena iš priežasčių, sukėlusių sunkumų pagalbos gavėjai, buvo sunki pagrindinio akcininko CENTROZAP, tam tikru metu turėjusio 71,4 % ŚREM akcijų, finansinė padėtis. Dabar ŚREM savininkė yra įmonė PIOMA-ODLEWNIA, turinti 85,1 % akcijų. Lenkijos valdžios institucijų teigimu, ŚREM užima 6–8 % Lenkijos ketaus liejinių rinkos. Ji veikia regione, kuriam gali būti skiriama regioninė pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą. |
| --- | --- |

(7)

ŚREM pradėjo gamybinę veiklą 1968 m. Bendrovė daugiausia gamina ketaus liejinius laivų statybos pramonei. Bendrovės privatizavimo procesas prasidėjo 1999 m., Valstybės iždui pardavus 85 % bendrovės akcijų, kurias įsigijo CENTROZAP (44,9 %), BANK PEKAO (25,1 %) ir darbuotojai (15 %). Viena iš priežasčių, sukėlusių sunkumų pagalbos gavėjai, buvo sunki pagrindinio akcininko CENTROZAP, tam tikru metu turėjusio 71,4 % ŚREM akcijų, finansinė padėtis. Dabar ŚREM savininkė yra įmonė PIOMA-ODLEWNIA, turinti 85,1 % akcijų. Lenkijos valdžios institucijų teigimu, ŚREM užima 6–8 % Lenkijos ketaus liejinių rinkos. Ji veikia regione, kuriam gali būti skiriama regioninė pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą.

| (8) | ŚREM restruktūrizavimo procesas prasidėjo 2003 m. Buvo parengtas pirmasis restruktūrizavimo planas, kurį Pramonės plėtros agentūros (Agencja Rozwoju Przemysłu, toliau – ARP) pirmininkas patvirtino 2004 m. |
| --- | --- |

(8)

ŚREM restruktūrizavimo procesas prasidėjo 2003 m. Buvo parengtas pirmasis restruktūrizavimo planas, kurį Pramonės plėtros agentūros (Agencja Rozwoju Przemysłu, toliau – ARP) pirmininkas patvirtino 2004 m.

| (9) | Kaip matyti iš Lenkijos valdžios institucijų pateiktos informacijos, ŚREM norėjo pasinaudoti galimybėmis, kurias suteikė pakeistas 2002 m. spalio 30 d. valstybės pagalbos verslo įmonėms, turinčioms ypatingą reikšmę darbo rinkai, įstatymas, kuriame buvo numatytos didesnės galimybės nurašyti skolas valstybei (5a skyrius), tačiau bendrovėms nustatyti papildomi reikalavimai, kaip antai: suderinti ir perleisti nepriklausomam operatoriui nuosavybės į dalį turto teises. Operatoriaus funkcijas gali vykdyti tik bendrovė, kurios visos akcijos (100 %) priklauso ARP arba Valstybės iždui. Lėšomis, gautomis operatoriui pardavus turtą, turėjo būti apmokėta bent jau dalis nurašytų restruktūrizuojamos įmonės visuomeninių teisinių įsipareigojimų, o kiti įsipareigojimai turėjo būti nurašyti pasibaigus restruktūrizavimo procesui. Terminas, per kurį restruktūrizavimo procesas turėjo būti užbaigtas pagal minėto įstatymo 5a straipsnį, suėjo 2006 m. kovo 19 d., operatorius turto nepardavė. Be to, 2006 m. birželio 27 d. ARP pirmininkas priėmė sprendimą užbaigti bendrovės restruktūrizavimo procesą, nurodydamas, kad ŚREM tapo rentabili ir visiškam restruktūrizavimo užbaigimui reikalingas tik Komisijos sutikimas, kad bendrovė savo skolas valstybei galėtų sumokėti dalimis. Nesėkmingai pasibaigus procesui pagal 5a straipsnį bendrovė paprašė penkių valstybinių kreditorių atidėti skolų valstybei mokėjimą pagal visuotinai taikomas mokesčių įstatymų nuostatas, nors kreditoriams jos buvo ne tokios palankios kaip 5a skyriuje nustatyti teisiniai sprendimai. |
| --- | --- |

(9)

Kaip matyti iš Lenkijos valdžios institucijų pateiktos informacijos, ŚREM norėjo pasinaudoti galimybėmis, kurias suteikė pakeistas 2002 m. spalio 30 d. valstybės pagalbos verslo įmonėms, turinčioms ypatingą reikšmę darbo rinkai, įstatymas, kuriame buvo numatytos didesnės galimybės nurašyti skolas valstybei (5a skyrius), tačiau bendrovėms nustatyti papildomi reikalavimai, kaip antai: suderinti ir perleisti nepriklausomam operatoriui nuosavybės į dalį turto teises. Operatoriaus funkcijas gali vykdyti tik bendrovė, kurios visos akcijos (100 %) priklauso ARP arba Valstybės iždui. Lėšomis, gautomis operatoriui pardavus turtą, turėjo būti apmokėta bent jau dalis nurašytų restruktūrizuojamos įmonės visuomeninių teisinių įsipareigojimų, o kiti įsipareigojimai turėjo būti nurašyti pasibaigus restruktūrizavimo procesui. Terminas, per kurį restruktūrizavimo procesas turėjo būti užbaigtas pagal minėto įstatymo 5a straipsnį, suėjo 2006 m. kovo 19 d., operatorius turto nepardavė. Be to, 2006 m. birželio 27 d. ARP pirmininkas priėmė sprendimą užbaigti bendrovės restruktūrizavimo procesą, nurodydamas, kad ŚREM tapo rentabili ir visiškam restruktūrizavimo užbaigimui reikalingas tik Komisijos sutikimas, kad bendrovė savo skolas valstybei galėtų sumokėti dalimis. Nesėkmingai pasibaigus procesui pagal 5a straipsnį bendrovė paprašė penkių valstybinių kreditorių atidėti skolų valstybei mokėjimą pagal visuotinai taikomas mokesčių įstatymų nuostatas, nors kreditoriams jos buvo ne tokios palankios kaip 5a skyriuje nustatyti teisiniai sprendimai.

| (10) | Lenkijos institucijų duomenimis, restruktūrizavimo išlaidos yra 43,6 mln. PLN. Finansinės restruktūrizavimo išlaidos sudaro apie 75 % bendrųjų restruktūrizavimo išlaidų. Likusi suma yra daugiausia išlaidos, susijusios su bendrovės infrastruktūros modernizavimu. |
| --- | --- |

(10)

Lenkijos institucijų duomenimis, restruktūrizavimo išlaidos yra 43,6 mln. PLN. Finansinės restruktūrizavimo išlaidos sudaro apie 75 % bendrųjų restruktūrizavimo išlaidų. Likusi suma yra daugiausia išlaidos, susijusios su bendrovės infrastruktūros modernizavimu.

| (11) | Restruktūrizavimo plane dėmesys pirmiausia skiriamas gamyklos modernizavimui ir investicijoms, kuriomis siekiama pagerinti bendrovės valdymo kokybę (pavyzdžiui, įdiegti SAP R/3 kompiuterinę sistemą kaip pagrindinę ŚREM informacinių technologijų priemonę). |
| --- | --- |

(11)

Restruktūrizavimo plane dėmesys pirmiausia skiriamas gamyklos modernizavimui ir investicijoms, kuriomis siekiama pagerinti bendrovės valdymo kokybę (pavyzdžiui, įdiegti SAP R/3 kompiuterinę sistemą kaip pagrindinę ŚREM informacinių technologijų priemonę).

| (12) | Antra, didelę restruktūrizavimo dalį sudaro finansinis restruktūrizavimas, t. y. skolų valstybei mokėjimas dalimis ir nurašymai. Be to, pagal restruktūrizavimo susitarimą su kreditoriais, sudarytą 2005 m. gegužės 17 d., susitarta nurašyti dalį visuomeninių teisinių įsipareigojimų – už 1,4 mln. PLN sumą. |
| --- | --- |

(12)

Antra, didelę restruktūrizavimo dalį sudaro finansinis restruktūrizavimas, t. y. skolų valstybei mokėjimas dalimis ir nurašymai. Be to, pagal restruktūrizavimo susitarimą su kreditoriais, sudarytą 2005 m. gegužės 17 d., susitarta nurašyti dalį visuomeninių teisinių įsipareigojimų – už 1,4 mln. PLN sumą.

| (13) | Trečia, bendrovė sumažino darbuotojų skaičių nuo 1 776 2002 m. iki 1 457 2005 m. ir neplanavo tolesnių restruktūrizavimo veiksmų, susijusių su darbuotojų skaičiumi. Tačiau Lenkijos valdžios institucijos teigė, kad dėl tam tikrais laikotarpiais netaikytų Profesinės kolektyvinės darbo sutarties (Zakładowy Układ Zbiorowy Pracy, ZUZP) nuostatų sumažėjo darbuotojų išmokų išlaidos, nes bendrovė laikinai buvo atleista nuo įmokų į Įmonės socialinių išmokų fondą mokėjimo. |
| --- | --- |

(13)

Trečia, bendrovė sumažino darbuotojų skaičių nuo 1 776 2002 m. iki 1 457 2005 m. ir neplanavo tolesnių restruktūrizavimo veiksmų, susijusių su darbuotojų skaičiumi. Tačiau Lenkijos valdžios institucijos teigė, kad dėl tam tikrais laikotarpiais netaikytų Profesinės kolektyvinės darbo sutarties (Zakładowy Układ Zbiorowy Pracy, ZUZP) nuostatų sumažėjo darbuotojų išmokų išlaidos, nes bendrovė laikinai buvo atleista nuo įmokų į Įmonės socialinių išmokų fondą mokėjimo.

| (14) | Turtas buvo restruktūrizuotas išnuomojus gamybai nenaudojamą ilgalaikį materialųjį turtą – viešbutį (poilsio centrą Ostroviečne) ir kitus objektus, už kurių nuomą gauta bendra 0,4 mln. PLN suma. Be to, numatoma parduoti turto už maždaug 2,6 mln. PLN, tačiau galutinio sprendimo dar nėra. |
| --- | --- |

(14)

Turtas buvo restruktūrizuotas išnuomojus gamybai nenaudojamą ilgalaikį materialųjį turtą – viešbutį (poilsio centrą Ostroviečne) ir kitus objektus, už kurių nuomą gauta bendra 0,4 mln. PLN suma. Be to, numatoma parduoti turto už maždaug 2,6 mln. PLN, tačiau galutinio sprendimo dar nėra.

| (15) | Komisija, prieš pradėdama procedūrą, nustatytą EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje, gavo pranešimą, kad bendrovė nuo 2003 m. ieško naujo investuotojo, o Lenkijos institucijos pabrėžė bendrovės privatizavimo svarbą ilgalaikiam jos gyvybingumui. Lenkijos institucijos pranešė Komisijai, kad tas tikslas buvo pasiektas, nes 85,1 % bendrovės akcijų parduota privačiai įmonei PIOMA-ODLEWNIA. |
| --- | --- |

(15)

Komisija, prieš pradėdama procedūrą, nustatytą EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje, gavo pranešimą, kad bendrovė nuo 2003 m. ieško naujo investuotojo, o Lenkijos institucijos pabrėžė bendrovės privatizavimo svarbą ilgalaikiam jos gyvybingumui. Lenkijos institucijos pranešė Komisijai, kad tas tikslas buvo pasiektas, nes 85,1 % bendrovės akcijų parduota privačiai įmonei PIOMA-ODLEWNIA.

| (16) | ŚREM apribojo gamybos pajėgumus nuo 57 tūkst. tonų iki 55 tūkst. tonų ketaus liejinių per metus ir neketina toliau jų mažinti, teigdama, kad toks sumažinimas keltų pavojų bendrovės gyvybingumui. Lenkijos valdžios institucijos pasiūlė dvi alternatyvias kompensuojamąsias priemones. Pirma, įmonė 50 % sumažintų pramoninei armatūrai skirtų ketaus liejinių gamybą (nuo maždaug 11 tūkst. tonų iki 5,5 tūkst. tonų). Antra, Lenkija pranešė, kad ŚREM nutrauks vėjo jėgainėms skirtų liejinių gamybą. |
| --- | --- |

(16)

ŚREM apribojo gamybos pajėgumus nuo 57 tūkst. tonų iki 55 tūkst. tonų ketaus liejinių per metus ir neketina toliau jų mažinti, teigdama, kad toks sumažinimas keltų pavojų bendrovės gyvybingumui. Lenkijos valdžios institucijos pasiūlė dvi alternatyvias kompensuojamąsias priemones. Pirma, įmonė 50 % sumažintų pramoninei armatūrai skirtų ketaus liejinių gamybą (nuo maždaug 11 tūkst. tonų iki 5,5 tūkst. tonų). Antra, Lenkija pranešė, kad ŚREM nutrauks vėjo jėgainėms skirtų liejinių gamybą.

III.   SPRENDIMAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ, NUSTATYTĄ EB SUTARTIES 88 STRAIPSNIO 2 DALYJE

| (17) | Komisija nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą, atsižvelgdama į abejotiną restruktūrizavimo pagalbos suderinamumą su bendrąja rinka. Abejonės buvo paremtos keturiomis prielaidomis. |
| --- | --- |

(17)

Komisija nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą, atsižvelgdama į abejotiną restruktūrizavimo pagalbos suderinamumą su bendrąja rinka. Abejonės buvo paremtos keturiomis prielaidomis.

| (18) | Pirma, Komisijai kilo abejonių, ar ŚREM galėjo būti laikoma sunkumus patiriančia įmone pagal Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (2) (2004 m. gairės), ir todėl, ar jai galėjo būti skirta restruktūrizavimo pagalba, nes 2005 m. ŚREM gavo 3,9 mln. PLN grynojo pelno. |
| --- | --- |

(18)

Pirma, Komisijai kilo abejonių, ar ŚREM galėjo būti laikoma sunkumus patiriančia įmone pagal Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (2) (2004 m. gairės), ir todėl, ar jai galėjo būti skirta restruktūrizavimo pagalba, nes 2005 m. ŚREM gavo 3,9 mln. PLN grynojo pelno.

| (19) | Antra, Komisijai kilo abejonių dėl to, ar restruktūrizavimo planas galėjo padėti pagalbos gavėjai atkurti ilgalaikį gyvybingumą, nes panašu, kad jame didžiausias dėmesys buvo skirtas įsiskolinimui tvarkyti ir veiklos išlaidoms padengti, o įmonė atkakliai ieškojo privataus investuotojo. |
| --- | --- |

(19)

Antra, Komisijai kilo abejonių dėl to, ar restruktūrizavimo planas galėjo padėti pagalbos gavėjai atkurti ilgalaikį gyvybingumą, nes panašu, kad jame didžiausias dėmesys buvo skirtas įsiskolinimui tvarkyti ir veiklos išlaidoms padengti, o įmonė atkakliai ieškojo privataus investuotojo.

| (20) | Trečia, Komisija turėjo abejonių, ar pagalba buvo apribota iki būtino minimumo ir ar savasis įnašas buvo reikšmingas ir didžiausias galimas įnašas, juo labiau, kad Lenkijos institucijos nepateikė jokių konkrečių privatizavimo planų, kuriuose savasis įnašas būtų gerokai padidintas. |
| --- | --- |

(20)

Trečia, Komisija turėjo abejonių, ar pagalba buvo apribota iki būtino minimumo ir ar savasis įnašas buvo reikšmingas ir didžiausias galimas įnašas, juo labiau, kad Lenkijos institucijos nepateikė jokių konkrečių privatizavimo planų, kuriuose savasis įnašas būtų gerokai padidintas.

| (21) | Galiausiai, Komisijai kilo abejonių dėl kompensuojamųjų priemonių, nes Lenkija nenurodė, kad gamybos sumažinimas, apie kurį kalbama 16 punkte, iš tiesų buvo kompensuojamoji priemonė, ir tai įvyko ne dėl išorinių priežasčių, pavyzdžiui, dėl to, kad sumažėjo paklausa arba bendrovė negalėjo konkuruoti rinkose, kuriose veikė. |
| --- | --- |

(21)

Galiausiai, Komisijai kilo abejonių dėl kompensuojamųjų priemonių, nes Lenkija nenurodė, kad gamybos sumažinimas, apie kurį kalbama 16 punkte, iš tiesų buvo kompensuojamoji priemonė, ir tai įvyko ne dėl išorinių priežasčių, pavyzdžiui, dėl to, kad sumažėjo paklausa arba bendrovė negalėjo konkuruoti rinkose, kuriose veikė.

IV.   ŠALIŲ PASTABOS

| (22) | Komisija gavo tik Lenkijos pastabas. |
| --- | --- |

(22)

Komisija gavo tik Lenkijos pastabas.

| (23) | Lenkijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie tam tikrus pagalbos, skirtos po įstojimo į ES, pakeitimus, tad dabar ta pagalba turėtų būti 24,2 mln. PLN. Toliau lentelėje pateikiama apibendrinta restruktūrizavimo pagalbos, kurią valstybė suteikė ir planavo suteikti ŚREM, suvestinė, parengta pagal informaciją, kurią Lenkijos valdžios institucijos nurodė pateikdamos pastabas dėl pradėtos oficialios tyrimo procedūros. |
| --- | --- |

(23)

Lenkijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie tam tikrus pagalbos, skirtos po įstojimo į ES, pakeitimus, tad dabar ta pagalba turėtų būti 24,2 mln. PLN. Toliau lentelėje pateikiama apibendrinta restruktūrizavimo pagalbos, kurią valstybė suteikė ir planavo suteikti ŚREM, suvestinė, parengta pagal informaciją, kurią Lenkijos valdžios institucijos nurodė pateikdamos pastabas dėl pradėtos oficialios tyrimo procedūros.

| (24) | Bendra valstybės pagalbos nominalioji vertė yra 43,6 mln. PLN. Šios priemonės apima valstybės garantiją, lengvatinėmis sąlygomis suteiktą paskolą, tiesiogines subsidijas ir skolų valstybei atidėjimus bei nurašymus. Išsamiai valstybės pagalbos priemonės aprašytos toliau pateikiamoje lentelėje (pagalbos sudedamosios dalys pagal Lenkijos valdžios institucijų pateiktą informaciją). |
| --- | --- |

(24)

Bendra valstybės pagalbos nominalioji vertė yra 43,6 mln. PLN. Šios priemonės apima valstybės garantiją, lengvatinėmis sąlygomis suteiktą paskolą, tiesiogines subsidijas ir skolų valstybei atidėjimus bei nurašymus. Išsamiai valstybės pagalbos priemonės aprašytos toliau pateikiamoje lentelėje (pagalbos sudedamosios dalys pagal Lenkijos valdžios institucijų pateiktą informaciją).

1 lentelė

Suteikta valstybės pagalba

| A | B | C | D | E | F |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nr. | Numanoma sutarties sudarymo arba sprendimo priėmimo data | Institucija, suteikusi pagalbą | Pagalbos pobūdis | Nominalioji vertė
  (PLN) | Pagalbos suma
  (PLN) |
| Valstybės pagalba, suteikta prieš įstojimą į ES, kuri nebuvo taikoma po įstojimo |
| 1 | 2004 03 19 | Śremo miesto burmistras | Nekilnojamojo turto mokesčių įsiskolinimų nurašymas (kartu su palūkanomis) už laikotarpį nuo 2002 03 01 iki 2002 06 30 | 738 748,02 | 738 748,02 |
| 2 | 2004 03 19 | Śremo miesto burmistras | Mokesčių skolų nurašymas | 500 000,00 | 500 000,00 |
| 3 | 2004 04 23 | ARP | Paskola | 4 000 000,00 | 4 000 000,00 |
| 4 | 2004 04 28 | ARP | Kredito garantija | 14 000 000,00 | 14 000 000,00 |
| 5 | 2004 04 30 | Śremo miesto burmistras | Palūkanų už mokesčių skolas nurašymas | 200 353,90 | 200 353,90 |
| Iš viso | 19 439 101,92 | 19 439 101,92 |
| Valstybės pagalba, suteikta po įstojimo į ES |
| 6 | 2004 05 20 | Mokslo ir informatizacijos ministerija | Dotacija | 435 000,00 | 352 350,00 |
| 7 | 2005 05 09 | ZUS (socialinio draudimo institucija) | Socialinio draudimo įmokų (kartu su palūkanomis) mokėjimas dalimis | 5 385 415,31 | 134 585,81 |
| 8 | 2005 10 17 | Vaivadijos valdyba | Mokėjimo termino atidėjimas | 855 438,78 | 105 369,44 |
| 9 | 2007 m. II ketvirtis | Vaivadijos valdyba | Aplinkos mokesčių, mokėtinų iki 2003 06 30, mokėjimas dalimis | 1 272 657,45 | 247 003,92 |
| 10 | 2007 m. II ketvirtis | Vaivadijos valdyba | Palūkanų už aplinkos mokesčius (žr. pirmesnę poziciją) mokėjimas dalimis | 692 185,03 | 126 365,78 |
| 11 | 2007 m. II ketvirtis | Vaivadijos valdyba | Aplinkos mokesčių, mokėtinų iki 2003 06 30, mokėjimas dalimis | 422 946,34 | 51 018,68 |
| 12 | 2007 m. II ketvirtis | Vaivadijos valdyba | Palūkanų už aplinkos mokesčius (žr. pirmesnę poziciją) mokėjimas dalimis | 274 950,10 | 33 167,04 |
| 13 | 2007 m. II ketvirtis | Valstybinis neįgaliųjų reabilitacijos fondas (PFRON) | Įmokų, mokėtinų į Valstybinį neįgaliųjų reabilitacijos fondą (PFRON) iki 2003 06 30, mokėjimas dalimis | 803 221,50 | 148 274,11 |
| 14 | 2007 m. II ketvirtis | Valstybinis neįgaliųjų reabilitacijos fondas (PFRON) | Palūkanų už įmokas, mokėtinas į Valstybinį neįgaliųjų reabilitacijos fondą (PFRON) iki 2003 06 30, nurašymas | 421 085,20 | 421 085,20 |
| 15 | 2007 m. II ketvirtis | Valstybinis neįgaliųjų reabilitacijos fondas (PFRON) | Įmokų, mokėtinų į Valstybinį neįgaliųjų reabilitacijos fondą (PFRON) už laikotarpį nuo 2003 m. liepos mėn. iki 2004 m. sausio mėn., mokėjimas dalimis | 479 156,60 | 155 721,64 |
| 16 | 2007 m. II ketvirtis | Valstybinis neįgaliųjų reabilitacijos fondas (PFRON) | Palūkanų už įmokas, mokėtinas į Valstybinį neįgaliųjų reabilitacijos fondą (PFRON) laikotarpiu nuo 2003 m. liepos mėn. iki 2004 m. sausio mėn., nurašymas | 38 392,87 | 38 392,87 |
| 17 | 2007 m. II ketvirtis | Apskrities seniūnija | Mokesčių, mokėtinų už teisę į ilgalaikį žemės naudojamą iki 2003 06 30, mokėjimas dalimis | 263 496,00 | 34 701,67 |
| 18 | 2007 m. II ketvirtis | Apskrities seniūnija | Palūkanų už mokesčius, mokėtinus už teisę į ilgalaikį žemės naudojamą iki 2003 06 30 (žr. pirmesnę poziciją), nurašymas | 137 890,00 | 18 159,78 |
| 19 | 2007 m. II ketvirtis | Socialinio draudimo institucija (ZUS) | Valstybinio draudimo įmokų, mokėtinų už laikotarpį iki 2003 06 30, mokėjimas dalimis | 4 077 498,51 | 46 619,38 |
| 20 | 2007 m. II ketvirtis | Socialinio draudimo institucija (ZUS) | Palūkanų už valstybinio draudimo įmokas, mokėtinas už laikotarpį iki 2003 06 30 mokesčius (žr. pirmesnę poziciją), mokėjimas dalimis | 2 306 780,00 | 26 341,18 |
| 21 | 2007 m. II ketvirtis | Socialinio draudimo institucija (ZUS) | Įmokų į Darbo užmokesčio garantijų fondą (Fundusz Gwarantowanych Świadczeń Pracowniczych), mokėtinų už laikotarpį iki 2003 06 30, mokėjimas dalimis | 1 275 873,09 | 28 618,42 |
| 22 | 2007 m. II ketvirtis | Socialinio draudimo institucija (ZUS) | Palūkanų už įmokas į Darbo užmokesčio garantijų fondą (Fundusz Gwarantowanych Świadczeń Pracowniczych) (žr. pirmesnę poziciją), mokėjimas dalimis | 727 023,00 | 16 296,744 |
| 23 | 2007 m. II ketvirtis | Socialinio draudimo institucija (ZUS) | Valstybinio draudimo įmokų, mokėtinų už laikotarpį iki 2003 06 30, mokėjimas dalimis | 2 085 480,55 | 29 309,94 |
| 24 | 2007 m. II ketvirtis | Socialinio draudimo institucija (ZUS) | Palūkanų už valstybinio draudimo įmokas, mokėtinas už laikotarpį iki 2003 06 30 mokesčius (žr. pirmesnę poziciją), mokėjimas dalimis | 1 100 260,00 | 15 463,36 |
| 25 | 2007 m. II ketvirtis | Socialinio draudimo institucija (ZUS) | Valstybinio draudimo įmokų, mokėtinų už laikotarpį iki 2003 06 30, įsiskolinimų išieškojimo išlaidų nurašymas | 641 593,80 | 641 593,80 |
| 26 | 2007 m. II ketvirtis | Nacionalinis aplinkos apsaugos ir vandens ūkio fondas) | Subsidija | 470 000,00 | 470 000,00 |
| Valstybės pagalba, suteikta po įstojimo į ES | 24 166 344,12 | 3 140 438,76 |
| Visa skirtos ir planuotos valstybės pagalbos vertė | 43 605 446,04 | 22 579 540,68 |

A

B

C

D

E

F

Nr.

Numanoma sutarties sudarymo arba sprendimo priėmimo data

Institucija, suteikusi pagalbą

Pagalbos pobūdis

Nominalioji vertė

(PLN)

Pagalbos suma

(PLN)

Valstybės pagalba, suteikta prieš įstojimą į ES, kuri nebuvo taikoma po įstojimo

1

2004 03 19

Śremo miesto burmistras

Nekilnojamojo turto mokesčių įsiskolinimų nurašymas (kartu su palūkanomis) už laikotarpį nuo 2002 03 01 iki 2002 06 30

738 748,02

738 748,02

2

2004 03 19

Śremo miesto burmistras

Mokesčių skolų nurašymas

500 000,00

500 000,00

3

2004 04 23

ARP

Paskola

4 000 000,00

4 000 000,00

4

2004 04 28

ARP

Kredito garantija

14 000 000,00

14 000 000,00

5

2004 04 30

Śremo miesto burmistras

Palūkanų už mokesčių skolas nurašymas

200 353,90

200 353,90

Iš viso

19 439 101,92

19 439 101,92

Valstybės pagalba, suteikta po įstojimo į ES

6

2004 05 20

Mokslo ir informatizacijos ministerija

Dotacija

435 000,00

352 350,00

7

2005 05 09

ZUS (socialinio draudimo institucija)

Socialinio draudimo įmokų (kartu su palūkanomis) mokėjimas dalimis

5 385 415,31

134 585,81

8

2005 10 17

Vaivadijos valdyba

Mokėjimo termino atidėjimas

855 438,78

105 369,44

9

2007 m. II ketvirtis

Vaivadijos valdyba

Aplinkos mokesčių, mokėtinų iki 2003 06 30, mokėjimas dalimis

1 272 657,45

247 003,92

10

2007 m. II ketvirtis

Vaivadijos valdyba

Palūkanų už aplinkos mokesčius (žr. pirmesnę poziciją) mokėjimas dalimis

692 185,03

126 365,78

11

2007 m. II ketvirtis

Vaivadijos valdyba

Aplinkos mokesčių, mokėtinų iki 2003 06 30, mokėjimas dalimis

422 946,34

51 018,68

12

2007 m. II ketvirtis

Vaivadijos valdyba

Palūkanų už aplinkos mokesčius (žr. pirmesnę poziciją) mokėjimas dalimis

274 950,10

33 167,04

13

2007 m. II ketvirtis

Valstybinis neįgaliųjų reabilitacijos fondas (PFRON)

Įmokų, mokėtinų į Valstybinį neįgaliųjų reabilitacijos fondą (PFRON) iki 2003 06 30, mokėjimas dalimis

803 221,50

148 274,11

14

2007 m. II ketvirtis

Valstybinis neįgaliųjų reabilitacijos fondas (PFRON)

Palūkanų už įmokas, mokėtinas į Valstybinį neįgaliųjų reabilitacijos fondą (PFRON) iki 2003 06 30, nurašymas

421 085,20

421 085,20

15

2007 m. II ketvirtis

Valstybinis neįgaliųjų reabilitacijos fondas (PFRON)

Įmokų, mokėtinų į Valstybinį neįgaliųjų reabilitacijos fondą (PFRON) už laikotarpį nuo 2003 m. liepos mėn. iki 2004 m. sausio mėn., mokėjimas dalimis

479 156,60

155 721,64

16

2007 m. II ketvirtis

Valstybinis neįgaliųjų reabilitacijos fondas (PFRON)

Palūkanų už įmokas, mokėtinas į Valstybinį neįgaliųjų reabilitacijos fondą (PFRON) laikotarpiu nuo 2003 m. liepos mėn. iki 2004 m. sausio mėn., nurašymas

38 392,87

38 392,87

17

2007 m. II ketvirtis

Apskrities seniūnija

Mokesčių, mokėtinų už teisę į ilgalaikį žemės naudojamą iki 2003 06 30, mokėjimas dalimis

263 496,00

34 701,67

18

2007 m. II ketvirtis

Apskrities seniūnija

Palūkanų už mokesčius, mokėtinus už teisę į ilgalaikį žemės naudojamą iki 2003 06 30 (žr. pirmesnę poziciją), nurašymas

137 890,00

18 159,78

19

2007 m. II ketvirtis

Socialinio draudimo institucija (ZUS)

Valstybinio draudimo įmokų, mokėtinų už laikotarpį iki 2003 06 30, mokėjimas dalimis

4 077 498,51

46 619,38

20

2007 m. II ketvirtis

Socialinio draudimo institucija (ZUS)

Palūkanų už valstybinio draudimo įmokas, mokėtinas už laikotarpį iki 2003 06 30 mokesčius (žr. pirmesnę poziciją), mokėjimas dalimis

2 306 780,00

26 341,18

21

2007 m. II ketvirtis

Socialinio draudimo institucija (ZUS)

Įmokų į Darbo užmokesčio garantijų fondą (Fundusz Gwarantowanych Świadczeń Pracowniczych), mokėtinų už laikotarpį iki 2003 06 30, mokėjimas dalimis

1 275 873,09

28 618,42

22

2007 m. II ketvirtis

Socialinio draudimo institucija (ZUS)

Palūkanų už įmokas į Darbo užmokesčio garantijų fondą (Fundusz Gwarantowanych Świadczeń Pracowniczych) (žr. pirmesnę poziciją), mokėjimas dalimis

727 023,00

16 296,744

23

2007 m. II ketvirtis

Socialinio draudimo institucija (ZUS)

Valstybinio draudimo įmokų, mokėtinų už laikotarpį iki 2003 06 30, mokėjimas dalimis

2 085 480,55

29 309,94

24

2007 m. II ketvirtis

Socialinio draudimo institucija (ZUS)

Palūkanų už valstybinio draudimo įmokas, mokėtinas už laikotarpį iki 2003 06 30 mokesčius (žr. pirmesnę poziciją), mokėjimas dalimis

1 100 260,00

15 463,36

25

2007 m. II ketvirtis

Socialinio draudimo institucija (ZUS)

Valstybinio draudimo įmokų, mokėtinų už laikotarpį iki 2003 06 30, įsiskolinimų išieškojimo išlaidų nurašymas

641 593,80

641 593,80

26

2007 m. II ketvirtis

Nacionalinis aplinkos apsaugos ir vandens ūkio fondas)

Subsidija

470 000,00

470 000,00

Valstybės pagalba, suteikta po įstojimo į ES

24 166 344,12

3 140 438,76

Visa skirtos ir planuotos valstybės pagalbos vertė

43 605 446,04

22 579 540,68

| (25) | Pirma, kalbėdamos apie bendrovės gyvybingumą, Lenkijos valdžios institucijos teigė, kad restruktūrizavimas užbaigtas sėkmingai, nes ŚREM rado privatų strateginį investuotoją, kuris įmokės reikiamą kapitalą ir bendrovė galės susigrąžinti patikimos įmonės vardą rinkoje. |
| --- | --- |

(25)

Pirma, kalbėdamos apie bendrovės gyvybingumą, Lenkijos valdžios institucijos teigė, kad restruktūrizavimas užbaigtas sėkmingai, nes ŚREM rado privatų strateginį investuotoją, kuris įmokės reikiamą kapitalą ir bendrovė galės susigrąžinti patikimos įmonės vardą rinkoje.

| (26) | Be to, Lenkijos institucijos pabrėžė, kad bendrovė ėmėsi įvairinti gamybą, orientuodama ją į pažangesnius gaminius, turinčius didesnę pridėtinę vertę. Imtis ketaus liejinių, sveriančių daugiau kaip 300 kg, gamybos buvo tinkamas sumanymas, nes dauguma konkurentų nutraukė gamybą šiame rinkos segmente, todėl ŚREM galėjo pradėti veiklą jame. |
| --- | --- |

(26)

Be to, Lenkijos institucijos pabrėžė, kad bendrovė ėmėsi įvairinti gamybą, orientuodama ją į pažangesnius gaminius, turinčius didesnę pridėtinę vertę. Imtis ketaus liejinių, sveriančių daugiau kaip 300 kg, gamybos buvo tinkamas sumanymas, nes dauguma konkurentų nutraukė gamybą šiame rinkos segmente, todėl ŚREM galėjo pradėti veiklą jame.

| (27) | Lenkijos valdžios institucijos patvirtino, kad bendrovė nebeturi sunkumų dėl likvidumo ir laiku atsiskaito pagal visus esamus įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(27)

Lenkijos valdžios institucijos patvirtino, kad bendrovė nebeturi sunkumų dėl likvidumo ir laiku atsiskaito pagal visus esamus įsipareigojimus.

| (28) | Antra, Lenkijos valdžios institucijos pateikė argumentus, tikindamos, kad ŚREM galima laikyti „sunkumų patiriančia įmone“, atitinkančia 2004 m. gairėse pateiktą apibrėžtį, ir dėl to ji gali gauti restruktūrizavimo pagalbą. Lenkijos institucijos teigė, kad restruktūrizavimo laikotarpis prasidėjo 2003 r., kai bendrovės padėtis be abejonių buvo sunki. O 3,9 mln. PLN grynąjį pelną, kurį ŚREM gavo 2005 m., galima laikyti ženklu, kad vykstant restruktūrizavimo procesui atkurtas įmonės gyvybingumas. |
| --- | --- |

(28)

Antra, Lenkijos valdžios institucijos pateikė argumentus, tikindamos, kad ŚREM galima laikyti „sunkumų patiriančia įmone“, atitinkančia 2004 m. gairėse pateiktą apibrėžtį, ir dėl to ji gali gauti restruktūrizavimo pagalbą. Lenkijos institucijos teigė, kad restruktūrizavimo laikotarpis prasidėjo 2003 r., kai bendrovės padėtis be abejonių buvo sunki. O 3,9 mln. PLN grynąjį pelną, kurį ŚREM gavo 2005 m., galima laikyti ženklu, kad vykstant restruktūrizavimo procesui atkurtas įmonės gyvybingumas.

| (29) | Trečia, Lenkija pateikė tolesnę informaciją apie savąjį įnašą į visas restruktūrizavimo išlaidas. |
| --- | --- |

(29)

Trečia, Lenkija pateikė tolesnę informaciją apie savąjį įnašą į visas restruktūrizavimo išlaidas.

| (30) | Lenkijos valdžios institucijų teigimu, pagalbos gavėja į restruktūrizavimo išlaidas įdėjo reikšmingą savąjį įnašą. Restruktūrizavimo išlaidos yra 43,6 mln. PLN; restruktūrizavimo finansavimo šaltinius, laikytinus savuoju įnašu į restruktūrizavimo išlaidas, galima įvertinti 23,7 mln. PLN. Tie šaltiniai yra privataus investuotojo įmokėtas kapitalas (16 mln. PLN), pajamos, gautos pardavus arba išnuomojus ilgalaikio materialiojo turto dalis (0,4 mln. PLN), taip pat lėšos, gautos tam tikrais laikotarpiais netaikant Profesinės kolektyvinės darbo sutarties (Zakładowy Układ Zbiorowy Pracy, ZUZP) nuostatų (7,3 mln. PLN). Dėl pastarojo dalyko Lenkijos institucijos mano, taip sumažinamos išmokų darbuotojams išlaidos, nes bendrovė laikinai buvo atleista nuo įmokų į Įmonės socialinių išmokų fondą mokėjimo. Šį fondą savanoriškai sudaro ŚREM ir jos profesinės sąjungos, pagal teisės nuostatas tokio fondo kurti neprivaloma. Tad visuomeninės lėšos nenaudojamos. Nustatyta, kad sprendimas buvo priimtas susitarus su profesinėmis sąjungomis, kurios sutiko skirti dalį darbuotojų išmokų restruktūrizavimui paremti. Todėl šią priemonę galima laikyti savuoju įnašu. |
| --- | --- |

(30)

Lenkijos valdžios institucijų teigimu, pagalbos gavėja į restruktūrizavimo išlaidas įdėjo reikšmingą savąjį įnašą. Restruktūrizavimo išlaidos yra 43,6 mln. PLN; restruktūrizavimo finansavimo šaltinius, laikytinus savuoju įnašu į restruktūrizavimo išlaidas, galima įvertinti 23,7 mln. PLN. Tie šaltiniai yra privataus investuotojo įmokėtas kapitalas (16 mln. PLN), pajamos, gautos pardavus arba išnuomojus ilgalaikio materialiojo turto dalis (0,4 mln. PLN), taip pat lėšos, gautos tam tikrais laikotarpiais netaikant Profesinės kolektyvinės darbo sutarties (Zakładowy Układ Zbiorowy Pracy, ZUZP) nuostatų (7,3 mln. PLN). Dėl pastarojo dalyko Lenkijos institucijos mano, taip sumažinamos išmokų darbuotojams išlaidos, nes bendrovė laikinai buvo atleista nuo įmokų į Įmonės socialinių išmokų fondą mokėjimo. Šį fondą savanoriškai sudaro ŚREM ir jos profesinės sąjungos, pagal teisės nuostatas tokio fondo kurti neprivaloma. Tad visuomeninės lėšos nenaudojamos. Nustatyta, kad sprendimas buvo priimtas susitarus su profesinėmis sąjungomis, kurios sutiko skirti dalį darbuotojų išmokų restruktūrizavimui paremti. Todėl šią priemonę galima laikyti savuoju įnašu.

| (31) | Lenkijos valdžios institucijos dar kartą išsakė savo poziciją, teigdamos, kad ir kitos priemonės yra savasis įnašas į restruktūrizavimo išlaidas; tai:






  — | visuomeninių teisinių įsipareigojimų, kurių dydis yra 2 mln. PLN., nurašymas ir mokėjimas dalimis pagal restruktūrizavimo susitarimą, sudarytą su bendrovės kreditoriais, |
| --- | --- | --- |

(31)

Lenkijos valdžios institucijos dar kartą išsakė savo poziciją, teigdamos, kad ir kitos priemonės yra savasis įnašas į restruktūrizavimo išlaidas; tai:

—

visuomeninių teisinių įsipareigojimų, kurių dydis yra 2 mln. PLN., nurašymas ir mokėjimas dalimis pagal restruktūrizavimo susitarimą, sudarytą su bendrovės kreditoriais,

| — | prekybos kreditai, kuriuos suteikė tiekėjai, parduodantys ŚREM medžiagas ir teikiantys paslaugas, su ilgesniu negu paprastai sąskaitų faktūrų apmokėjimo terminu, – Lenkijos valdžios institucijų vertinimu tai 2,5 mln. PLN suma, |
| --- | --- |

—

prekybos kreditai, kuriuos suteikė tiekėjai, parduodantys ŚREM medžiagas ir teikiantys paslaugas, su ilgesniu negu paprastai sąskaitų faktūrų apmokėjimo terminu, – Lenkijos valdžios institucijų vertinimu tai 2,5 mln. PLN suma,

| — | kontrahentų mokėtinos sumos, iš viso 9 mln. PLN (priemonė įgyvendinama sutrumpinant laiką, per kurį kontrahentai turi sumokėti mokėtinas sumas). |
| --- | --- |

—

kontrahentų mokėtinos sumos, iš viso 9 mln. PLN (priemonė įgyvendinama sutrumpinant laiką, per kurį kontrahentai turi sumokėti mokėtinas sumas).

| (32) | Galiausiai Lenkijos valdžios institucijos nesutiko, kad nebuvo laikytasi reikalavimų dėl konkurencijos iškraipymo vengimo, nes bendrovė sumažino ketaus liejinių, skirtų pramoninei armatūrai, gamybą 50 % (nuo maždaug 11 tūkst. tonų iki 5,5 tūkst. tonų). Tinkama kompensuojamąja priemone turėtų būti laikomas ir ketaus liejinių, skirtų vėjo jėgainėms, gamybos nutraukimas. |
| --- | --- |

(32)

Galiausiai Lenkijos valdžios institucijos nesutiko, kad nebuvo laikytasi reikalavimų dėl konkurencijos iškraipymo vengimo, nes bendrovė sumažino ketaus liejinių, skirtų pramoninei armatūrai, gamybą 50 % (nuo maždaug 11 tūkst. tonų iki 5,5 tūkst. tonų). Tinkama kompensuojamąja priemone turėtų būti laikomas ir ketaus liejinių, skirtų vėjo jėgainėms, gamybos nutraukimas.

| (33) | Lenkijos valdžios institucijos argumentuoja, kad paklausa abiejose gamybos šakose pastaraisiais metais didėja, ir reikia tikėtis, kad tokia tendencija išliks ir ateityje. Taip pat Lenkijos institucijos nurodė, kad ŚREM turimos techninės galimybės leidžia gaminti produkciją tokiais kiekiais kaip ir prieš restruktūrizavimą, tačiau bendrovė įsipareigojo apriboti pramoninei armatūrai skirtų ketaus liejinių gamybą ir visiškai nutraukti ketaus liejinių, skirtų vėjo jėgainėms, gamybą. Todėl, Lenkijos valdžios institucijų teigimu, šiuos veiksmus galima laikyti kompensuojamosiomis priemonėmis. |
| --- | --- |

(33)

Lenkijos valdžios institucijos argumentuoja, kad paklausa abiejose gamybos šakose pastaraisiais metais didėja, ir reikia tikėtis, kad tokia tendencija išliks ir ateityje. Taip pat Lenkijos institucijos nurodė, kad ŚREM turimos techninės galimybės leidžia gaminti produkciją tokiais kiekiais kaip ir prieš restruktūrizavimą, tačiau bendrovė įsipareigojo apriboti pramoninei armatūrai skirtų ketaus liejinių gamybą ir visiškai nutraukti ketaus liejinių, skirtų vėjo jėgainėms, gamybą. Todėl, Lenkijos valdžios institucijų teigimu, šiuos veiksmus galima laikyti kompensuojamosiomis priemonėmis.

| (34) | Komisija turėjo patikrinti, ar ŚREM galutinis produktas priklausė plieno sektoriui, nes pagal Komisijos komunikatą dėl plieno sektoriaus įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbos bei jų uždarymo (3)„Komisija mano, kad sunkumų patiriančių plieno sektoriaus įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo pagalba pagal Daugiasektorinės programos B priede pateiktą apibrėžtį yra nesuderinama su bendrąja rinka“. |
| --- | --- |

(34)

Komisija turėjo patikrinti, ar ŚREM galutinis produktas priklausė plieno sektoriui, nes pagal Komisijos komunikatą dėl plieno sektoriaus įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbos bei jų uždarymo (3)„Komisija mano, kad sunkumų patiriančių plieno sektoriaus įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo pagalba pagal Daugiasektorinės programos B priede pateiktą apibrėžtį yra nesuderinama su bendrąja rinka“.

| (35) | Daugiasektorinės pagalbos dideliems investicijų projektams regionuose B priede (4) (daugiasektorinės programos taisyklėse), galiojusiose pagalbos suteikimo metu, yra nuoroda į Kombinuotosios nomenklatūros (5) (KN) kodą, taikytiną gaminiams, kurie laikomi plienu. Tokie gaminiai išvardyti dviejuose KN skyriuose, t. y. 72 skyriuje, kuriame yra gaminių pozicija „ketus ir plienas“, bei 73 skyriuje, kuriame yra pozicija „ketaus arba plieno gaminiai“. |
| --- | --- |

(35)

Daugiasektorinės pagalbos dideliems investicijų projektams regionuose B priede (4) (daugiasektorinės programos taisyklėse), galiojusiose pagalbos suteikimo metu, yra nuoroda į Kombinuotosios nomenklatūros (5) (KN) kodą, taikytiną gaminiams, kurie laikomi plienu. Tokie gaminiai išvardyti dviejuose KN skyriuose, t. y. 72 skyriuje, kuriame yra gaminių pozicija „ketus ir plienas“, bei 73 skyriuje, kuriame yra pozicija „ketaus arba plieno gaminiai“.

| (36) | Pagal daugiasektorinės programos B priedą plienu laikomi tokie ketaus ir plieno gaminiai:






  — | hermetiškos pertvaros, |
| --- | --- | --- |

(36)

Pagal daugiasektorinės programos B priedą plienu laikomi tokie ketaus ir plieno gaminiai:

—

hermetiškos pertvaros,

| — | geležinkelio bėgiai ir pabėgiai, |
| --- | --- |

—

geležinkelio bėgiai ir pabėgiai,

| — | vamzdžiai ir vamzdiniai kanalai ir tuščiaviduriai besiūliai profiliai, |
| --- | --- |

—

vamzdžiai ir vamzdiniai kanalai ir tuščiaviduriai besiūliai profiliai,

| — | suvirinti vamzdžiai ir vamzdiniai kanalai, kurių išorinis skersmuo didesnis kaip 406,4 mm, pagaminti iš ketaus arba plieno. |
| --- | --- |

—

suvirinti vamzdžiai ir vamzdiniai kanalai, kurių išorinis skersmuo didesnis kaip 406,4 mm, pagaminti iš ketaus arba plieno.

| (37) | Kaip matyti iš Lenkijos valdžios institucijų pateiktos informacijos, ŚREM negamina nė vieno iš pirmiau išvardytų gaminių. Be to, ji negamina ir nė vieno gaminio iš tų, kurie išvardyti 72 skyriaus pozicijoje „ketus ir plienas“, tačiau naudoja tuos gaminius, pavyzdžiui, ketų, kaip medžiagą savosios gamybos tikslams. |
| --- | --- |

(37)

Kaip matyti iš Lenkijos valdžios institucijų pateiktos informacijos, ŚREM negamina nė vieno iš pirmiau išvardytų gaminių. Be to, ji negamina ir nė vieno gaminio iš tų, kurie išvardyti 72 skyriaus pozicijoje „ketus ir plienas“, tačiau naudoja tuos gaminius, pavyzdžiui, ketų, kaip medžiagą savosios gamybos tikslams.

| (38) | ŚREM gamina specialiuosius, pažangius galutinius produktus, kurie KN pažymėti kodu 7325, pozicija „kiti lietiniai gaminiai ir ketaus arba plieno“, kartu su atitinkamais smulkesniais kodas, pavyzdžiui, 7325 10 – „– iš nekaliojo ketaus“ ir 7325 99 10 – „– – – iš nekaliojo ketaus“. |
| --- | --- |

(38)

ŚREM gamina specialiuosius, pažangius galutinius produktus, kurie KN pažymėti kodu 7325, pozicija „kiti lietiniai gaminiai ir ketaus arba plieno“, kartu su atitinkamais smulkesniais kodas, pavyzdžiui, 7325 10 – „– iš nekaliojo ketaus“ ir 7325 99 10 – „– – – iš nekaliojo ketaus“.

| (39) | Pagal daugiasektorinės programos taisyklių B priedą nurodyti gaminiai iš ketaus ir plieno nelaikomi plienu. |
| --- | --- |

(39)

Pagal daugiasektorinės programos taisyklių B priedą nurodyti gaminiai iš ketaus ir plieno nelaikomi plienu.

| (40) | Apibendrinant reikia konstatuoti, kad restruktūrizavimo pagalba ŚREM nėra draudžiama a priori, o tos pagalbos suderinamumą su bendrąja rinka turi nustatyti Komisija pagal galiojančias 2004 m. gaires. |
| --- | --- |

(40)

Apibendrinant reikia konstatuoti, kad restruktūrizavimo pagalba ŚREM nėra draudžiama a priori, o tos pagalbos suderinamumą su bendrąja rinka turi nustatyti Komisija pagal galiojančias 2004 m. gaires.

| (41) | Kadangi dalis šių pagalbos priemonių suteiktos prieš Lenkijai įstojant į Europos Sąjungą, t. y. iki 2004 m. gegužės 1 d., Komisija pirmiausiai turi nustatyti, ar veiksmai minimų pagalbos priemonių atžvilgiu priklauso jos kompetencijai. |
| --- | --- |

(41)

Kadangi dalis šių pagalbos priemonių suteiktos prieš Lenkijai įstojant į Europos Sąjungą, t. y. iki 2004 m. gegužės 1 d., Komisija pirmiausiai turi nustatyti, ar veiksmai minimų pagalbos priemonių atžvilgiu priklauso jos kompetencijai.

| (42) | Pagalbos priemonių, kurios suteiktos prieš įstojant į ES ir po įstojimo nebetaikomos, Komisija negali vertinti remdamasi vadinamąja pereinamojo mechanizmo procedūra, nustatyta Stojimo sutarties IV priedo 3 punkte, nei procedūromis, nustatytomis EB sutarties 88 straipsnyje. Nei Stojimo sutartyje, nei EB sutartyje nereikalaujama, kad Komisija vertintų tas pagalbos priemones, ir Komisijai nesuteikti įgaliojimai jas vertinti. |
| --- | --- |

(42)

Pagalbos priemonių, kurios suteiktos prieš įstojant į ES ir po įstojimo nebetaikomos, Komisija negali vertinti remdamasi vadinamąja pereinamojo mechanizmo procedūra, nustatyta Stojimo sutarties IV priedo 3 punkte, nei procedūromis, nustatytomis EB sutarties 88 straipsnyje. Nei Stojimo sutartyje, nei EB sutartyje nereikalaujama, kad Komisija vertintų tas pagalbos priemones, ir Komisijai nesuteikti įgaliojimai jas vertinti.

| (43) | Tačiau pagalbos priemonės, suteiktos po įstojimo į ES, būtų naujos pagalbos priemonės ir priklausytų Komisijos kompetencijai pagal procedūrą, nustatytą EB sutarties 88 straipsnyje. Norint nustatyti laiką, kada ta pagalbos priemonė buvo suteikta, tinkamas kriterijus yra teisiškai saistantis dokumentas, pagal kurį kompetentinga valstybės institucija įsipareigoja suteikti pagalbą (6). |
| --- | --- |

(43)

Tačiau pagalbos priemonės, suteiktos po įstojimo į ES, būtų naujos pagalbos priemonės ir priklausytų Komisijos kompetencijai pagal procedūrą, nustatytą EB sutarties 88 straipsnyje. Norint nustatyti laiką, kada ta pagalbos priemonė buvo suteikta, tinkamas kriterijus yra teisiškai saistantis dokumentas, pagal kurį kompetentinga valstybės institucija įsipareigoja suteikti pagalbą (6).

| (44) | Individualios pagalbos priemonės netaikomos po įstojimo į ES, jeigu tikslios išlaidos valstybei buvo žinomos pagalbos skyrimo dieną. |
| --- | --- |

(44)

Individualios pagalbos priemonės netaikomos po įstojimo į ES, jeigu tikslios išlaidos valstybei buvo žinomos pagalbos skyrimo dieną.

| (45) | Remdamasi Lenkijos valdžios institucijų suteikta informacija, Komisija galėjo nustatyti, kurios pagalbos priemonės buvo suteiktos prieš įstojimą į ES ir nebuvo taikomos po įstojimo. Tos priemonės nurodytos 1 lentelės pirmojoje dalyje, o nustatytas jų dydis yra 19,4 mln. PLN. Dėl pagalbos priemonių nustatyta, kad jos nebuvo suteiktos prieš įstojimą į ES. Dėl to 24,2 mln. PLN vertės pagalbos priemonės laikytinos priemonėmis, suteiktomis po įstojimo į ES, kaip paaiškinta 23 punkte. |
| --- | --- |

(45)

Remdamasi Lenkijos valdžios institucijų suteikta informacija, Komisija galėjo nustatyti, kurios pagalbos priemonės buvo suteiktos prieš įstojimą į ES ir nebuvo taikomos po įstojimo. Tos priemonės nurodytos 1 lentelės pirmojoje dalyje, o nustatytas jų dydis yra 19,4 mln. PLN. Dėl pagalbos priemonių nustatyta, kad jos nebuvo suteiktos prieš įstojimą į ES. Dėl to 24,2 mln. PLN vertės pagalbos priemonės laikytinos priemonėmis, suteiktomis po įstojimo į ES, kaip paaiškinta 23 punkte.

| (46) | EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(46)

EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (47) | Valstybės garantija, paskola, dotacijos, skolų valstybei nurašymai ir atidėjimai, taip pat visuomeninių teisinių įsipareigojimų apmokėjimo išdėstymas dalimis sietinas su valstybinių išteklių naudojimu. Be to, įmonė taip gauna naudos, nes sumažėja jos patiriamos išlaidos. ŚREM, kaip sunkumų patirianti bendrovė, nebūtų gavusi tokio finansavimo rinkoje panašiomis sąlygomis. Todėl tokia nauda iškraipo konkurenciją. |
| --- | --- |

(47)

Valstybės garantija, paskola, dotacijos, skolų valstybei nurašymai ir atidėjimai, taip pat visuomeninių teisinių įsipareigojimų apmokėjimo išdėstymas dalimis sietinas su valstybinių išteklių naudojimu. Be to, įmonė taip gauna naudos, nes sumažėja jos patiriamos išlaidos. ŚREM, kaip sunkumų patirianti bendrovė, nebūtų gavusi tokio finansavimo rinkoje panašiomis sąlygomis. Todėl tokia nauda iškraipo konkurenciją.

| (48) | Valstybės iždas buvo pasirengęs atsisakyti pajamų, gaunamų iš mokesčių, aplinkos mokesčių, ir suteikti subsidijas bei garantijas – sudaryti įmonei sąlygas, palankesnes negu konkurencijos sąlygos. Nėra įrodymų, patvirtinančių, kad Lenkijos valdžios institucijos veikė kaip privatus kreditorius, o valstybės pagalbos buvimą Lenkijos valdžios institucijos pripažino pranešime apie minėtos pagalbos suteikimą. |
| --- | --- |

(48)

Valstybės iždas buvo pasirengęs atsisakyti pajamų, gaunamų iš mokesčių, aplinkos mokesčių, ir suteikti subsidijas bei garantijas – sudaryti įmonei sąlygas, palankesnes negu konkurencijos sąlygos. Nėra įrodymų, patvirtinančių, kad Lenkijos valdžios institucijos veikė kaip privatus kreditorius, o valstybės pagalbos buvimą Lenkijos valdžios institucijos pripažino pranešime apie minėtos pagalbos suteikimą.

| (49) | Pagalbos gavėja veikia ketaus liejinių rinkoje ir savo gaminius eksportuoja į kitas ES valstybes nares. Taigi tenkinamas kriterijus dėl poveikio Bendrijos vidaus prekybai. |
| --- | --- |

(49)

Pagalbos gavėja veikia ketaus liejinių rinkoje ir savo gaminius eksportuoja į kitas ES valstybes nares. Taigi tenkinamas kriterijus dėl poveikio Bendrijos vidaus prekybai.

| (50) | Todėl priemonės, kurios nebuvo skirtos prieš įstojant į ES ir yra nauja pagalba, buvo pripažintos valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Lenkijos institucijos to neginčijo. |
| --- | --- |

(50)

Todėl priemonės, kurios nebuvo skirtos prieš įstojant į ES ir yra nauja pagalba, buvo pripažintos valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Lenkijos institucijos to neginčijo.

| (51) | EB sutarties 87 straipsnio 2 dalyje numatytos išimtys šiuo atveju netaikomos. Jeigu kalbama apie išimtį pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalį, kadangi pagrindinis pagalbos tikslas – atkurti sunkumus patiriančios įmonės ilgalaikį gyvybingumą, gali būti taikoma tik išimtis pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą, kuriuo leidžiama teikti valstybės pagalbą tam tikrų ekonominės veiklos rūšių plėtrai skatinti, jei tokia pagalba nedaro žalingo poveikio prekybos sąlygoms taip, kad prieštarautų bendram interesui. |
| --- | --- |

(51)

EB sutarties 87 straipsnio 2 dalyje numatytos išimtys šiuo atveju netaikomos. Jeigu kalbama apie išimtį pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalį, kadangi pagrindinis pagalbos tikslas – atkurti sunkumus patiriančios įmonės ilgalaikį gyvybingumą, gali būti taikoma tik išimtis pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą, kuriuo leidžiama teikti valstybės pagalbą tam tikrų ekonominės veiklos rūšių plėtrai skatinti, jei tokia pagalba nedaro žalingo poveikio prekybos sąlygoms taip, kad prieštarautų bendram interesui.

| (52) | Komisija įvertino priemones, kurios yra nauja pagalba, ir visą restruktūrizavimo planą pagal galiojančias gaires dėl valstybės teikiamos įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbos. Dabar taikomos gairės įsigaliojo 2004 m. spalio 10 d. |
| --- | --- |

(52)

Komisija įvertino priemones, kurios yra nauja pagalba, ir visą restruktūrizavimo planą pagal galiojančias gaires dėl valstybės teikiamos įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbos. Dabar taikomos gairės įsigaliojo 2004 m. spalio 10 d.

| (53) | Kaip nurodyta Komisijos sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą, siekiant nustatyti naujos restruktūrizavimo pagalbos suderinamumą su bendrąja rinka, į restruktūrizavimą reikia žiūrėti kaip į visumą. Turi būti atsižvelgta į visas pagalbos priemones, o ne tik į naujai suteiktą pagalbą, kad būtų galima nustatyti, ar įgyvendinus restruktūrizavimo planą bus atkurtas gyvybingumas, ar pagalba apribota iki būtino minimumo, taip pat parinkti atitinkamas kompensuojamąsias priemones. |
| --- | --- |

(53)

Kaip nurodyta Komisijos sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą, siekiant nustatyti naujos restruktūrizavimo pagalbos suderinamumą su bendrąja rinka, į restruktūrizavimą reikia žiūrėti kaip į visumą. Turi būti atsižvelgta į visas pagalbos priemones, o ne tik į naujai suteiktą pagalbą, kad būtų galima nustatyti, ar įgyvendinus restruktūrizavimo planą bus atkurtas gyvybingumas, ar pagalba apribota iki būtino minimumo, taip pat parinkti atitinkamas kompensuojamąsias priemones.

| (54) | Kadangi ŚREM 2005 m. gavo 3,9 mln. PLN pelno, Komisijai kilo abejonių, ar bendrovė gali būti laikoma sunkumų patiriančia įmone pagal 2004 m. gaires ir todėl – ar jai galėjo būti skirta restruktūrizavimo pagalba. Tokios abejonės pirmiausia kilo dėl to, kad nebuvo informacijos apie restruktūrizavimo laikotarpio pradžią. Todėl Komisija negalėjo tiksliai nustatyti laiko, kurio atžvilgiu turi būti įvertinta ŚREM atitiktis reikalavimams, taikomiems suteikiant pagalbą. Lenkijos institucijos paaiškino, kad restruktūrizavimo laikotarpis prasidėjo 2003 m., todėl grynasis pelnas, kurį ŚREM gavo 2005 m., turi būti laikomas ženklu, kad vykstant restruktūrizavimo procesui buvo atkurtas įmonės gyvybingumas. |
| --- | --- |

(54)

Kadangi ŚREM 2005 m. gavo 3,9 mln. PLN pelno, Komisijai kilo abejonių, ar bendrovė gali būti laikoma sunkumų patiriančia įmone pagal 2004 m. gaires ir todėl – ar jai galėjo būti skirta restruktūrizavimo pagalba. Tokios abejonės pirmiausia kilo dėl to, kad nebuvo informacijos apie restruktūrizavimo laikotarpio pradžią. Todėl Komisija negalėjo tiksliai nustatyti laiko, kurio atžvilgiu turi būti įvertinta ŚREM atitiktis reikalavimams, taikomiems suteikiant pagalbą. Lenkijos institucijos paaiškino, kad restruktūrizavimo laikotarpis prasidėjo 2003 m., todėl grynasis pelnas, kurį ŚREM gavo 2005 m., turi būti laikomas ženklu, kad vykstant restruktūrizavimo procesui buvo atkurtas įmonės gyvybingumas.

| (55) | Komisija mano, kad 2003 m., pradiniu restruktūrizavimo laikotarpiu, bendrovė buvo sunkumų patirianti įmonė pagal apibrėžtį, pateiktą 2004 m. gairių 9 ir tolesniuose punktuose, todėl atitiko reikalavimus, taikomus suteikiant pagalbą. |
| --- | --- |

(55)

Komisija mano, kad 2003 m., pradiniu restruktūrizavimo laikotarpiu, bendrovė buvo sunkumų patirianti įmonė pagal apibrėžtį, pateiktą 2004 m. gairių 9 ir tolesniuose punktuose, todėl atitiko reikalavimus, taikomus suteikiant pagalbą.

| (56) | 2004 m. gairėse nurodyta, kad „Restruktūrizavimo planas, kuris turi būti sudaromas kuo trumpesniam laikotarpiui, per pagrįstai nustatytos trukmės laiką, remiantis realiomis prielaidomis apie būsimas veiklos sąlygas, turi atkurti įmonės ilgalaikį gyvybingumą. [...] Įmonės gyvybingumas turi būti didinamas daugiausiai pasinaudojant restruktūrizavimo plane nurodytomis vidaus priemonėmis [...]“. |
| --- | --- |

(56)

2004 m. gairėse nurodyta, kad „Restruktūrizavimo planas, kuris turi būti sudaromas kuo trumpesniam laikotarpiui, per pagrįstai nustatytos trukmės laiką, remiantis realiomis prielaidomis apie būsimas veiklos sąlygas, turi atkurti įmonės ilgalaikį gyvybingumą. [...] Įmonės gyvybingumas turi būti didinamas daugiausiai pasinaudojant restruktūrizavimo plane nurodytomis vidaus priemonėmis [...]“.

| (57) | Pirmasis ir pagrindinis sunkumas, su kuriuo susidūrė ŚREM, buvo gana didelis jos įsiskolinimas. Komisija mano, kad finansinis restruktūrizavimas užbaigtas. |
| --- | --- |

(57)

Pirmasis ir pagrindinis sunkumas, su kuriuo susidūrė ŚREM, buvo gana didelis jos įsiskolinimas. Komisija mano, kad finansinis restruktūrizavimas užbaigtas.

| (58) | Bendrovė jau nepatiria likvidumo sunkumų ir visus esamus mokestinius įsipareigojimus įvykdo laiku. |
| --- | --- |

(58)

Bendrovė jau nepatiria likvidumo sunkumų ir visus esamus mokestinius įsipareigojimus įvykdo laiku.

| (59) | Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Komisija išreiškė abejonių dėl to, ar didelės restruktūrizavimo dalies nesudarė finansinis restruktūrizavimas, ir ar pramoninis restruktūrizavimas buvo pakankamas. Pastabose, pateiktose po to, kai buvo priimtas sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą, Lenkijos institucijos pateikė pakankamų įrodymų, kad įrenginių modernizavimas ir gamybos perorientavimas buvo įgyvendintas pakankamu mastu. |
| --- | --- |

(59)

Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Komisija išreiškė abejonių dėl to, ar didelės restruktūrizavimo dalies nesudarė finansinis restruktūrizavimas, ir ar pramoninis restruktūrizavimas buvo pakankamas. Pastabose, pateiktose po to, kai buvo priimtas sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą, Lenkijos institucijos pateikė pakankamų įrodymų, kad įrenginių modernizavimas ir gamybos perorientavimas buvo įgyvendintas pakankamu mastu.

| (60) | Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Komisija išreiškė abejonių dėl perspektyvų rasti privatų investuotoją. Tačiau bendrovei pavyko įtikinti privačią įmonę investuoti į ją, dėl to padidėjo bendrovės patikimumas rinkoje. |
| --- | --- |

(60)

Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Komisija išreiškė abejonių dėl perspektyvų rasti privatų investuotoją. Tačiau bendrovei pavyko įtikinti privačią įmonę investuoti į ją, dėl to padidėjo bendrovės patikimumas rinkoje.

| (61) | Iš daugumos finansinės analizės rodiklių matyti, kad restruktūrizuotos bendrovės būklė dabar yra geresnė, nes padidėjo jos likvidumas, mokumas ir pelningumas. |
| --- | --- |

(61)

Iš daugumos finansinės analizės rodiklių matyti, kad restruktūrizuotos bendrovės būklė dabar yra geresnė, nes padidėjo jos likvidumas, mokumas ir pelningumas.

| (62) | Remdamasi tuo Komisija konstatuoja, kad jos abejonės dėl to, ar įgyvendinus restruktūrizavimo planą bus atkurtas gyvybingumas, yra išsklaidytos. |
| --- | --- |

(62)

Remdamasi tuo Komisija konstatuoja, kad jos abejonės dėl to, ar įgyvendinus restruktūrizavimo planą bus atkurtas gyvybingumas, yra išsklaidytos.

| (63) | Komisijai kilo abejonių dėl to, ar restruktūrizavimo pagalba negalėjo nepagrįstai iškraipyti konkurencijos. Lenkija turėjo įtikinti, kad pramoninei armatūrai skirtų ketaus liejinių gamybos sumažinimas 50 % ir ketaus liejinių, skirtų vėjo jėgainėms, gamybos nutraukimas yra tikrai kompensuojamosios priemonės, ir tai buvo padaryta ne dėl išorinių priežasčių, pavyzdžiui, todėl, kad sumažėjo paklausa arba bendrovė negalėjo konkuruoti rinkose, kuriose ji veikia, ir todėl tai nėra veiksmai, būtini gyvybingumui atkurti. |
| --- | --- |

(63)

Komisijai kilo abejonių dėl to, ar restruktūrizavimo pagalba negalėjo nepagrįstai iškraipyti konkurencijos. Lenkija turėjo įtikinti, kad pramoninei armatūrai skirtų ketaus liejinių gamybos sumažinimas 50 % ir ketaus liejinių, skirtų vėjo jėgainėms, gamybos nutraukimas yra tikrai kompensuojamosios priemonės, ir tai buvo padaryta ne dėl išorinių priežasčių, pavyzdžiui, todėl, kad sumažėjo paklausa arba bendrovė negalėjo konkuruoti rinkose, kuriose ji veikia, ir todėl tai nėra veiksmai, būtini gyvybingumui atkurti.

| (64) | Lenkijos valdžios institucijos teigė, kad abiejose gamybos šakose yra perspektyvų gauti pelno. Taip pat Lenkijos institucijos nurodė, kad ŚREM turimos techninės galimybės leidžia gaminti produkciją tokiais kiekiais kaip ir prieš restruktūrizavimą. Bendrovė įsipareigojo sumažinti pramoninei armatūrai skirtų ketaus liejinių gamybą 50 % ir visiškai nutraukti ketaus liejinių, skirtų vėjo jėgainėms, gamybą. Todėl Komisija mano, kad tai gali būti laikoma kompensuojamosiomis priemonėmis, o ne tiesiog veiksmais, būtinais ŚREM gyvybingumui atkurti. |
| --- | --- |

(64)

Lenkijos valdžios institucijos teigė, kad abiejose gamybos šakose yra perspektyvų gauti pelno. Taip pat Lenkijos institucijos nurodė, kad ŚREM turimos techninės galimybės leidžia gaminti produkciją tokiais kiekiais kaip ir prieš restruktūrizavimą. Bendrovė įsipareigojo sumažinti pramoninei armatūrai skirtų ketaus liejinių gamybą 50 % ir visiškai nutraukti ketaus liejinių, skirtų vėjo jėgainėms, gamybą. Todėl Komisija mano, kad tai gali būti laikoma kompensuojamosiomis priemonėmis, o ne tiesiog veiksmais, būtinais ŚREM gyvybingumui atkurti.

| (65) | Lenkijos institucijos pateikė daug išsamios informacijos apie sumas, kurios laikomos savuoju įnašu į restruktūrizavimo išlaidas. |
| --- | --- |

(65)

Lenkijos institucijos pateikė daug išsamios informacijos apie sumas, kurios laikomos savuoju įnašu į restruktūrizavimo išlaidas.

| (66) | Komisijai neprivalu formuoti savo pozicijos dėl to, ar 31 punkte išvardytas priemones galima laikyti savuoju įnašu į restruktūrizavimo išlaidas; tačiau Komisija mano, kad priemonės, išvardytos 30 punkte, gali būti laikomos savuoju įnašu. |
| --- | --- |

(66)

Komisijai neprivalu formuoti savo pozicijos dėl to, ar 31 punkte išvardytas priemones galima laikyti savuoju įnašu į restruktūrizavimo išlaidas; tačiau Komisija mano, kad priemonės, išvardytos 30 punkte, gali būti laikomos savuoju įnašu.

| (67) | Apibendrinant, jei kalbama apie restruktūrizavimo finansavimo šaltinius, tai 23,7 mln. PLN galima laikyti įnašu į restruktūrizavimo išlaidas, įdėtu iš savųjų išteklių arba lėšų, kurios gautos iš išorinių šaltinių, tačiau nėra valstybės pagalba. Bendrosios restruktūrizavimo išlaidos, įskaitant išlaidas, patirtas prieš įstojimą į ES, yra 43,6 mln. PLN. Taigi savasis įnašas sudaro 54 % bendrųjų restruktūrizavimo išlaidų. |
| --- | --- |

(67)

Apibendrinant, jei kalbama apie restruktūrizavimo finansavimo šaltinius, tai 23,7 mln. PLN galima laikyti įnašu į restruktūrizavimo išlaidas, įdėtu iš savųjų išteklių arba lėšų, kurios gautos iš išorinių šaltinių, tačiau nėra valstybės pagalba. Bendrosios restruktūrizavimo išlaidos, įskaitant išlaidas, patirtas prieš įstojimą į ES, yra 43,6 mln. PLN. Taigi savasis įnašas sudaro 54 % bendrųjų restruktūrizavimo išlaidų.

| (68) | 2004 m. gairėse nustatyta, kad savasis įnašas į restruktūrizavimo išlaidas turi būti ne mažesnis kaip 50 %. Todėl Komisija konstatuoja, kad savasis įnašas yra reikšmingas, o pagal pateiktą informaciją valstybės pagalba buvo apribota iki būtino minimumo. |
| --- | --- |

(68)

2004 m. gairėse nustatyta, kad savasis įnašas į restruktūrizavimo išlaidas turi būti ne mažesnis kaip 50 %. Todėl Komisija konstatuoja, kad savasis įnašas yra reikšmingas, o pagal pateiktą informaciją valstybės pagalba buvo apribota iki būtino minimumo.

| (69) | Be to, pagalbos gavėja veikia Stalova Volėje, esančioje regione, kuriam gali būti skiriama pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą. Šis kriterijus vienareikšmiškai laikomas papildomu veiksniu, lemiančiu pagalbos suderinamumą su bendrąja rinka (žr. 2004 m. gairių 56 punktą). |
| --- | --- |

(69)

Be to, pagalbos gavėja veikia Stalova Volėje, esančioje regione, kuriam gali būti skiriama pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą. Šis kriterijus vienareikšmiškai laikomas papildomu veiksniu, lemiančiu pagalbos suderinamumą su bendrąja rinka (žr. 2004 m. gairių 56 punktą).

| (70) | Komisija konstatuoja, kad Lenkija suteikė minėtą pagalbą nesilaikydama teisės aktų, pažeisdama EB sutarties 88 straipsnio 3 dalies nuostatas. Tačiau Komisija mano, kad valstybės pagalba yra suderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(70)

Komisija konstatuoja, kad Lenkija suteikė minėtą pagalbą nesilaikydama teisės aktų, pažeisdama EB sutarties 88 straipsnio 3 dalies nuostatas. Tačiau Komisija mano, kad valstybės pagalba yra suderinama su bendrąja rinka.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Iki 43,6 mln. PLN sumos valstybės pagalba, kurią Lenkija suteikė ŚREM, yra suderinama su bendrąja rinka pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Lenkijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2008 m. gruodžio 10 d.

Komisijos vardu

Neelie KROES

Komisijos narė

---

(1)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

1

(2)  OL C 244, 2004 10 1, p. 2.

2

(3)  OL C 70, 2002 3 19, p. 21.

3

(4)  OL C 70, 2002 3 19, p. 8.

4

(5)  OL L 279, 2001 10 23, p. 1.

5

(6)  Pirmosios instancijos teismo 2004 m. sausio 14 d. sprendimas byloje T-109/01 „Fleuren Compost“ prieš Komisiją, ECR II-127, 74 motyvas.

6

„Fleuren Compost“ prieš Komisiją

---

REKOMENDACIJOS

Komisija

| 7.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 176/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 176/17

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2009 m. birželio 29 d.

dėl priemonių, skirtų bendrosios rinkos veikimui gerinti

(Tekstas svarbus EEE)

(2009/524/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 211 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Gerai veikianti bendroji rinka yra būtina darbo vietų kūrimui ir ekonomikos augimui bei ekonominio stabilumo skatinimui. Kuo efektyvesnė bendroji rinka, tuo labiau ji padeda gerinti verslo aplinką, skatindama įmones investuoti ir kurti darbo vietas, ir tuo labiau didėja vartotojų pasitikėjimas ir paklausa. Todėl ekonomikos nuosmukio sąlygomis, gerai veikianti bendroji rinka yra būtina tam, kad Europos ekonomika galėtų atsigauti. |
| --- | --- |

(1)

Gerai veikianti bendroji rinka yra būtina darbo vietų kūrimui ir ekonomikos augimui bei ekonominio stabilumo skatinimui. Kuo efektyvesnė bendroji rinka, tuo labiau ji padeda gerinti verslo aplinką, skatindama įmones investuoti ir kurti darbo vietas, ir tuo labiau didėja vartotojų pasitikėjimas ir paklausa. Todėl ekonomikos nuosmukio sąlygomis, gerai veikianti bendroji rinka yra būtina tam, kad Europos ekonomika galėtų atsigauti.

| (2) | Geram bendrosios rinkos veikimui būtina tinkamai perkelti į nacionalinę teisę Bendrijos taisykles, turinčias įtakos bendrosios rinkos veikimui (toliau – bendrosios rinkos taisyklės), jas taikyti, užtikrinti jų laikymąsi, jas stebėti ir tinkamai suderinti. |
| --- | --- |

(2)

Geram bendrosios rinkos veikimui būtina tinkamai perkelti į nacionalinę teisę Bendrijos taisykles, turinčias įtakos bendrosios rinkos veikimui (toliau – bendrosios rinkos taisyklės), jas taikyti, užtikrinti jų laikymąsi, jas stebėti ir tinkamai suderinti.

| (3) | Konsultacijos ir analizė, atlikta rengiant Komisijos komunikatą „Bendroji rinka XXI a. Europai“ (toliau – Bendrosios rinkos apžvalga) (1) atskleidė keletą trūkumų, kurie rodo, kad bendroji rinka dar neveikia taip efektyviai kaip turėtų. Daugelyje sričių ir sektorių dar reikia daug ką nuveikti. Piliečiai ir įmonės dažnai nesugeba pasinaudoti daugybe rinkos galimybių, nes taisyklės nėra tinkamai taikomos ir užtikrinamas jų laikymasis. |
| --- | --- |

(3)

Konsultacijos ir analizė, atlikta rengiant Komisijos komunikatą „Bendroji rinka XXI a. Europai“ (toliau – Bendrosios rinkos apžvalga) (1) atskleidė keletą trūkumų, kurie rodo, kad bendroji rinka dar neveikia taip efektyviai kaip turėtų. Daugelyje sričių ir sektorių dar reikia daug ką nuveikti. Piliečiai ir įmonės dažnai nesugeba pasinaudoti daugybe rinkos galimybių, nes taisyklės nėra tinkamai taikomos ir užtikrinamas jų laikymasis.

| (4) | Todėl Bendrosios rinkos apžvalgoje Komisija pasiūlė keletą konkrečių priemonių, skirtų užtikrinti, kad piliečiai ir įmonės toliau naudotųsi bendrosios rinkos teikiamais ekonominiais pranašumais (2). |
| --- | --- |

(4)

Todėl Bendrosios rinkos apžvalgoje Komisija pasiūlė keletą konkrečių priemonių, skirtų užtikrinti, kad piliečiai ir įmonės toliau naudotųsi bendrosios rinkos teikiamais ekonominiais pranašumais (2).

| (5) | Valstybių narių ir Komisijos taikomos priemonės turi papildyti vienos kitas. Koordinuotas ir bendradarbiavimu paremtas požiūris, bendradarbiaujant Komisijai ir valstybėms narėms, siekiant bendro tikslo – geriau perkelti į nacionalinę teisę bendrosios rinkos taisykles, jas taikyti ir užtikrinti jų vykdymą – yra būtinas tinkamam bendrosios rinkos veikimui užtikrinti. Šioje rekomendacijoje partneryste paremtas požiūris apima daugiau negu jau nusistovėjęs bendradarbiavimas daugelyje bendrosios rinkos politikos sričių. Jis reikalauja užmegzti ir palaikyti artimesnį valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą ir bendradarbiavimą su Komisija visose srityse, kurios yra svarbios bendrajai rinkai. Tai taip pat reiškia, kad valstybės narės prisiima bendrą atsakomybę už bendrosios rinkos valdymą ir todėl imasi aktyvesnio vaidmens jame. |
| --- | --- |

(5)

Valstybių narių ir Komisijos taikomos priemonės turi papildyti vienos kitas. Koordinuotas ir bendradarbiavimu paremtas požiūris, bendradarbiaujant Komisijai ir valstybėms narėms, siekiant bendro tikslo – geriau perkelti į nacionalinę teisę bendrosios rinkos taisykles, jas taikyti ir užtikrinti jų vykdymą – yra būtinas tinkamam bendrosios rinkos veikimui užtikrinti. Šioje rekomendacijoje partneryste paremtas požiūris apima daugiau negu jau nusistovėjęs bendradarbiavimas daugelyje bendrosios rinkos politikos sričių. Jis reikalauja užmegzti ir palaikyti artimesnį valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą ir bendradarbiavimą su Komisija visose srityse, kurios yra svarbios bendrajai rinkai. Tai taip pat reiškia, kad valstybės narės prisiima bendrą atsakomybę už bendrosios rinkos valdymą ir todėl imasi aktyvesnio vaidmens jame.

| (6) | Bendrosios rinkos apžvalgoje, o ypač vėlesnėse diskusijose su valstybėmis narėmis, buvo nustatytos kelios sritys, ypatingai svarbios siekiant gerai veikiančios bendrosios rinkos, tai yra: bendrosios rinkos klausimų koordinavimo užtikrinimas; valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimo ir bendradarbiavimo su Komisija gerinimas; bendrosios rinkos taisyklių perkėlimo į nacionalinę teisę gerinimas; rinkų ir sektorių stebėsena siekiant nustatyti potencialius rinkos veiklos sutrikimus; bendrosios rinkos taisyklių vykdymo užtikrinimo stiprinimas ir problemų sprendimo skatinimas; reguliaraus nacionalinių teisės aktų vertinimo skatinimas ir piliečių bei įmonių informavimas apie jų teises bendrojoje rinkoje. |
| --- | --- |

(6)

Bendrosios rinkos apžvalgoje, o ypač vėlesnėse diskusijose su valstybėmis narėmis, buvo nustatytos kelios sritys, ypatingai svarbios siekiant gerai veikiančios bendrosios rinkos, tai yra: bendrosios rinkos klausimų koordinavimo užtikrinimas; valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimo ir bendradarbiavimo su Komisija gerinimas; bendrosios rinkos taisyklių perkėlimo į nacionalinę teisę gerinimas; rinkų ir sektorių stebėsena siekiant nustatyti potencialius rinkos veiklos sutrikimus; bendrosios rinkos taisyklių vykdymo užtikrinimo stiprinimas ir problemų sprendimo skatinimas; reguliaraus nacionalinių teisės aktų vertinimo skatinimas ir piliečių bei įmonių informavimas apie jų teises bendrojoje rinkoje.

| (7) | Ši rekomendacija paremta kai kuriose valstybėse narėse jau priimtais sprendimais, kurie pasirodė esą veiksmingi atitinkamose valstybėse narėse. Kiekviena valstybė narė pati pasirenka būdus, kaip geriausiai užtikrinti šios rekomendacijos įgyvendinimą, atsižvelgdama į tai, kas būtų veiksmingiausia toje valstybėje narėje, nes procedūros ir tvarka, kurios yra veiksmingos vienoje valstybėje narėje, gali nebūti tokios pat veiksmingos kitoje. |
| --- | --- |

(7)

Ši rekomendacija paremta kai kuriose valstybėse narėse jau priimtais sprendimais, kurie pasirodė esą veiksmingi atitinkamose valstybėse narėse. Kiekviena valstybė narė pati pasirenka būdus, kaip geriausiai užtikrinti šios rekomendacijos įgyvendinimą, atsižvelgdama į tai, kas būtų veiksmingiausia toje valstybėje narėje, nes procedūros ir tvarka, kurios yra veiksmingos vienoje valstybėje narėje, gali nebūti tokios pat veiksmingos kitoje.

| (8) | Tyrimai rodo, kad valstybėms narėms reikia gerinti vidaus koordinavimą bendrosios rinkos klausimais, nes dabar gebėjimai yra „išsibarstę“ tarp skirtingų nacionalinių valdžios institucijų (3). Kadangi taikant bendrosios rinkos taisykles gali dalyvauti daug įvairių nacionalinių, regioninių ir vietos institucijų kiekvienoje valstybėje narėje, reikia stiprinti veiksmingą jų bendradarbiavimą. Todėl valstybės narės turėtų užtikrinti ir stiprinti bendrosios rinkos koordinavimo veiklą nacionalinėse valdžios institucijose, kurios gali skirtis priklausomai nuo specifinių nacionalinių administracinių struktūrų ir tradicijų. Už šią veiklą atsakingoms institucijoms turėtų būti suteikta bendra atsakomybė už šios rekomendacijos įgyvendinimo planavimą, priežiūrą ir vertinimą. |
| --- | --- |

(8)

Tyrimai rodo, kad valstybėms narėms reikia gerinti vidaus koordinavimą bendrosios rinkos klausimais, nes dabar gebėjimai yra „išsibarstę“ tarp skirtingų nacionalinių valdžios institucijų (3). Kadangi taikant bendrosios rinkos taisykles gali dalyvauti daug įvairių nacionalinių, regioninių ir vietos institucijų kiekvienoje valstybėje narėje, reikia stiprinti veiksmingą jų bendradarbiavimą. Todėl valstybės narės turėtų užtikrinti ir stiprinti bendrosios rinkos koordinavimo veiklą nacionalinėse valdžios institucijose, kurios gali skirtis priklausomai nuo specifinių nacionalinių administracinių struktūrų ir tradicijų. Už šią veiklą atsakingoms institucijoms turėtų būti suteikta bendra atsakomybė už šios rekomendacijos įgyvendinimo planavimą, priežiūrą ir vertinimą.

| (9) | Glaudus valstybių narių institucijų, atsakingų už bendrosios rinkos klausimus, tarpvalstybinis bendradarbiavimas sudaro galimybes bendram pasitikėjimui kurti ir yra labai svarbus teisingam bendrosios rinkos taisyklių taikymui. Valstybės narės turėtų imtis reikalingų priemonių, užtikrintų, tarpvalstybinių tinklų arba Komisijos sukurtos elektroninės informacijos sistemos (pvz., tokios kaip Vidaus rinkos informacinė (VRI) sistema, RAPEX (4), RASFF (5) arba Bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje tinklas) veikimą, imdamosi atitinkamų veiksmų, įskaitant išteklių paskirstymą. |
| --- | --- |

(9)

Glaudus valstybių narių institucijų, atsakingų už bendrosios rinkos klausimus, tarpvalstybinis bendradarbiavimas sudaro galimybes bendram pasitikėjimui kurti ir yra labai svarbus teisingam bendrosios rinkos taisyklių taikymui. Valstybės narės turėtų imtis reikalingų priemonių, užtikrintų, tarpvalstybinių tinklų arba Komisijos sukurtos elektroninės informacijos sistemos (pvz., tokios kaip Vidaus rinkos informacinė (VRI) sistema, RAPEX (4), RASFF (5) arba Bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje tinklas) veikimą, imdamosi atitinkamų veiksmų, įskaitant išteklių paskirstymą.

| (10) | Vidaus rinkos suvestinės parodė, kad vis dar yra poreikis didinti bendrosios rinkos direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę punktualumą ir kokybę. Nors 2004 m. liepos 12 d. Komisijos rekomendacija dėl vidaus rinkos direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę (6) (toliau – 2004 m. Komisijos rekomendacija) iš esmės taikoma, ir nors dėl jos labai padidėjo direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę tempas, kai kurios šios rekomendacijos dalys turi būti taikomos veiksmingiau. Šioje rekomendacijoje primenama, kad veiksmai, rekomenduoti 2004 m. Komisijos rekomendacijoje, kuri išlieka atskaitos tašku valstybių narių institucijoms, užsiimančioms direktyvų perkėlimu į nacionalinę teisę, vis dar yra reikalingi ir yra toliau plėtojami. Ši rekomendacija taip pat paremta Komisijos komunikatu „Rezultatų siekianti Europa – bendrijos teisės taikymas“ (7) ir Komisijos komunikatu „Lamfalussy proceso peržiūra. Priežiūros konvergencijos stiprinimas“ (8). |
| --- | --- |

(10)

Vidaus rinkos suvestinės parodė, kad vis dar yra poreikis didinti bendrosios rinkos direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę punktualumą ir kokybę. Nors 2004 m. liepos 12 d. Komisijos rekomendacija dėl vidaus rinkos direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę (6) (toliau – 2004 m. Komisijos rekomendacija) iš esmės taikoma, ir nors dėl jos labai padidėjo direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę tempas, kai kurios šios rekomendacijos dalys turi būti taikomos veiksmingiau. Šioje rekomendacijoje primenama, kad veiksmai, rekomenduoti 2004 m. Komisijos rekomendacijoje, kuri išlieka atskaitos tašku valstybių narių institucijoms, užsiimančioms direktyvų perkėlimu į nacionalinę teisę, vis dar yra reikalingi ir yra toliau plėtojami. Ši rekomendacija taip pat paremta Komisijos komunikatu „Rezultatų siekianti Europa – bendrijos teisės taikymas“ (7) ir Komisijos komunikatu „Lamfalussy proceso peržiūra. Priežiūros konvergencijos stiprinimas“ (8).

| (11) | Siekiant nustatyti sektorius, kuriuose rinkos neveikia tinkamai vartotojų ir įmonių naudai, ir orientuoti bendrosios rinkos politiką į tas sritis, reikalinga rinkos stebėsena. Todėl ji turėtų būti neatsiejamas elementas kuriant ir stebint bendrosios rinkos politiką (pvz., per vartotojų rinkų rezultatų suvestinę). Komisijos ir valstybių narių valdžios institucijų bendradarbiavimas rinkos stebėsenos ir duomenų rinkimo srityse nacionaliniu ir Bendrijos lygiu pagerins naudojamų duomenų ir analizės kokybę ir padės prieiti bendros nuomonės bendrosios rinkos klausimais. Valstybės narės raginamos dalyvauti Komisijos vykdomoje rinkos stebėsenos veikloje ir vykdyti panašią veiklą nacionaliniu lygiu, pritaikant ją pagal konkrečius šalies poreikius. |
| --- | --- |

(11)

Siekiant nustatyti sektorius, kuriuose rinkos neveikia tinkamai vartotojų ir įmonių naudai, ir orientuoti bendrosios rinkos politiką į tas sritis, reikalinga rinkos stebėsena. Todėl ji turėtų būti neatsiejamas elementas kuriant ir stebint bendrosios rinkos politiką (pvz., per vartotojų rinkų rezultatų suvestinę). Komisijos ir valstybių narių valdžios institucijų bendradarbiavimas rinkos stebėsenos ir duomenų rinkimo srityse nacionaliniu ir Bendrijos lygiu pagerins naudojamų duomenų ir analizės kokybę ir padės prieiti bendros nuomonės bendrosios rinkos klausimais. Valstybės narės raginamos dalyvauti Komisijos vykdomoje rinkos stebėsenos veikloje ir vykdyti panašią veiklą nacionaliniu lygiu, pritaikant ją pagal konkrečius šalies poreikius.

| (12) | Įvairiais nacionaliniais tyrimais atskleista mokymo svarba, siekiant padėti nacionalinio, regioninio ir vietos lygio institucijų pareigūnams, įskaitant teisėjus, tinkamai perkelti bendrosios rinkos taisykles į nacionalinę teisę, jas taikyti ir užtikrinti jų vykdymą. Todėl labai svarbu užtikrinti, kad rengiant nacionalinius teisės aktus visada būtų atsižvelgiama į šias taisykles ir į poveikį Bendrijos išorės konkurencingumui apskritai. Mokymo svarba taip pat patvirtinta Europos Parlamento neseniai atliktu tyrimu ir rezoliucija dėl nacionalinių teisėjų vaidmens ir jo 2005 m. rezoliucija dėl konkurencijos įstatymo (9), taip pat neseniai priimta Tarybos rezoliucija (10). Pareigūnai taip pat turėtų būti supažindinami su Bendrijos teise apskritai ir konkrečiai su bendrosios rinkos taisyklėmis. |
| --- | --- |

(12)

Įvairiais nacionaliniais tyrimais atskleista mokymo svarba, siekiant padėti nacionalinio, regioninio ir vietos lygio institucijų pareigūnams, įskaitant teisėjus, tinkamai perkelti bendrosios rinkos taisykles į nacionalinę teisę, jas taikyti ir užtikrinti jų vykdymą. Todėl labai svarbu užtikrinti, kad rengiant nacionalinius teisės aktus visada būtų atsižvelgiama į šias taisykles ir į poveikį Bendrijos išorės konkurencingumui apskritai. Mokymo svarba taip pat patvirtinta Europos Parlamento neseniai atliktu tyrimu ir rezoliucija dėl nacionalinių teisėjų vaidmens ir jo 2005 m. rezoliucija dėl konkurencijos įstatymo (9), taip pat neseniai priimta Tarybos rezoliucija (10). Pareigūnai taip pat turėtų būti supažindinami su Bendrijos teise apskritai ir konkrečiai su bendrosios rinkos taisyklėmis.

| (13) | Veiksmingas bendrosios rinkos taisyklių ir tinkamų priemonių taikymas piliečių ir įmonių problemoms spręsti yra labai svarbūs, siekiant, kad piliečiai ir įmonės galėtų pasinaudoti Sutartimi garantuojamomis laisvėmis. Pasinaudodamos jau užmegztu bendradarbiavimu problemų sprendimo srityje, visų pirma per SOLVIT (11), Komisijos remiamos valstybės narės turėtų pagerinti problemų sprendimo mechanizmų pajėgumus veiksmingam teisių gynimui užtikrinti nacionaliniuose teismuose arba per neteismines struktūras. Svarbu, kad būtų atsižvelgiama į aplinkybes, kurios sukelia įvairias problemas. |
| --- | --- |

(13)

Veiksmingas bendrosios rinkos taisyklių ir tinkamų priemonių taikymas piliečių ir įmonių problemoms spręsti yra labai svarbūs, siekiant, kad piliečiai ir įmonės galėtų pasinaudoti Sutartimi garantuojamomis laisvėmis. Pasinaudodamos jau užmegztu bendradarbiavimu problemų sprendimo srityje, visų pirma per SOLVIT (11), Komisijos remiamos valstybės narės turėtų pagerinti problemų sprendimo mechanizmų pajėgumus veiksmingam teisių gynimui užtikrinti nacionaliniuose teismuose arba per neteismines struktūras. Svarbu, kad būtų atsižvelgiama į aplinkybes, kurios sukelia įvairias problemas.

| (14) | Reguliari nacionalinių teisės aktų stebėsena ir vertinimas yra labai svarbūs, nes jie leidžia įsitikinti, kaip veiksmingai praktikoje taikomos bendrosios rinkos taisyklės, ir nustatyti nuostatas, kurios galėtų trukdyti piliečiams ir įmonėms pasinaudoti visais šių taisyklių teikiamais pranašumais. Tokia praktika turėtų būti nuosekliau taikoma visose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

(14)

Reguliari nacionalinių teisės aktų stebėsena ir vertinimas yra labai svarbūs, nes jie leidžia įsitikinti, kaip veiksmingai praktikoje taikomos bendrosios rinkos taisyklės, ir nustatyti nuostatas, kurios galėtų trukdyti piliečiams ir įmonėms pasinaudoti visais šių taisyklių teikiamais pranašumais. Tokia praktika turėtų būti nuosekliau taikoma visose valstybėse narėse.

| (15) | Pastarojo meto „Eurobarometer“ apklausos (12) ir Komisijos informacijos ir problemų sprendimų tarnyboms adresuotos užklausos rodo, kad piliečiams ir įmonėms reikia pateikti daugiau informacijos apie jų teises bendrojoje rinkoje, kad jie tomis teisėmis galėtų pasinaudoti praktiškai. Be to, piliečiams ir įmonėms turėtų būtų sudarytos galimybės gauti pagalbą naudojantis šiomis teisėmis. Šiuo tikslu valstybės narės, padedamos Komisijos ir, kai tinka, bendradarbiaudamos su suinteresuotosiomis šalimis, turėtų užtikrinti, kad būtų teikiama praktinė informacija ir patarimai klausimais, kurie svarbūs piliečiams, norintiems gyventi, mokytis dirbti, steigti įmones kitoje valstybėje narėje, arba įmonėms, norinčioms ten tiekti prekes ar teikti paslaugas. |
| --- | --- |

(15)

Pastarojo meto „Eurobarometer“ apklausos (12) ir Komisijos informacijos ir problemų sprendimų tarnyboms adresuotos užklausos rodo, kad piliečiams ir įmonėms reikia pateikti daugiau informacijos apie jų teises bendrojoje rinkoje, kad jie tomis teisėmis galėtų pasinaudoti praktiškai. Be to, piliečiams ir įmonėms turėtų būtų sudarytos galimybės gauti pagalbą naudojantis šiomis teisėmis. Šiuo tikslu valstybės narės, padedamos Komisijos ir, kai tinka, bendradarbiaudamos su suinteresuotosiomis šalimis, turėtų užtikrinti, kad būtų teikiama praktinė informacija ir patarimai klausimais, kurie svarbūs piliečiams, norintiems gyventi, mokytis dirbti, steigti įmones kitoje valstybėje narėje, arba įmonėms, norinčioms ten tiekti prekes ar teikti paslaugas.

| (16) | Šios rekomendacijos priede pateikiamos priemonės, kurių turėtų imtis valstybės narės, siekdamos įgyvendinti šią rekomendaciją, ir kai kurių valstybių narių vykdomų veiksmų, kuriais paremtos šios priemonės, sąrašas. Laikoma, kad nors kai kurios priemonės iš pradžių gali būti susijusios su išlaidomis, dėl jų turėtų būti galima sutaupyti, pavyzdžiui, racionalizuojant nacionalinę administravimo praktiką, ir per ilgą laiką turėtų susidaryti sąlygos geriau veikiančiai bendrajai rinkai, o tai būtų naudinga vartotojams ir įmonėms. |
| --- | --- |

(16)

Šios rekomendacijos priede pateikiamos priemonės, kurių turėtų imtis valstybės narės, siekdamos įgyvendinti šią rekomendaciją, ir kai kurių valstybių narių vykdomų veiksmų, kuriais paremtos šios priemonės, sąrašas. Laikoma, kad nors kai kurios priemonės iš pradžių gali būti susijusios su išlaidomis, dėl jų turėtų būti galima sutaupyti, pavyzdžiui, racionalizuojant nacionalinę administravimo praktiką, ir per ilgą laiką turėtų susidaryti sąlygos geriau veikiančiai bendrajai rinkai, o tai būtų naudinga vartotojams ir įmonėms.

| (17) | Remdamosi nustatytomis gairėmis ir rodikliais, Komisija ir valstybės narės glaudžiai bendradarbiaudamos (taip pat diskutuodamos Vidaus rinkos patariamajame komitete (IMAC)) turėtų stebėti įgyvendinant šią rekomendaciją daromą pažangą,. Kad Komisija galėtų įvertinti šios rekomendacijos poveikį po ketverių metų nuo šios rekomendacijos paskelbimo Oficialiajame leidinyje, valstybės narės turėtų pateikti Komisijai veiksmų, kurių imtasi įgyvendinant šią rekomendaciją, ataskaitas po trijų metų nuo šios rekomendacijos paskelbimo Oficialiajame leidinyje, |
| --- | --- |

(17)

Remdamosi nustatytomis gairėmis ir rodikliais, Komisija ir valstybės narės glaudžiai bendradarbiaudamos (taip pat diskutuodamos Vidaus rinkos patariamajame komitete (IMAC)) turėtų stebėti įgyvendinant šią rekomendaciją daromą pažangą,. Kad Komisija galėtų įvertinti šios rekomendacijos poveikį po ketverių metų nuo šios rekomendacijos paskelbimo Oficialiajame leidinyje, valstybės narės turėtų pateikti Komisijai veiksmų, kurių imtasi įgyvendinant šią rekomendaciją, ataskaitas po trijų metų nuo šios rekomendacijos paskelbimo Oficialiajame leidinyje,

REKOMENDUOJA VALSTYBĖMS NARĖMS:

| 1. | Užtikrinti ir stiprinti bendrosios rinkos koordinavimo funkciją, skatinti veiksmingą institucijų, atsakingų už bendrosios rinkos klausimus nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygiu, vidaus ir tarpusavio koordinavimą, ir būti bendrosios rinkos atramos tašku administracijoje. |
| --- | --- |

1.

Užtikrinti ir stiprinti bendrosios rinkos koordinavimo funkciją, skatinti veiksmingą institucijų, atsakingų už bendrosios rinkos klausimus nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygiu, vidaus ir tarpusavio koordinavimą, ir būti bendrosios rinkos atramos tašku administracijoje.

| 2. | Skatinti aktyvų administracinių institucijų, atsakingų už bendrosios rinkos klausimus įvairiose valstybėse narėse tarpusavio bendradarbiavimą ir bendradarbiavimą su Komisija, skiriant tam pakankamai išteklių. |
| --- | --- |

2.

Skatinti aktyvų administracinių institucijų, atsakingų už bendrosios rinkos klausimus įvairiose valstybėse narėse tarpusavio bendradarbiavimą ir bendradarbiavimą su Komisija, skiriant tam pakankamai išteklių.

| 3. | Imtis visų būtinų priemonių su bendrąja rinka susijusių direktyvų perkėlimui į nacionalinę teisę gerinti. |
| --- | --- |

3.

Imtis visų būtinų priemonių su bendrąja rinka susijusių direktyvų perkėlimui į nacionalinę teisę gerinti.

| 4. | Remti Komisijos darbą rinkos stebėsenos ir susijusių duomenų rinkimo srityje aktyviai prisidedant prie šios veiklos Bendrijos lygiu, ir, jei tai svarbu, įvertinant galimybę vykdyti panašią veiklą nacionaliniu lygiu. |
| --- | --- |

4.

Remti Komisijos darbą rinkos stebėsenos ir susijusių duomenų rinkimo srityje aktyviai prisidedant prie šios veiklos Bendrijos lygiu, ir, jei tai svarbu, įvertinant galimybę vykdyti panašią veiklą nacionaliniu lygiu.

| 5. | Užtikrinti, kad nacionalinės valdžios institucijos ir pareigūnai būtų pakankamai gerai susipažinę su Bendrijos teise apskritai ir konkrečiai su bendrosios rinkos taisyklėmis, kad galėtų veiksmingai taikyti bendrosios rinkos taisykles ir, kai reikia, atsižvelgti į šias taisykles rengiant ir priimant naujus nacionalinius teisės aktus. |
| --- | --- |

5.

Užtikrinti, kad nacionalinės valdžios institucijos ir pareigūnai būtų pakankamai gerai susipažinę su Bendrijos teise apskritai ir konkrečiai su bendrosios rinkos taisyklėmis, kad galėtų veiksmingai taikyti bendrosios rinkos taisykles ir, kai reikia, atsižvelgti į šias taisykles rengiant ir priimant naujus nacionalinius teisės aktus.

| 6. | Padėti greitai ir efektyviai spręsti problemas, su kuriomis susiduria piliečiai ir įmonės, naudodamosi bendrosios rinkos teisėmis, apskritai imantis priemonių, skirtų bendrosios rinkos taisyklių vykdymo užtikrinimui gerinti, ypač užtikrinant, kad teisėjai būtų pakankamai gerai susipažinę su Bendrijos teise, įskaitant bendrosios rinkos taisykles, ir suteikiant pakankamą paramą sprendžiant problemas. |
| --- | --- |

6.

Padėti greitai ir efektyviai spręsti problemas, su kuriomis susiduria piliečiai ir įmonės, naudodamosi bendrosios rinkos teisėmis, apskritai imantis priemonių, skirtų bendrosios rinkos taisyklių vykdymo užtikrinimui gerinti, ypač užtikrinant, kad teisėjai būtų pakankamai gerai susipažinę su Bendrijos teise, įskaitant bendrosios rinkos taisykles, ir suteikiant pakankamą paramą sprendžiant problemas.

| 7. | Reguliariai vykdyti nacionalinių teisės aktų vertinimą siekiant užtikrinti, kad jie visiškai atitiktų bendrosios rinkos taisykles, ir tokiu būdu nuolat prižiūrėti, kaip taikomos išimtys ir nukrypti leidžiančios nuostatos, numatytos esamose bendrosios rinkos taisyklėse. |
| --- | --- |

7.

Reguliariai vykdyti nacionalinių teisės aktų vertinimą siekiant užtikrinti, kad jie visiškai atitiktų bendrosios rinkos taisykles, ir tokiu būdu nuolat prižiūrėti, kaip taikomos išimtys ir nukrypti leidžiančios nuostatos, numatytos esamose bendrosios rinkos taisyklėse.

| 8. | Efektyviau teikti praktinę informaciją bendrosios rinkos klausimais įmonėms ir piliečiams. |
| --- | --- |

8.

Efektyviau teikti praktinę informaciją bendrosios rinkos klausimais įmonėms ir piliečiams.

| 9. | Išanalizuoti priede pateikiamas priemones ir praktiką ir, atsižvelgiant į nacionalinių institucijų tradicijas, perimti tą patirtį, kuri galėtų padėti pagerinti bendrosios rinkos veikimą ir geriausiai tiktų šiai rekomendacijai įgyvendinti. |
| --- | --- |

9.

Išanalizuoti priede pateikiamas priemones ir praktiką ir, atsižvelgiant į nacionalinių institucijų tradicijas, perimti tą patirtį, kuri galėtų padėti pagerinti bendrosios rinkos veikimą ir geriausiai tiktų šiai rekomendacijai įgyvendinti.

| 10. | Bendradarbiauti su Komisija ir kitomis valstybėmis narėmis stebint šios rekomendacijos įgyvendinimą, reguliariai informuoti Komisiją apie veiksmus, kurių imtasi įgyvendinant šią rekomendaciją, ir pateikti Komisijai galutinę ataskaitą praėjus trims metams po šios rekomendacijos paskelbimo Oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

10.

Bendradarbiauti su Komisija ir kitomis valstybėmis narėmis stebint šios rekomendacijos įgyvendinimą, reguliariai informuoti Komisiją apie veiksmus, kurių imtasi įgyvendinant šią rekomendaciją, ir pateikti Komisijai galutinę ataskaitą praėjus trims metams po šios rekomendacijos paskelbimo Oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2009 m. birželio 29 d.

Komisijos vardu

Charlie McCREEVY

Komisijos narys

---

(1)  COM(2007) 724 galutinis, 2007 11 20.

1

(2)  1992–2006 m. laikotarpiu Bendrijos BVP išaugo 2,15 % ir buvo sukurta 2,75 mln. papildomų darbo vietų, o prekyba Bendrijos viduje nuo 1995 iki 2005 m. išaugo 30 % (SEC(2007) 1521, 2007 11 20).

2

(3)  Komisijos tarnybų darbo dokumentas „Modernizuotos bendrosios rinkos politikos priemonės“ (SEC(2007) 1518, 2007 11 20).

3

(4)  Skubaus keitimosi informacija apie pavojingus ne maisto gaminius sistema (Angl. Rapid alert system for non-food dangerous products)

4

Rapid alert system for non-food dangerous products

(5)  Skubaus įspėjimo apie pavojų dėl nesaugaus maisto ir pašarų sistema (Angl. Rapid alert system for food and feed)

5

Rapid alert system for food and feed

(6)  OL L 98, 2005 4 16, p. 47.

6

(7)  COM(2007) 502 galutinis, 2007 9 5.

7

(8)  COM(2007) 727 galutinis, 2007 11 20.

8

(9)  EP rezoliucija „Nacionalinio teisėjo vaidmuo Europos teisminėje sistemoje“ (INI/2007/2027, 2008 7 9); EP rezoliucija dėl Komisijos pranešimo dėl konkurencijos politikos 2004 m. (INI/2005/2209; 2006 3 20).

9

(10)  2008 m. spalio 28 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų susitikimo rezoliucija 14757.

10

(11)  Komisijos komunikatas „Veiksmingas problemų sprendimas vidaus rinkoje (SOLVIT)“ (COM(2001) 702 galutinis, 2001 11 27).

11

(12)  http://ec.europa.eu/internal_market/strategy/index_en.htm#061204

12

---

PRIEDAS

Bendrosios rinkos veikimo gerinimo priemonės ir praktika

1.   PRIEMONĖS, KURIOMIS UŽTIKRINAMAS GERESNIS BENDROSIOS RINKOS KLAUSIMŲ KOORDINAVIMAS

Valstybės narės raginamos imtis šių priemonių:

| a) | naujai arba esamai nacionalinės administracijos institucijai suteikti atsakomybę už bendrosios rinkos klausimų koordinavimą; |
| --- | --- |

a)

naujai arba esamai nacionalinės administracijos institucijai suteikti atsakomybę už bendrosios rinkos klausimų koordinavimą;

| b) | užtikrinti ministerijų ir agentūrų veiklos koordinavimą sprendžiant bendrosios rinkos klausimus; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti ministerijų ir agentūrų veiklos koordinavimą sprendžiant bendrosios rinkos klausimus;

| c) | užtikrinti ministerijų ir agentūrų iš vienos pusės ir regioninių bei vietos valdžios institucijų – iš kitos, taip pat regioninių ir vietos valdžios institucijų veiklos koordinavimą; |
| --- | --- |

c)

užtikrinti ministerijų ir agentūrų iš vienos pusės ir regioninių bei vietos valdžios institucijų – iš kitos, taip pat regioninių ir vietos valdžios institucijų veiklos koordinavimą;

| d) | užtikrinti, kad atitinkamos ministerijos ir agentūros bei kitos institucijos atsižvelgtų į bendrosios rinkos taisykles; |
| --- | --- |

d)

užtikrinti, kad atitinkamos ministerijos ir agentūros bei kitos institucijos atsižvelgtų į bendrosios rinkos taisykles;

| e) | apsvarstyti galimybę perduoti visą atsakomybę už įvairią su bendrąja rinka susijusią veiklą vienai institucijai, atsižvelgiant į nacionalinės administracijos struktūrą; |
| --- | --- |

e)

apsvarstyti galimybę perduoti visą atsakomybę už įvairią su bendrąja rinka susijusią veiklą vienai institucijai, atsižvelgiant į nacionalinės administracijos struktūrą;

| f) | planuoti, stebėti ir vertinti šios rekomendacijos įgyvendinimą. |
| --- | --- |

f)

planuoti, stebėti ir vertinti šios rekomendacijos įgyvendinimą.

| Kai kuriose valstybėse narėse taikoma praktika, susijusi su siūlomomis priemonėmis |
| --- |
| Atsakomybė už bendrosios rinkos klausimų koordinavimą | — | Kai kurios valdžios institucijos iš esmės jau vykdo bendrosios rinkos koordinavimo funkciją. Jos glaudžiai bendradarbiauja su kitomis institucijomis, spręsdamos bendrosios rinkos klausimus, užtikrina, kad nacionaliniai teisės aktai atitiktų bendrosios rinkos taisykles ir yra atsakingos už daugelį bendrosios rinkos veiklos sričių. |

Kai kuriose valstybėse narėse taikoma praktika, susijusi su siūlomomis priemonėmis

Atsakomybė už bendrosios rinkos klausimų koordinavimą

—

Kai kurios valdžios institucijos iš esmės jau vykdo bendrosios rinkos koordinavimo funkciją. Jos glaudžiai bendradarbiauja su kitomis institucijomis, spręsdamos bendrosios rinkos klausimus, užtikrina, kad nacionaliniai teisės aktai atitiktų bendrosios rinkos taisykles ir yra atsakingos už daugelį bendrosios rinkos veiklos sričių.

Ministerijų bendradarbiavimas

| — | Tarpministerinėse darbo grupėse su bendrąja rinka susijusiems klausimams spręsti kartu dirba atitinkamų valdžios institucijų atstovai. |
| --- | --- |

—

Tarpministerinėse darbo grupėse su bendrąja rinka susijusiems klausimams spręsti kartu dirba atitinkamų valdžios institucijų atstovai.

Vertikalusis koordinavimas

| — | Egzistuoja specialūs tinklai, pvz., viešųjų pirkimų arba rinkos priežiūros srityse, kurie sieja regionines ir vietos valdžios institucijas. Šiuose tinkluose naudojamos bendros duomenų bazės ar internetinės svetainės. |
| --- | --- |

—

Egzistuoja specialūs tinklai, pvz., viešųjų pirkimų arba rinkos priežiūros srityse, kurie sieja regionines ir vietos valdžios institucijas. Šiuose tinkluose naudojamos bendros duomenų bazės ar internetinės svetainės.

| — | Regioniniai ir vietos atstovai dalyvauja tarpministerinių grupių darbe, sprendžiant juos dominančius klausimus. |
| --- | --- |

—

Regioniniai ir vietos atstovai dalyvauja tarpministerinių grupių darbe, sprendžiant juos dominančius klausimus.

Politinis matomumas

| — | Reguliariai rengiamos politinės diskusijos bendrosios rinkos temomis, pvz., nacionalinės Ministrų Tarybos pakomitečiuose. |
| --- | --- |

—

Reguliariai rengiamos politinės diskusijos bendrosios rinkos temomis, pvz., nacionalinės Ministrų Tarybos pakomitečiuose.

| — | Nacionalinis parlamentas aktyviai dalyvauja nagrinėjant bendrosios rinkos klausimus, pvz., rengdamas pranešimus arba vykdydamas tyrimus šiomis temomis. |
| --- | --- |

—

Nacionalinis parlamentas aktyviai dalyvauja nagrinėjant bendrosios rinkos klausimus, pvz., rengdamas pranešimus arba vykdydamas tyrimus šiomis temomis.

Palaikymas

| — | Valdžios institucija užtikrina nacionalinių teisės aktų ir bendrosios rinkos taisyklių atitikimą, inter alia, vykdydama nacionalinių teisės aktų projektų patikrą. |
| --- | --- |

—

Valdžios institucija užtikrina nacionalinių teisės aktų ir bendrosios rinkos taisyklių atitikimą, inter alia, vykdydama nacionalinių teisės aktų projektų patikrą.

Bendrosios rinkos veiklos sutelkimas

| — | Kai kurios valdžios institucijos yra atsakingos už kelias su bendrąja rinka susijusios veiklos sritis, tokias kaip SOLVIT, VRI, pranešimai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/34/EB (1) ir Tarybos reglamentą 2679/98 (2), kontaktinių centrų steigimo pagal Prekių paketą koordinavimas. |
| --- | --- |

—

Kai kurios valdžios institucijos yra atsakingos už kelias su bendrąja rinka susijusios veiklos sritis, tokias kaip SOLVIT, VRI, pranešimai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/34/EB (1) ir Tarybos reglamentą 2679/98 (2), kontaktinių centrų steigimo pagal Prekių paketą koordinavimas.

2.   PRIEMONĖS, KURIOMIS GERINAMAS VALSTYBIŲ NARIŲ TARPUSAVIO IR VALSTYBIŲ NARIŲ BEI KOMISIJOS BENDRADARBIAVIMAS

Valstybės narės raginamos imtis šių priemonių:

| a) | reguliariai vykdyti atitinkamos kalbos, IT ir kitokį mokymą ir skleisti žinias apie esamus tinklus ir atitinkamas duomenų apsaugos taisykles, siekiant, kad Bendrijos tinklai (pvz., Vidaus rinkos informacinė sistema (VRI), RAPEX, RASFF, bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje ir kiti tinklai) būtų visiškai veiksmingi nacionaliniu lygiu; |
| --- | --- |

a)

reguliariai vykdyti atitinkamos kalbos, IT ir kitokį mokymą ir skleisti žinias apie esamus tinklus ir atitinkamas duomenų apsaugos taisykles, siekiant, kad Bendrijos tinklai (pvz., Vidaus rinkos informacinė sistema (VRI), RAPEX, RASFF, bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje ir kiti tinklai) būtų visiškai veiksmingi nacionaliniu lygiu;

| b) | organizuoti (pvz., pasinaudojant esamais tinklais) nacionalinių valdžios institucijų pareigūnų, atsakingų už bendrosios rinkos klausimus, mainus; |
| --- | --- |

b)

organizuoti (pvz., pasinaudojant esamais tinklais) nacionalinių valdžios institucijų pareigūnų, atsakingų už bendrosios rinkos klausimus, mainus;

| c) | užtikrinti, kad aktyvus institucijų, atsakingų už bendrosios rinkos klausimus įvairiose valstybėse narėse, bendradarbiavimas būtų nacionalinės administravimo kultūros dalis; |
| --- | --- |

c)

užtikrinti, kad aktyvus institucijų, atsakingų už bendrosios rinkos klausimus įvairiose valstybėse narėse, bendradarbiavimas būtų nacionalinės administravimo kultūros dalis;

| d) | imtis organizacinių priemonių siekiant užtikrinti, kad valstybės narės galėtų greitai reaguoti į Komisijos prašymus pateikti informaciją apie bendrosios rinkos taisyklių taikymą nacionaliniu lygiu, visų pirma, atsižvelgiant ES bandomąjį projektą (3) ir pažeidimų nagrinėjimo procedūras. |
| --- | --- |

d)

imtis organizacinių priemonių siekiant užtikrinti, kad valstybės narės galėtų greitai reaguoti į Komisijos prašymus pateikti informaciją apie bendrosios rinkos taisyklių taikymą nacionaliniu lygiu, visų pirma, atsižvelgiant ES bandomąjį projektą (3) ir pažeidimų nagrinėjimo procedūras.

| Kai kuriose valstybėse narėse taikoma praktika, susijusi su siūlomomis priemonėmis |
| --- |
| Nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimas | — | Šiaurės ir Baltijos šalys glaudžiai bendradarbiauja rinkos priežiūros srityje, įgyvendindamos 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (4) ir spręsdamos kitus bendrosios rinkos klausimus. |

Kai kuriose valstybėse narėse taikoma praktika, susijusi su siūlomomis priemonėmis

Nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimas

—

Šiaurės ir Baltijos šalys glaudžiai bendradarbiauja rinkos priežiūros srityje, įgyvendindamos 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (4) ir spręsdamos kitus bendrosios rinkos klausimus.

| — | Nacionalinės valdžios institucijos bendradarbiauja viešųjų pirkimų (pvz., per viešųjų pirkimų tinklą) ir rinkos priežiūros srityse. Nacionalinės rinkos priežiūros institucijos glaudžiai bendradarbiauja vartojimo (ne maisto) prekių saugos srityje per PROSAFE tinklą, o ICSMS sistema palengvina technikos gaminių rinkos priežiūrą. |
| --- | --- |

—

Nacionalinės valdžios institucijos bendradarbiauja viešųjų pirkimų (pvz., per viešųjų pirkimų tinklą) ir rinkos priežiūros srityse. Nacionalinės rinkos priežiūros institucijos glaudžiai bendradarbiauja vartojimo (ne maisto) prekių saugos srityje per PROSAFE tinklą, o ICSMS sistema palengvina technikos gaminių rinkos priežiūrą.

Administraciniai mainai

| — | Nacionalinės konkurencijos institucijos dalyvauja nacionalinių pareigūnų mainuose Europos konkurencijos tinkle. |
| --- | --- |

—

Nacionalinės konkurencijos institucijos dalyvauja nacionalinių pareigūnų mainuose Europos konkurencijos tinkle.

| — | Kelios nacionalinės rinkos priežiūros institucijos ir institucijos, atsakingos už vartotojų apsaugos įstatymų vykdymą, dalyvauja pareigūnų mainuose vartotojų saugos tinkle pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/95/EB (5), ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 (6). |
| --- | --- |

—

Kelios nacionalinės rinkos priežiūros institucijos ir institucijos, atsakingos už vartotojų apsaugos įstatymų vykdymą, dalyvauja pareigūnų mainuose vartotojų saugos tinkle pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/95/EB (5), ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 (6).

Parama finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais

| — | Buvo sudarytos atskiros grupės Vidaus rinkos informaciniam (VRI) tinklui sukurti, ir joms buvo skirta pakankamai žmogiškųjų ir finansinių išteklių VRI plėtrai jų valstybėse narėse. |
| --- | --- |

—

Buvo sudarytos atskiros grupės Vidaus rinkos informaciniam (VRI) tinklui sukurti, ir joms buvo skirta pakankamai žmogiškųjų ir finansinių išteklių VRI plėtrai jų valstybėse narėse.

Mokymas

| — | Praėję Komisijos mokymą, nacionalinių institucijų atstovai nacionaliniu lygiu moko kitus VRI tinklo narius. Ši tvarka geriausiai veikia tuomet, kai mokymo vaidmuo įtraukiamas į šių pareigūnų darbo aprašymą. |
| --- | --- |

—

Praėję Komisijos mokymą, nacionalinių institucijų atstovai nacionaliniu lygiu moko kitus VRI tinklo narius. Ši tvarka geriausiai veikia tuomet, kai mokymo vaidmuo įtraukiamas į šių pareigūnų darbo aprašymą.

3.   PRIEMONĖS, PADEDANČIOS GERIAU PERKELTI BENDROSIOS RINKOS TAISYKLES Į NACIONALINĘ TEISĘ

Valstybės narės raginamos imtis šių priemonių:

| a) | nacionaliniu lygiu veiksmingai iš anksto pasirengti bendrosios rinkos direktyvų parkėlimui į nacionalinę teisę, jų taikymui ir vykdymui; |
| --- | --- |

a)

nacionaliniu lygiu veiksmingai iš anksto pasirengti bendrosios rinkos direktyvų parkėlimui į nacionalinę teisę, jų taikymui ir vykdymui;

| b) | užtikrinti, kad pareigūnai, atsakingi už direktyvos perkėlimą į nacionalinę teisę ir taikymą nacionaliniu lygiu, taip pat dalyvautų svarstant tą direktyvą, ir kad visi pareigūnai glaudžiai bendradarbiautų tarpusavyje; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti, kad pareigūnai, atsakingi už direktyvos perkėlimą į nacionalinę teisę ir taikymą nacionaliniu lygiu, taip pat dalyvautų svarstant tą direktyvą, ir kad visi pareigūnai glaudžiai bendradarbiautų tarpusavyje;

| c) | gerinti nacionalinių valdžios institucijų ir nacionalinių, regioninių ir decentralizuotų parlamentų, bei regioninių ir vietos valdžios institucijų, dalyvaujančių taisyklių perkėlime į nacionalinę teisę, bendradarbiavimą, ir suteikti joms, kai reikia, visą svarbią informaciją, susijusią su derybomis bei perkėlimo į nacionalinę teisę procesu; |
| --- | --- |

c)

gerinti nacionalinių valdžios institucijų ir nacionalinių, regioninių ir decentralizuotų parlamentų, bei regioninių ir vietos valdžios institucijų, dalyvaujančių taisyklių perkėlime į nacionalinę teisę, bendradarbiavimą, ir suteikti joms, kai reikia, visą svarbią informaciją, susijusią su derybomis bei perkėlimo į nacionalinę teisę procesu;

| d) | perkėlimo į nacionalinę teisę proceso metu, kai tai naudinga, suinteresuotosioms šalims teikti informaciją apie bendrosios rinkos teisės aktų pasiūlymus, kurie galėtų dominti įmones bei piliečius; |
| --- | --- |

d)

perkėlimo į nacionalinę teisę proceso metu, kai tai naudinga, suinteresuotosioms šalims teikti informaciją apie bendrosios rinkos teisės aktų pasiūlymus, kurie galėtų dominti įmones bei piliečius;

| e) | vengti papildomų nuostatų, kurios nėra būtinos direktyvai perkelti į nacionalinę teisę (7); |
| --- | --- |

e)

vengti papildomų nuostatų, kurios nėra būtinos direktyvai perkelti į nacionalinę teisę (7);

| f) | skatinti dialogą su Komisija dėl bendrosios rinkos direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę, naudojant įvairias priemones, tokias kaip koreliacijos lentelės, skirtas nacionalinių teisės aktų skaidrumui didinti ir jų taikymui supaprastinti. |
| --- | --- |

f)

skatinti dialogą su Komisija dėl bendrosios rinkos direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę, naudojant įvairias priemones, tokias kaip koreliacijos lentelės, skirtas nacionalinių teisės aktų skaidrumui didinti ir jų taikymui supaprastinti.

| Kai kuriose valstybėse narėse taikoma praktika, susijusi su siūlomomis priemonėmis |
| --- |
| Ankstyvas pasirengimas | — | Rengiami nacionaliniai poveikio vertinimai, Komisijai pateikus direktyvą svarstymui. Juose pateikiama išsami poveikio susijusiai valstybei narei analizė ir galimos perkėlimo į nacionalinę teisę arba taikymo pasekmės. Jie atnaujinami perkėlimo į nacionalinę teisę proceso metu. |

Kai kuriose valstybėse narėse taikoma praktika, susijusi su siūlomomis priemonėmis

Ankstyvas pasirengimas

—

Rengiami nacionaliniai poveikio vertinimai, Komisijai pateikus direktyvą svarstymui. Juose pateikiama išsami poveikio susijusiai valstybei narei analizė ir galimos perkėlimo į nacionalinę teisę arba taikymo pasekmės. Jie atnaujinami perkėlimo į nacionalinę teisę proceso metu.

Tęstinumas

| — | Užtikrinamas glaudus pareigūnų, dalyvaujančių svarstant, perkeliant į nacionalinę teisę ir vykdant direktyvą, bendradarbiavimas. Tokio tęstinumo būtinybė pabrėžiama šalių perkėlimo į nacionalinę teisę gairėse. |
| --- | --- |

—

Užtikrinamas glaudus pareigūnų, dalyvaujančių svarstant, perkeliant į nacionalinę teisę ir vykdant direktyvą, bendradarbiavimas. Tokio tęstinumo būtinybė pabrėžiama šalių perkėlimo į nacionalinę teisę gairėse.

Bendradarbiavimas su parlamentais

| — | Nacionaliniams parlamentams ankstyvame etape ir reguliariai siunčiama informacija apie įvykius, susijusius su Bendrijos direktyvų perkėlimu į nacionalinę teisę, inter alia, pateikiamose ketvirčio suvestinėse. |
| --- | --- |

—

Nacionaliniams parlamentams ankstyvame etape ir reguliariai siunčiama informacija apie įvykius, susijusius su Bendrijos direktyvų perkėlimu į nacionalinę teisę, inter alia, pateikiamose ketvirčio suvestinėse.

Bendradarbiavimas su regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis

| — | Regioninių arba decentralizuotų valdžios institucijų pareigūnai iš dalyvauja tarpministerinių direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę koordinavimo grupių darbe. |
| --- | --- |

—

Regioninių arba decentralizuotų valdžios institucijų pareigūnai iš dalyvauja tarpministerinių direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę koordinavimo grupių darbe.

| — | Visų lygių valstybės valdymo institucijoms ir NVO organizuojamas mokymas ir konferencijos apie direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę procesą. |
| --- | --- |

—

Visų lygių valstybės valdymo institucijoms ir NVO organizuojamas mokymas ir konferencijos apie direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę procesą.

Ryšiai su suinteresuotosiomis šalimis

| — | Visuomenė turi interneto prieigą prie supaprastintos direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę duomenų bazės. Informacija apie pažangą, padarytą perkeliant direktyvas į nacionalinę teisę, pateikiama ministerijų svetainėse, o laiku neperkeltų direktyvų sąrašas skelbiamas internete. |
| --- | --- |

—

Visuomenė turi interneto prieigą prie supaprastintos direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę duomenų bazės. Informacija apie pažangą, padarytą perkeliant direktyvas į nacionalinę teisę, pateikiama ministerijų svetainėse, o laiku neperkeltų direktyvų sąrašas skelbiamas internete.

| — | Nacionalinės valdžios institucijos privalo parengti gaires piliečiams apie naujus į nacionalinę teisę perkeltus teisės aktus ne vėliau kaip 12 savaičių prieš jiems įsigaliojant. |
| --- | --- |

—

Nacionalinės valdžios institucijos privalo parengti gaires piliečiams apie naujus į nacionalinę teisę perkeltus teisės aktus ne vėliau kaip 12 savaičių prieš jiems įsigaliojant.

Nebūtinų papildomų reikalavimų vengimas

| — | Egzistuoja konkrečios procedūros, skirtos akivaizdžiai nebūtinų papildomų priemonių įtraukimo perkeliant direktyvas į nacionalinę teisę rizikai valdyti ir kontroliuoti, pvz., specialus Vyriausybės komitetas nuosekliai kontroliuoja teisės aktų, kuriais į nacionalinę teisę perkeliamos direktyvos, projektus, kuriais numatomi didesni reikalavimai negu nustatyti direktyvose. |
| --- | --- |

—

Egzistuoja konkrečios procedūros, skirtos akivaizdžiai nebūtinų papildomų priemonių įtraukimo perkeliant direktyvas į nacionalinę teisę rizikai valdyti ir kontroliuoti, pvz., specialus Vyriausybės komitetas nuosekliai kontroliuoja teisės aktų, kuriais į nacionalinę teisę perkeliamos direktyvos, projektus, kuriais numatomi didesni reikalavimai negu nustatyti direktyvose.

Koreliacijos lentelės

| — | Koreliacijos lentelės naudojamos informavimo ir patikros tikslais. |
| --- | --- |

—

Koreliacijos lentelės naudojamos informavimo ir patikros tikslais.

4.   PRIEMONĖS, SKIRTOS GERIAU STEBĖTI RINKAS IR SEKTORIUS, SIEKIANT NUSTATYTI GALIMUS RINKOS VEIKLOS SUTRIKIMUS

Valstybės narės raginamos imtis šių priemonių:

| a) | rinkti kokybinę ir kiekybinę informaciją apie stebimas rinkas arba sektorius, pavyzdžiui, iš mokslininkų, konsultantų ar suinteresuotųjų šalių atliktų rinkos tyrimų arba iš nacionalinių statistikos įstaigų ir skundus nagrinėjančių įstaigų surinktų duomenų; |
| --- | --- |

a)

rinkti kokybinę ir kiekybinę informaciją apie stebimas rinkas arba sektorius, pavyzdžiui, iš mokslininkų, konsultantų ar suinteresuotųjų šalių atliktų rinkos tyrimų arba iš nacionalinių statistikos įstaigų ir skundus nagrinėjančių įstaigų surinktų duomenų;

| b) | nustatyti vietos informacijos šaltinius ir palengvinti vietos suinteresuotųjų šalių dalyvavimą rinkos stebėsenos procese, pvz., rengiant konsultacijas vietoje arba Komisijos ir svarbiausių vietos suinteresuotųjų šalių susitikimus; |
| --- | --- |

b)

nustatyti vietos informacijos šaltinius ir palengvinti vietos suinteresuotųjų šalių dalyvavimą rinkos stebėsenos procese, pvz., rengiant konsultacijas vietoje arba Komisijos ir svarbiausių vietos suinteresuotųjų šalių susitikimus;

| c) | dalyvauti vykdant stebėseną konkrečiais aspektais, tokiais kaip konkurencijos analizė, įstatymais numatyti vertinimai arba duomenų rinkimas, siekiant įvertinti, kaip veikia rinkos vartotojų atžvilgiu (pvz., reguliariai renkant palygintinų vartojimo prekių ir paslaugų vidutines kainas, klasifikuojant vartotojų skundus ir kuriant tinkamus rodiklius, kuriais įvertinama vykdymo kokybė). |
| --- | --- |

c)

dalyvauti vykdant stebėseną konkrečiais aspektais, tokiais kaip konkurencijos analizė, įstatymais numatyti vertinimai arba duomenų rinkimas, siekiant įvertinti, kaip veikia rinkos vartotojų atžvilgiu (pvz., reguliariai renkant palygintinų vartojimo prekių ir paslaugų vidutines kainas, klasifikuojant vartotojų skundus ir kuriant tinkamus rodiklius, kuriais įvertinama vykdymo kokybė).

| Kai kuriose valstybėse narėse taikoma praktika, susijusi su siūlomomis priemonėmis |
| --- |
| Informacijos rinkimas | — | Valstybės narės teikia Komisijai informaciją apie stebimas rinkas arba sektorius (pvz., vykdant mažmeninės prekybos rinkos stebėseną). |

Kai kuriose valstybėse narėse taikoma praktika, susijusi su siūlomomis priemonėmis

Informacijos rinkimas

—

Valstybės narės teikia Komisijai informaciją apie stebimas rinkas arba sektorius (pvz., vykdant mažmeninės prekybos rinkos stebėseną).

Konkretūs stebėsenos aspektai

| — | Stebėsena taip pat vykdoma vartotojo (pvz., kasmet skelbiamas lyginamasis 57 rinkų „vartotojų situacijos indeksas“, o jo metodologija taikoma kitose valstybėse narėse) arba konkurencijos (pvz., nacionalinio mažmeninės prekybos sektoriaus stebėsena konkurencijos aspektu) aspektu. |
| --- | --- |

—

Stebėsena taip pat vykdoma vartotojo (pvz., kasmet skelbiamas lyginamasis 57 rinkų „vartotojų situacijos indeksas“, o jo metodologija taikoma kitose valstybėse narėse) arba konkurencijos (pvz., nacionalinio mažmeninės prekybos sektoriaus stebėsena konkurencijos aspektu) aspektu.

Stebėsena nacionaliniu lygiu

| — | Glaudžiai bendradarbiaujant su Komisija buvo atlikta bandomoji patikra, siekiant nustatyti, ar Komisijos metodika gali būti naudojama šalies lygiu ir suteikti gaires tolesnei išsamiai analizei valstybėse narėse. |
| --- | --- |

—

Glaudžiai bendradarbiaujant su Komisija buvo atlikta bandomoji patikra, siekiant nustatyti, ar Komisijos metodika gali būti naudojama šalies lygiu ir suteikti gaires tolesnei išsamiai analizei valstybėse narėse.

5.   PRIEMONĖS, PADEDANČIOS GERIAU TAIKYTI BENDROSIOS RINKOS TAISYKLES

Valstybės narės raginamos imtis šių priemonių, susijusių su pareigūnais, atsakingais už bendrosios rinkos taisyklių taikymą:

| a) | jiems pradėjus dirbti, pravesti mokymą apie Bendrijos teisę apskritai ir konkrečiai apie bendrosios rinkos taisykles; |
| --- | --- |

a)

jiems pradėjus dirbti, pravesti mokymą apie Bendrijos teisę apskritai ir konkrečiai apie bendrosios rinkos taisykles;

| b) | parengti nuolatinio mokymo darbo vietoje programas apie Bendrijos teisę apskritai ir konkrečiai apie bendrosios rinkos taisykles; |
| --- | --- |

b)

parengti nuolatinio mokymo darbo vietoje programas apie Bendrijos teisę apskritai ir konkrečiai apie bendrosios rinkos taisykles;

| c) | teikti praktinius nurodymus ir patarimus dėl bendrosios rinkos taisyklių ir jų taikymo. |
| --- | --- |

c)

teikti praktinius nurodymus ir patarimus dėl bendrosios rinkos taisyklių ir jų taikymo.

| Kai kuriose valstybėse narėse taikoma praktika, susijusi su siūlomomis priemonėmis |
| --- |
| Mokymas | — | Pareigūnams organizuojamas privalomas mokymas apie Bendrijos teisę, pvz., Bendrijos teisė yra privaloma pasirengimo dirbti viešojo administravimo srityje etapo dalis; organizuojami privalomi seminarai viešojo administravimo temomis, kuriuose taip pat supažindinama su Bendrijos problemomis. |

Kai kuriose valstybėse narėse taikoma praktika, susijusi su siūlomomis priemonėmis

Mokymas

—

Pareigūnams organizuojamas privalomas mokymas apie Bendrijos teisę, pvz., Bendrijos teisė yra privaloma pasirengimo dirbti viešojo administravimo srityje etapo dalis; organizuojami privalomi seminarai viešojo administravimo temomis, kuriuose taip pat supažindinama su Bendrijos problemomis.

Nuolatinis mokymas darbo vietoje

| — | Organizuojamas mokymas internetu Bendrijos ir bendrosios rinkos temomis; reguliariai rengiami informaciniai biuleteniai; rengiamos konferencijos arba reguliarios mokymo sesijos nacionalinėse institucijose. |
| --- | --- |

—

Organizuojamas mokymas internetu Bendrijos ir bendrosios rinkos temomis; reguliariai rengiami informaciniai biuleteniai; rengiamos konferencijos arba reguliarios mokymo sesijos nacionalinėse institucijose.

| — | Egzistuoja specialios mokymo programos pareigūnams vidaus rinkos tema. |
| --- | --- |

—

Egzistuoja specialios mokymo programos pareigūnams vidaus rinkos tema.

Praktiniai nurodymai ir patarimai

| — | Specialus vidaus rinkos vadovas padeda šalių pareigūnams tobulinti žinias ir įgūdžius; taip pat rengiami išsamūs nurodymai dėl abipusio pripažinimo priėmus Prekių paketą. |
| --- | --- |

—

Specialus vidaus rinkos vadovas padeda šalių pareigūnams tobulinti žinias ir įgūdžius; taip pat rengiami išsamūs nurodymai dėl abipusio pripažinimo priėmus Prekių paketą.

| — | Speciali pagalbos tarnyba nagrinėja pareigūnų užklausas, susijusias su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

—

Speciali pagalbos tarnyba nagrinėja pareigūnų užklausas, susijusias su bendrąja rinka.

| — | Siekiant suteikti konkrečios informacijos apie teisės akto taikymą, nacionalinių ministerijų svetainėse skelbiami nurodymai, paaiškinantys kaip suprasti ir interpretuoti teisės aktą. |
| --- | --- |

—

Siekiant suteikti konkrečios informacijos apie teisės akto taikymą, nacionalinių ministerijų svetainėse skelbiami nurodymai, paaiškinantys kaip suprasti ir interpretuoti teisės aktą.

Bendrijos teisės ir bendrosios rinkos taisyklių žinių lavinimas ir patikrinimai

| — | Bendrijos teisė yra privaloma teisinio išsilavinimo dalis. |
| --- | --- |

—

Bendrijos teisė yra privaloma teisinio išsilavinimo dalis.

| — | Norėdami užimti pareigas viešojo administravimo srityje, pareigūnai privalo išlaikyti egzaminą, į kurį įeina Bendrijos teisė ir bendrosios rinkos taisyklės. |
| --- | --- |

—

Norėdami užimti pareigas viešojo administravimo srityje, pareigūnai privalo išlaikyti egzaminą, į kurį įeina Bendrijos teisė ir bendrosios rinkos taisyklės.

6.   PRIEMONĖS, KURIOMIS STIPRINAMAS BENDROSIOS RINKOS TAISYKLIŲ VYKDYMO UŽTIKRINIMAS IR SKATINAMAS PROBLEMŲ SPRENDIMAS

1)   Neteisminiai problemų sprendimo mechanizmai

Valstybės narės raginamos imtis šių priemonių:

| a) | užtikrinti, kad piliečiams ir įmonėms būtų prieinamos skaidrios, paprastos ir nebrangios alternatyvaus ginčų sprendimo procedūros; |
| --- | --- |

a)

užtikrinti, kad piliečiams ir įmonėms būtų prieinamos skaidrios, paprastos ir nebrangios alternatyvaus ginčų sprendimo procedūros;

| b) | dalyvauti ir aktyviai prisidėti – visų pirma pakankamais ištekliais – prie Bendrijos lygio problemų sprendimo mechanizmų, tokių kaip SOLVIT ir bandomasis ES projektas, veikimo ir tolesnio kūrimo; |
| --- | --- |

b)

dalyvauti ir aktyviai prisidėti – visų pirma pakankamais ištekliais – prie Bendrijos lygio problemų sprendimo mechanizmų, tokių kaip SOLVIT ir bandomasis ES projektas, veikimo ir tolesnio kūrimo;

| c) | su bendrąja rinka susijusiose svetainėse piliečiams ir įmonėms teikti pakankamai informacijos apie esamus problemų sprendimo mechanizmus nacionaliniu ir Bendrijos lygiu; |
| --- | --- |

c)

su bendrąja rinka susijusiose svetainėse piliečiams ir įmonėms teikti pakankamai informacijos apie esamus problemų sprendimo mechanizmus nacionaliniu ir Bendrijos lygiu;

| d) | šalinti priežastis, sukeliančias problemas, kurioms spręsti reikalingi problemų sprendimo mechanizmai. |
| --- | --- |

d)

šalinti priežastis, sukeliančias problemas, kurioms spręsti reikalingi problemų sprendimo mechanizmai.

2)   Valstybių teisminės institucijos

Valstybės narės raginamos imtis šių priemonių:

| a) | teisėjams, pradedantiems eiti pareigas, teikti mokymą apie Bendrijos teisę apskritai ir konkrečiai apie bendrosios rinkos taisykles, nuolat vykdyti mokymo darbo vietoje programas, taip pat per Europos teisėjų mokymo tinklą (8), kuris organizuoja ir finansuoja teisėjų mainus; |
| --- | --- |

a)

teisėjams, pradedantiems eiti pareigas, teikti mokymą apie Bendrijos teisę apskritai ir konkrečiai apie bendrosios rinkos taisykles, nuolat vykdyti mokymo darbo vietoje programas, taip pat per Europos teisėjų mokymo tinklą (8), kuris organizuoja ir finansuoja teisėjų mainus;

| b) | užtikrinti lengvą prieigą prie išsamios ir naujos informacijos apie Bendrijos teisės aktus, susijusius su bendrąja rinka, ir Europos Bendrijų Teisingumo Teismo teismo praktiką, taip pat per būsimą Bendrijos e. teisingumo portalą (9), kuriame bus galima gauti informacijos apie Europos teisingumą pagal vieno (elektroninio) langelio principą ir prieigą prie Europos teisminių procedūrų; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti lengvą prieigą prie išsamios ir naujos informacijos apie Bendrijos teisės aktus, susijusius su bendrąja rinka, ir Europos Bendrijų Teisingumo Teismo teismo praktiką, taip pat per būsimą Bendrijos e. teisingumo portalą (9), kuriame bus galima gauti informacijos apie Europos teisingumą pagal vieno (elektroninio) langelio principą ir prieigą prie Europos teisminių procedūrų;

| c) | skatinti nacionalinius teismus rinkti ir skelbti informaciją apie svarbius nacionalinius sprendimus bendrosios rinkos srityje, visų pirma nacionalinius sprendimus, kuriuose taikomos preliminarios Europos Bendrijų Teisingumo Teismo nutartys. |
| --- | --- |

c)

skatinti nacionalinius teismus rinkti ir skelbti informaciją apie svarbius nacionalinius sprendimus bendrosios rinkos srityje, visų pirma nacionalinius sprendimus, kuriuose taikomos preliminarios Europos Bendrijų Teisingumo Teismo nutartys.

| Kai kuriose valstybėse narėse taikoma praktika, susijusi su siūlomomis priemonėmis |
| --- |
| Alternatyvaus ginčų sprendimo mechanizmai | — | Kad būtų galima greičiau, efektyviau ir mažesnėmis sąnaudomis priimti sprendimą, veikia mažų teismų civilinėms byloms spręsti tinklas, skirtas nedideliems ginčams spręsti. Ginčai per jį sprendžiami teisminiu ir neteisminiu būdu. |

Kai kuriose valstybėse narėse taikoma praktika, susijusi su siūlomomis priemonėmis

Alternatyvaus ginčų sprendimo mechanizmai

—

Kad būtų galima greičiau, efektyviau ir mažesnėmis sąnaudomis priimti sprendimą, veikia mažų teismų civilinėms byloms spręsti tinklas, skirtas nedideliems ginčams spręsti. Ginčai per jį sprendžiami teisminiu ir neteisminiu būdu.

Dalyvavimas Bendrijos alternatyvaus ginčų sprendimo mechanizmuose

| — | Kai kompetentinga nacionalinė valdžios institucija bendradarbiauja nepakankamai, SOLVIT centrai perduoda bylą spręsti aukštesniu administraciniu lygiu, kad būtų rastas sprendimas. |
| --- | --- |

—

Kai kompetentinga nacionalinė valdžios institucija bendradarbiauja nepakankamai, SOLVIT centrai perduoda bylą spręsti aukštesniu administraciniu lygiu, kad būtų rastas sprendimas.

Informavimas apie alternatyvaus ginčų sprendimo mechanizmus

| — | SOLVIT yra propaguojamas glaudžiau bendradarbiaujant su suinteresuotųjų šalių grupėmis ir joms siunčiant informacinius biuletenius. |
| --- | --- |

—

SOLVIT yra propaguojamas glaudžiau bendradarbiaujant su suinteresuotųjų šalių grupėmis ir joms siunčiant informacinius biuletenius.

Mokymas

| — | Teisingumo ministerija organizuoja specialius mokymo kursus teisėjams apie bendrosios rinkos taisykles. |
| --- | --- |

—

Teisingumo ministerija organizuoja specialius mokymo kursus teisėjams apie bendrosios rinkos taisykles.

| — | Teisėjams stažuotojams mokymo programos apie Bendrijos teisę yra privalomos. |
| --- | --- |

—

Teisėjams stažuotojams mokymo programos apie Bendrijos teisę yra privalomos.

Lengva prieiga prie informacijos

| — | Specialus nacionalinės ministerijos padalinys, kurio specializacija – teisminių institucijų naudojimui skirtos bendrosios rinkos taisyklės, rengia Bendrijos teismo praktikos santraukas. |
| --- | --- |

—

Specialus nacionalinės ministerijos padalinys, kurio specializacija – teisminių institucijų naudojimui skirtos bendrosios rinkos taisyklės, rengia Bendrijos teismo praktikos santraukas.

| — | Svarbių sprendimų santraukos skelbiamos teisiniame biuletenyje. |
| --- | --- |

—

Svarbių sprendimų santraukos skelbiamos teisiniame biuletenyje.

Dalijimasis informacija apie svarbius nacionalinius sprendimus, susijusius su bendrosios rinkos taisyklių taikymu

| — | Nacionaliniai teismai privalo pranešti apie svarbius sprendimus, susijusius su Bendrijos teise, ir sprendimus dėl preliminarių nutarčių; jie skelbiami informaciniame biuletenyje. |
| --- | --- |

—

Nacionaliniai teismai privalo pranešti apie svarbius sprendimus, susijusius su Bendrijos teise, ir sprendimus dėl preliminarių nutarčių; jie skelbiami informaciniame biuletenyje.

7.   PRIEMONĖS, KURIOMIS SKATINAMAS REGULIARUS NACIONALINIŲ TEISĖS AKTŲ VERTINIMAS

Valstybės narės raginamos imtis šių priemonių:

| a) | plėtoti nuoseklų požiūrį į nacionalinių teisės aktų, kuriais įgyvendinamos bendrosios rinkos taisyklės, stebėseną ir vertinimą, siekiant nustatyti bet kokius prieštaravimus jų taikyme, taip pat per konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis, esamų problemų sprendimo mechanizmų grįžtamąjį ryšį ir pan. |
| --- | --- |

a)

plėtoti nuoseklų požiūrį į nacionalinių teisės aktų, kuriais įgyvendinamos bendrosios rinkos taisyklės, stebėseną ir vertinimą, siekiant nustatyti bet kokius prieštaravimus jų taikyme, taip pat per konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis, esamų problemų sprendimo mechanizmų grįžtamąjį ryšį ir pan.

| b) | kai įmanoma, peržiūrėti esamas nacionalines taisykles ir administracinę praktiką, siekiant nustatyti nuostatas, kurios galėtų trukdyti piliečiams ir įmonėms visiškai pasinaudoti bendrosios rinkos teikiamomis galimybėmis; kai reikia, pritaikyti nacionalinę reglamentavimo sistemą; |
| --- | --- |

b)

kai įmanoma, peržiūrėti esamas nacionalines taisykles ir administracinę praktiką, siekiant nustatyti nuostatas, kurios galėtų trukdyti piliečiams ir įmonėms visiškai pasinaudoti bendrosios rinkos teikiamomis galimybėmis; kai reikia, pritaikyti nacionalinę reglamentavimo sistemą;

| c) | imtis organizacinių priemonių, skirtų užtikrinti Europos Bendrijų Teisingumo Teismo teismo praktikos stebėseną ir reguliariai vertinti, ar nacionaliniai teisės aktai ir administracinė praktika yra suderinami su bendrosios rinkos taisyklėmis. |
| --- | --- |

c)

imtis organizacinių priemonių, skirtų užtikrinti Europos Bendrijų Teisingumo Teismo teismo praktikos stebėseną ir reguliariai vertinti, ar nacionaliniai teisės aktai ir administracinė praktika yra suderinami su bendrosios rinkos taisyklėmis.

| Kai kuriose valstybėse narėse taikoma praktika, susijusi su siūlomomis priemonėmis |
| --- |
| Įgyvendinimo vertinimas | — | Rengiamos ex-post poveikio vertinimo ataskaitos ir vykdomi auditai siekiant stebėti bendrosios rinkos direktyvų įgyvendinimą. |

Kai kuriose valstybėse narėse taikoma praktika, susijusi su siūlomomis priemonėmis

Įgyvendinimo vertinimas

—

Rengiamos ex-post poveikio vertinimo ataskaitos ir vykdomi auditai siekiant stebėti bendrosios rinkos direktyvų įgyvendinimą.

| — | Plėtojamas nuoseklus konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis procesas, siekiant aptarti, kaip (ir ar) įgyvendinami pasirinkti tarpusavyje susijusių bendrosios rinkos taisyklių paketai ir koks jų poveikis įmonėms ir piliečiams. |
| --- | --- |

—

Plėtojamas nuoseklus konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis procesas, siekiant aptarti, kaip (ir ar) įgyvendinami pasirinkti tarpusavyje susijusių bendrosios rinkos taisyklių paketai ir koks jų poveikis įmonėms ir piliečiams.

Nacionalinių taisyklių ir procedūrų peržiūra

| — | Vykdomos išsamios nacionalinių laisvo prekių ir paslaugų judėjimo srities teisės aktų peržiūros. |
| --- | --- |

—

Vykdomos išsamios nacionalinių laisvo prekių ir paslaugų judėjimo srities teisės aktų peržiūros.

Teisingumo Teismo preliminarių nutarčių poveikio tikrinimas

| — | Nacionalinės valdžios institucijos nuolat analizuoja, ar nacionaliniai teisės aktai turėtų būti iš dalies keičiami atsižvelgiant į paskutinius Teisingumo Teismo sprendimus. |
| --- | --- |

—

Nacionalinės valdžios institucijos nuolat analizuoja, ar nacionaliniai teisės aktai turėtų būti iš dalies keičiami atsižvelgiant į paskutinius Teisingumo Teismo sprendimus.

8.   PRIEMONĖS, SKIRTOS GERIAU INFORMUOTI PILIEČIUS IR ĮMONES APIE JŲ TEISES BENDROJOJE RINKOJE

Valstybės narės raginamos imtis šių priemonių:

| a) | nacionalinėse viešojo administravimo institucijose ir nacionalinio, regioninio ir vietos lygio valdžios institucijose propaguoti ir skleisti žinias apie Bendrijos informacines paslaugas (10) atsižvelgiant į Komisijos darbą, visų pirma susijusį su bendrosios rinkos rėmimo paslaugomis; |
| --- | --- |

a)

nacionalinėse viešojo administravimo institucijose ir nacionalinio, regioninio ir vietos lygio valdžios institucijose propaguoti ir skleisti žinias apie Bendrijos informacines paslaugas (10) atsižvelgiant į Komisijos darbą, visų pirma susijusį su bendrosios rinkos rėmimo paslaugomis;

| b) | užtikrinti geresnį nacionalinių kontaktinių centrų, atsakingų už Bendrijos informacines paslaugas, veiklos koordinavimą; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti geresnį nacionalinių kontaktinių centrų, atsakingų už Bendrijos informacines paslaugas, veiklos koordinavimą;

| c) | užtikrinti, kad praktinė informacija apie bendrosios rinkos teises ir prievoles būtų prieinama kitomis kalbomis ir lengvai pasiekiama per interneto svetainę; įvesti aiškias kryžmines nuorodas tarp visų svarbių nacionalinių ir Bendrijos portalų, kuriuose pateikiama su bendrąja rinka susijusi informacija, visų pirma per portalą „Jūsų Europa“; |
| --- | --- |

c)

užtikrinti, kad praktinė informacija apie bendrosios rinkos teises ir prievoles būtų prieinama kitomis kalbomis ir lengvai pasiekiama per interneto svetainę; įvesti aiškias kryžmines nuorodas tarp visų svarbių nacionalinių ir Bendrijos portalų, kuriuose pateikiama su bendrąja rinka susijusi informacija, visų pirma per portalą „Jūsų Europa“;

| d) | rengti informacines kampanijas ir programas apie bendrosios rinkos naudą ir jos teikiamas galimybes. |
| --- | --- |

d)

rengti informacines kampanijas ir programas apie bendrosios rinkos naudą ir jos teikiamas galimybes.

| Kai kuriose valstybėse narėse taikoma praktika, susijusi su siūlomomis priemonėmis |
| --- |
| Bendrijos informacinių paslaugų propagavimas | — | Tikslinė informacija labiausiai susijusioms suinteresuotųjų šalių grupėms teikiama internetu, brošiūrose, lankstinukuose, seminarų ir informacinių kampanijų metu. |

Kai kuriose valstybėse narėse taikoma praktika, susijusi su siūlomomis priemonėmis

Bendrijos informacinių paslaugų propagavimas

—

Tikslinė informacija labiausiai susijusioms suinteresuotųjų šalių grupėms teikiama internetu, brošiūrose, lankstinukuose, seminarų ir informacinių kampanijų metu.

Bendrijos informacinių paslaugų koordinavimas nacionaliniu lygiu

| — | Koordinacinė grupė draugėn suburia „Europe Direct“, Europos įmonių tinklą, „Eurojus“, Europos vartotojų centrą (ECC NET) ir FIN-NET kontaktinius centrus. |
| --- | --- |

—

Koordinacinė grupė draugėn suburia „Europe Direct“, Europos įmonių tinklą, „Eurojus“, Europos vartotojų centrą (ECC NET) ir FIN-NET kontaktinius centrus.

Lengvai pasiekiama informacija

| — | Daug su bendrąja rinka susijusios informacijos ir patarimų užsienio piliečiams ir įmonėms bei šalies gyventojams, norintiems vykti į užsienį, pateikiama horizontaliuose e. Vyriausybės portaluose, nacionalinėse svetainėse Bendrijos temomis, ir specialiose svetainėse, skirtose įmonėms arba piliečiams. |
| --- | --- |

—

Daug su bendrąja rinka susijusios informacijos ir patarimų užsienio piliečiams ir įmonėms bei šalies gyventojams, norintiems vykti į užsienį, pateikiama horizontaliuose e. Vyriausybės portaluose, nacionalinėse svetainėse Bendrijos temomis, ir specialiose svetainėse, skirtose įmonėms arba piliečiams.

| — | Numatomas nacionalinis informacijos apie bendrąją rinką šaltinis internete. Jį remtų viena valdžios institucija ir palaikytų visos kitos susijusios valdžios institucijos. |
| --- | --- |

—

Numatomas nacionalinis informacijos apie bendrąją rinką šaltinis internete. Jį remtų viena valdžios institucija ir palaikytų visos kitos susijusios valdžios institucijos.

Informacinės kampanijos

| — | Kuriama informacinė programa apie bendrąją rinką, kuri apims spausdintinės medžiagos pateikimą, mokymo kursus ir atviras paskaitas, skirtas piliečiams ir įmonėms informuoti apie bendrosios rinkos teikiamas galimybes. |
| --- | --- |

—

Kuriama informacinė programa apie bendrąją rinką, kuri apims spausdintinės medžiagos pateikimą, mokymo kursus ir atviras paskaitas, skirtas piliečiams ir įmonėms informuoti apie bendrosios rinkos teikiamas galimybes.

---

(1)  1998 m. birželio 22 d. direktyva, nustatanti informacijos apie techninius standartus ir reglamentus teikimo tvarką (OL L 204, 1998 7 21, p. 37).

(2)  1998 m. gruodžio 7 d. reglamentas dėl vidaus rinkos funkcionavimo, susijusio su laisvu prekių judėjimu tarp valstybių narių (OL L 337, 1998 12 12, p. 8).

(3)  ES bandomojo projekto, kuriuo siekiama greičiau gauti atsakymus į užklausas ir skundus dėl teisingo Bendrijos teisės interpretavimo ir taikymo, Komisijai ir valstybėms narėms taikant neformalesnius darbo metodus, bandymo etapas prasidėjo 2008 m. balandį, dalyvaujant 15 valstybių narių.

(4)  OL L 376, 2006 12 27, p. 36.

(5)  OL L 11, 2002 1 15, p. 4.

(6)  OL L 364, 2004 12 9, p. 1.

(7)  Nedarant poveikio nuostatų, kuriomis nustatomi minimalūs direktyvų reikalavimai, kylantys dėl bendros kompetencijos pagal EB sutartį (visų pirma Sutarties 137 straipsnį), perkėlimui į nacionalinę teisę.

(8)  http://www.ejtn.net/www/en/html/index.htm

(9)  Europos e. teisingumo portalas pradės veikti 2009 m. gruodžio 14 d.

(10)  Tokias kaip „Europe Direct“, Piliečių konsultavimo tarnyba, „Jūsų Europa“, EURES, Europos vartotojų centrai, Europos įmonių tinklas.

---

Klaidų ištaisymas

| 7.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 176/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 176/27

---

1994 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 3290/94 dėl žemės ūkio sektoriuje būtinų pritaikomųjų pataisų ir pereinamojo laikotarpio priemonių, kad būtų įgyvendintos daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde sudarytos sutartys, klaidų ištaisymas

(
  Europos Bendrijų oficialusis leidinys L 349, 1994 m. gruodžio 31 d.
  )

(2007 m. specialusis leidimas, 11 skyrius, 21 tomas)

498 p., XII priedo B dalies 3 punkto 3 straipsnio 1 dalies antra eilutė:

yra:

„laikantis 10 straipsnyje nurodytos muito normos“,

turi būti:

„laikantis nustatyto Bendrojo muitų tarifo“,

499 p., XII priedo B dalies 4 punkto 4 straipsnio 3 dalis:

yra:

„3.   Eksporto licencijos, išduotos jose numatytiems referenciniams laikotarpiams ir taikomos aptariamiems produktams užtikrina, kad bus laikomasi apimčių apribojimų, kylančių iš sutarčių, sudarytų remiantis Sutarties 228 straipsniu. Referencinio laikotarpio pabaiga nedaro poveikio eksporto licencijų galiojimui įsipareigojimų, kylančių iš Sutarties dėl žemės ūkio, laikymosi atžvilgiu.“,

turi būti:

„3.   Jei būtina, vykdymo metodas turi atitikti pasiūlos poreikius Bendrijos rinkoje ir būtinybę išlaikyti jos pusiausvyrą ir gali būti grindžiamas ankstesniais metodais kvotoms, panašiais į tuos, kurie nurodyti 1 dalyje, nepažeidžiant teisių, kylančių iš susitarimų, sudarytų Urugvajaus raundo daugiašalėse prekybos derybose“.

---