# Uradni list L 159/2009

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2009.159.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 159 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5220. junij 2009 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2009.159.slv

Uradni list

Evropske unije

L 159

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5220. junij 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 535/2009 z dne 19. junija 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 536/2009 z dne 19. junija 2009 o določitvi obsega, v katerem se lahko odobrijo zahtevki za uvozna dovoljenja, predloženi junija 2009, za nekatere mlečne proizvode v okviru nekaterih tarifnih kvot, odprtih z Uredbo (ES) št. 2535/2001 | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 537/2009 z dne 19. junija 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1235/2008 glede seznama tretjih držav, iz katerih morajo izvirati nekateri ekološko pridelani kmetijski proizvodi, da se lahko tržijo v Skupnosti (
  1
  ) | 6 |
| | | POSLOVNIKI |
| | | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| | * | Četrta revizija poslovnika EESO, sprejeta na plenarnem zasedanju 12. marca 2008 | 10 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 535/2009 z dne 19. junija 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

Uredba Komisije (ES) št. 536/2009 z dne 19. junija 2009 o določitvi obsega, v katerem se lahko odobrijo zahtevki za uvozna dovoljenja, predloženi junija 2009, za nekatere mlečne proizvode v okviru nekaterih tarifnih kvot, odprtih z Uredbo (ES) št. 2535/2001

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 537/2009 z dne 19. junija 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1235/2008 glede seznama tretjih držav, iz katerih morajo izvirati nekateri ekološko pridelani kmetijski proizvodi, da se lahko tržijo v Skupnosti (
  1
  )

1

6

POSLOVNIKI

Evropski ekonomsko-socialni odbor

*

Četrta revizija poslovnika EESO, sprejeta na plenarnem zasedanju 12. marca 2008

10

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2009/476/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 28. januarja 2009 o pomoči v obliki ustanovitve kompenzacijskega sklada za organizacijo trga z električno energijo, ki jo izvaja Luksemburg (C 43/02 (ex NN 75/01))
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 230)

   (
  1
  ) | 11 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2009/476/ES

*

Odločba Komisije z dne 28. januarja 2009 o pomoči v obliki ustanovitve kompenzacijskega sklada za organizacijo trga z električno energijo, ki jo izvaja Luksemburg (C 43/02 (ex NN 75/01))
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 230)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 230)

1

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 20.6.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 159/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 159/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 535/2009

z dne 19. junija 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 20. junija 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. junija 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | CL | 55,0 |
| MA | 32,7 |
| MK | 38,5 |
| TR | 51,6 |
| ZZ | 44,5 |
| 0707 00 05 | JO | 156,8 |
| MK | 29,2 |
| TR | 116,9 |
| ZZ | 101,0 |
| 0709 90 70 | TR | 104,9 |
| ZZ | 104,9 |
| 0805 50 10 | AR | 60,5 |
| BR | 104,3 |
| TR | 53,8 |
| ZA | 71,4 |
| ZZ | 72,5 |
| 0808 10 80 | AR | 79,6 |
| BR | 69,6 |
| CL | 76,5 |
| CN | 97,4 |
| NZ | 106,8 |
| US | 92,8 |
| UY | 49,5 |
| ZA | 85,7 |
| ZZ | 82,2 |
| 0809 10 00 | TR | 212,2 |
| US | 174,4 |
| ZZ | 193,3 |
| 0809 20 95 | TR | 363,4 |
| ZZ | 363,4 |
| 0809 30 | MA | 405,8 |
| TR | 138,0 |
| US | 203,1 |
| ZZ | 249,0 |
| 0809 40 05 | AU | 289,7 |
| CL | 108,6 |
| ZZ | 199,2 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

CL

55,0

MA

32,7

MK

38,5

TR

51,6

ZZ

44,5

0707 00 05

JO

156,8

MK

29,2

TR

116,9

ZZ

101,0

0709 90 70

TR

104,9

ZZ

104,9

0805 50 10

AR

60,5

BR

104,3

TR

53,8

ZA

71,4

ZZ

72,5

0808 10 80

AR

79,6

BR

69,6

CL

76,5

CN

97,4

NZ

106,8

US

92,8

UY

49,5

ZA

85,7

ZZ

82,2

0809 10 00

TR

212,2

US

174,4

ZZ

193,3

0809 20 95

TR

363,4

ZZ

363,4

0809 30

MA

405,8

TR

138,0

US

203,1

ZZ

249,0

0809 40 05

AU

289,7

CL

108,6

ZZ

199,2

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 20.6.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 159/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 159/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 536/2009

z dne 19. junija 2009

o določitvi obsega, v katerem se lahko odobrijo zahtevki za uvozna dovoljenja, predloženi junija 2009, za nekatere mlečne proizvode v okviru nekaterih tarifnih kvot, odprtih z Uredbo (ES) št. 2535/2001

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, predloženih od 1. do 10. junija 2009, za nekatere tarifne kvote iz Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 2535/2001 z dne 14. decembra 2001 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede uvoznega režima za mleko in mlečne proizvode ter o odprtju tarifnih kvot (3), presegajo razpoložljive količine. Zato je treba z določitvijo koeficientov dodeljevanja, ki se bodo uporabili za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se izdajo uvozna dovoljenja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Na podlagi zahtevkov za uvozna dovoljenja za proizvode v okviru tarifnih kvot iz delov I.A, I.D, I.F, I.H, I.I in I.J Priloge I k Uredbi (ES) št. 2535/2001, predloženih v obdobju od 1. do 10. junija 2009, se izdajo uvozna dovoljenja za zahtevane količine, za katere se uporabijo koeficienti dodeljevanja iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 20. junija 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. junija 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13.

2

(3)  UL L 341, 22.12.2001, str. 29.

3

---

PRILOGA

I.A

| Številka tarifne kvote | Koeficient dodeljevanja |
| --- | --- |
| 09.4590 | — |
| 09.4599 | 100 % |
| 09.4591 | — |
| 09.4592 | — |
| 09.4593 | — |
| 09.4594 | — |
| 09.4595 | 2,475253 % |
| 09.4596 | 100 % |
| „—“: Komisija ni prejela nobenega zahtevka za izdajo dovoljenja. |

Številka tarifne kvote

Koeficient dodeljevanja

09.4590

—

09.4599

100 %

09.4591

—

09.4592

—

09.4593

—

09.4594

—

09.4595

2,475253 %

09.4596

100 %

„—“: Komisija ni prejela nobenega zahtevka za izdajo dovoljenja.

I.D

Proizvodi s poreklom iz Turčije

| Številka tarifne kvote | Koeficient dodeljevanja |
| --- | --- |
| 09.4101 | — |
| „—“: Komisija ni prejela nobenega zahtevka za izdajo dovoljenja. |

Številka tarifne kvote

Koeficient dodeljevanja

09.4101

—

„—“: Komisija ni prejela nobenega zahtevka za izdajo dovoljenja.

I.F

Proizvodi s poreklom iz Švice

| Številka tarifne kvote | Koeficient dodeljevanja |
| --- | --- |
| 09.4155 | 100 % |

Številka tarifne kvote

Koeficient dodeljevanja

09.4155

100 %

I.H

Proizvodi s poreklom iz Norveške

| Številka tarifne kvote | Koeficient dodeljevanja |
| --- | --- |
| 09.4179 | 100 % |

Številka tarifne kvote

Koeficient dodeljevanja

09.4179

100 %

I.I

Izdelki s poreklom iz Islandije

| Številka tarifne kvote | Koeficient dodeljevanja |
| --- | --- |
| 09.4205 | 100 % |
| 09.4206 | — |
| „—“: Komisija ni prejela nobenega zahtevka za izdajo dovoljenja. |

Številka tarifne kvote

Koeficient dodeljevanja

09.4205

100 %

09.4206

—

„—“: Komisija ni prejela nobenega zahtevka za izdajo dovoljenja.

I.J

Proizvodi s poreklom iz Republike Moldavije

| Številka tarifne kvote | Koeficient dodeljevanja |
| --- | --- |
| 09.4210 | — |
| „—“: Komisija ni prejela nobenega zahtevka za izdajo dovoljenja. |

Številka tarifne kvote

Koeficient dodeljevanja

09.4210

—

„—“: Komisija ni prejela nobenega zahtevka za izdajo dovoljenja.

---

| 20.6.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 159/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 159/6

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 537/2009

z dne 19. junija 2009

o spremembi Uredbe (ES) št. 1235/2008 glede seznama tretjih držav, iz katerih morajo izvirati nekateri ekološko pridelani kmetijski proizvodi, da se lahko tržijo v Skupnosti

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2092/91 ter zlasti člena 33(2) Uredbe (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo (ES) št. 834/2007 Priloga III k Uredbi Komisije (ES) št. 1235/2008 z dne 8. decembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 v zvezi z ureditvami za uvoz ekoloških proizvodov iz tretjih držav (2) vzpostavlja seznam tretjih držav, v katerih so sistem proizvodnje in nadzorni ukrepi za ekološko pridelavo priznani za enakovredne. V skladu z novimi vlogami in informacijami, ki jih je Komisija prejela od tretjih držav od zadnje objave seznama, je treba upoštevati nekatere spremembe in jih dodati ali vstaviti na seznam. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo (ES) št. 834/2007 Priloga III k Uredbi Komisije (ES) št. 1235/2008 z dne 8. decembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 v zvezi z ureditvami za uvoz ekoloških proizvodov iz tretjih držav (2) vzpostavlja seznam tretjih držav, v katerih so sistem proizvodnje in nadzorni ukrepi za ekološko pridelavo priznani za enakovredne. V skladu z novimi vlogami in informacijami, ki jih je Komisija prejela od tretjih držav od zadnje objave seznama, je treba upoštevati nekatere spremembe in jih dodati ali vstaviti na seznam.

| (2) | Avstralski in kostariški organi so zaprosili Komisijo, da vključi nov kontrolni in certifikacijski organ. Avstralski in kostariški organi so Komisiji predložili potrebna jamstva, da novi kontrolni in certifikacijski organi izpolnjujejo merila iz člena 8(2) Uredbe (ES) št. 1235/2008. |
| --- | --- |

(2)

Avstralski in kostariški organi so zaprosili Komisijo, da vključi nov kontrolni in certifikacijski organ. Avstralski in kostariški organi so Komisiji predložili potrebna jamstva, da novi kontrolni in certifikacijski organi izpolnjujejo merila iz člena 8(2) Uredbe (ES) št. 1235/2008.

| (3) | Rok za vključitev Indije na seznam iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1235/2008 poteče 30. junija 2009. Da bi preprečili motnje v trgovini, je vključitev Indije na navedeni seznam treba podaljšati za dodatno obdobje. Indijski organi so Komisijo zaprosili, da vključi štiri nove kontrolne in certifikacijske organe. Indijski organi so Komisiji predložili potrebna jamstva, da novi kontrolni in certifikacijski organi izpolnjujejo merila iz člena 8(2) Uredbe (ES) št. 1235/2008. Indijski organi so Komisijo obvestili, da je en kontrolni organ spremenil svoje ime. |
| --- | --- |

(3)

Rok za vključitev Indije na seznam iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1235/2008 poteče 30. junija 2009. Da bi preprečili motnje v trgovini, je vključitev Indije na navedeni seznam treba podaljšati za dodatno obdobje. Indijski organi so Komisijo zaprosili, da vključi štiri nove kontrolne in certifikacijske organe. Indijski organi so Komisiji predložili potrebna jamstva, da novi kontrolni in certifikacijski organi izpolnjujejo merila iz člena 8(2) Uredbe (ES) št. 1235/2008. Indijski organi so Komisijo obvestili, da je en kontrolni organ spremenil svoje ime.

| (4) | Izraelski organi so Komisijo obvestili, da je en kontrolni organ spremenil svoje ime. |
| --- | --- |

(4)

Izraelski organi so Komisijo obvestili, da je en kontrolni organ spremenil svoje ime.

| (5) | Nekateri kmetijski proizvodi, uvoženi iz Tunizije, se zdaj tržijo v Skupnosti v skladu s prehodnimi določbami iz člena 19 Uredbe (ES) št. 1235/2008. Tunizija je Komisiji predložila zahtevek za vključitev na seznam iz Priloge III k navedeni uredbi. V skladu s členom 7 in 8 navedene uredbe je predložila zahtevane informacije. Proučitev teh informacij in posledična razprava s tunizijskimi organi je privedla do ugotovitve, da so v navedeni državi predpisi za proizvodnjo in kontrolo kmetijskih proizvodov enakovredni tistim iz Uredbe (ES) št. 834/2007. Komisija je na kraju samem proučila predpise pridelave in kontrolne ukrepe iz člena 33(2) Uredbe (ES) št. 834/2007, ki se v Tuniziji dejansko uporabljajo. |
| --- | --- |

(5)

Nekateri kmetijski proizvodi, uvoženi iz Tunizije, se zdaj tržijo v Skupnosti v skladu s prehodnimi določbami iz člena 19 Uredbe (ES) št. 1235/2008. Tunizija je Komisiji predložila zahtevek za vključitev na seznam iz Priloge III k navedeni uredbi. V skladu s členom 7 in 8 navedene uredbe je predložila zahtevane informacije. Proučitev teh informacij in posledična razprava s tunizijskimi organi je privedla do ugotovitve, da so v navedeni državi predpisi za proizvodnjo in kontrolo kmetijskih proizvodov enakovredni tistim iz Uredbe (ES) št. 834/2007. Komisija je na kraju samem proučila predpise pridelave in kontrolne ukrepe iz člena 33(2) Uredbe (ES) št. 834/2007, ki se v Tuniziji dejansko uporabljajo.

| (6) | Uredbo (ES) št. 1235/2008 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Uredbo (ES) št. 1235/2008 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi, določeni s to uredbo, so v skladu z mnenjem regulativnega odbora za ekološko pridelavo – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, določeni s to uredbo, so v skladu z mnenjem regulativnega odbora za ekološko pridelavo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga III k Uredbi (ES) št. 1235/2008 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. junija 2009

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 189, 20.7.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 334, 12.12.2008, str. 25.

2

---

PRILOGA

Priloga III k Uredbi (ES) št. 1235/2008 se spremeni:

| (1) | V točki 5 se v besedilu v zvezi z Avstralijo doda naslednja alinea:






  „— | AUS-QUAL Pty Ltd, www.ausqual.com.au“; |
| --- | --- | --- |

(1)

V točki 5 se v besedilu v zvezi z Avstralijo doda naslednja alinea:

„—

AUS-QUAL Pty Ltd, www.ausqual.com.au“;

| (2) | V točki 5 se v besedilu v zvezi s Kostariko doda naslednja alinea:






  „— | Control Union Certifications, www.cuperu.com“; |
| --- | --- | --- |

(2)

V točki 5 se v besedilu v zvezi s Kostariko doda naslednja alinea:

„—

Control Union Certifications, www.cuperu.com“;

| (3) | Besedilo v zvezi z Indijo se spremeni:






  (a) | točka 5 se nadomesti z naslednjim:






  „— | Aditi Organic Certifications Pvt. Ltd, www.aditicert.net |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

Besedilo v zvezi z Indijo se spremeni:

(a)

točka 5 se nadomesti z naslednjim:

„—

Aditi Organic Certifications Pvt. Ltd, www.aditicert.net

| — | APOF Organic Certification Agency (AOCA), www.aoca.in |
| --- | --- |

—

APOF Organic Certification Agency (AOCA), www.aoca.in

| — | Bureau Veritas Certification India Pvt. Ltd, www.bureauveritas.co.in |
| --- | --- |

—

Bureau Veritas Certification India Pvt. Ltd, www.bureauveritas.co.in

| — | Control Union Certifications, www.controlunion.com |
| --- | --- |

—

Control Union Certifications, www.controlunion.com

| — | ECOCERT India Private Limited, www.ecocert.in |
| --- | --- |

—

ECOCERT India Private Limited, www.ecocert.in

| — | Food Cert India Pvt. Ltd, www.foodcert.in |
| --- | --- |

—

Food Cert India Pvt. Ltd, www.foodcert.in

| — | IMO Control Private Limited, www.imo.ch |
| --- | --- |

—

IMO Control Private Limited, www.imo.ch

| — | Indian Organic Certification Agency (Indocert), www.indocert.org |
| --- | --- |

—

Indian Organic Certification Agency (Indocert), www.indocert.org

| — | ISCOP (Indian Society for Certification of Organic products), www.iscoporganiccertification.com |
| --- | --- |

—

ISCOP (Indian Society for Certification of Organic products), www.iscoporganiccertification.com

| — | Lacon Quality Certification Pvt. Ltd, www.laconindia.com |
| --- | --- |

—

Lacon Quality Certification Pvt. Ltd, www.laconindia.com

| — | Natural Organic Certification Association, www.nocaindia.com |
| --- | --- |

—

Natural Organic Certification Association, www.nocaindia.com

| — | OneCert Asia Agri Certification private Limited, www.onecertasia.in |
| --- | --- |

—

OneCert Asia Agri Certification private Limited, www.onecertasia.in

| — | SGS India Pvt. Ltd, www.in.sgs.com |
| --- | --- |

—

SGS India Pvt. Ltd, www.in.sgs.com

| — | Uttaranchal State Organic Certification Agency (USOCA), www.organicuttarakhand.org/products_certification.htm |
| --- | --- |

—

Uttaranchal State Organic Certification Agency (USOCA), www.organicuttarakhand.org/products_certification.htm

| — | Vedic Organic certification Agency, www.vediccertification.com |
| --- | --- |

—

Vedic Organic certification Agency, www.vediccertification.com

| — | Rajasthan Organic Certification Agency (ROCA), http://www.rajasthankrishi.gov.in/Departments/SeedCert/index_eng.asp“; |
| --- | --- |

—

Rajasthan Organic Certification Agency (ROCA), http://www.rajasthankrishi.gov.in/Departments/SeedCert/index_eng.asp“;

| (b) | V točki 7 se leto „2009“ nadomesti z letom „2014“; |
| --- | --- |

(b)

V točki 7 se leto „2009“ nadomesti z letom „2014“;

| (4) | V točki 5 se v besedilu v zvezi z Izraelom četrta alinea nadomesti z naslednjo:






  „— | Secal Israel Inspection and certification, www.skal.co.il“; |
| --- | --- | --- |

(4)

V točki 5 se v besedilu v zvezi z Izraelom četrta alinea nadomesti z naslednjo:

„—

Secal Israel Inspection and certification, www.skal.co.il“;

| (5) | Po besedilu v zvezi s Švico se vstavi:
  „TUNIZIJA
  1.   Kategorije proizvodov:






  (a) | nepredelani pridelki ter vegetativni razmnoževalni material in semena za gojenje; |
| --- | --- | --- |

(5)

Po besedilu v zvezi s Švico se vstavi:

„TUNIZIJA

1.   Kategorije proizvodov:

(a)

nepredelani pridelki ter vegetativni razmnoževalni material in semena za gojenje;

| (b) | predelani kmetijski proizvodi, ki se bodo uporabili kot živilo, večinoma sestavljeni iz ene ali več sestavin rastlinskega izvora. |
| --- | --- |

(b)

predelani kmetijski proizvodi, ki se bodo uporabili kot živilo, večinoma sestavljeni iz ene ali več sestavin rastlinskega izvora.

2.   Izvor: proizvodi kategorije 1(a) in ekološko pridelane sestavine v proizvodih kategorije 1(b), ki so bili pridelani v Tuniziji.

3.   Standardi pridelave: loi no 99-30 du 5 avril 1999 relative à l'agriculture biologique (Zakon št. 99–30 z dne 5. aprila 1999 o ekološkem kmetijstvu); arrêté du ministre de l'Agriculture du 28 février 2001 portant approbation du cahier des charges type de la production végétale selon le mode biologique (Odlok ministra za kmetijstvo z dne 28. februarja 2001 o odobritvi specifikacije za ekološko rastlinsko pridelavo).

4.   Pristojni organ: Direction générale de la Production Agricole, www.agriportail.tn

5.   Nadzorni organi:

| — | Ecocert S.A. en Tunisie, www.ecocert.com |
| --- | --- |

—

Ecocert S.A. en Tunisie, www.ecocert.com

| — | Istituto Mediterraneo di Certificazione IMC, www.imcert.it |
| --- | --- |

—

Istituto Mediterraneo di Certificazione IMC, www.imcert.it

| — | BCS, www.bcs-oeko.com |
| --- | --- |

—

BCS, www.bcs-oeko.com

| — | Lacon, www.lacon-institute.com |
| --- | --- |

—

Lacon, www.lacon-institute.com

6.   Organi za izdajo potrdil: kakor v točki 5.

7.   Trajanje vključitve:

---

POSLOVNIKI

Evropski ekonomsko-socialni odbor

| 20.6.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 159/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 159/10

---

Četrta revizija poslovnika EESO, sprejeta na plenarnem zasedanju 12. marca 2008 (1)

Plenarna skupščina Evropskega ekonomsko-socialnega odbora je 12. marca 2008 sklenila spremeniti besedilo člena 72 poslovnika.

Novo besedilo člena 72 poslovnika Evropskega ekonomsko-socialnega odbora:

„Člen 72

1.   Vsa pooblastila, ki jih kadrovski predpisi dajejo organom za imenovanja in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev organom, pooblaščenim za sklepanje pogodb o zaposlitvi, v primeru generalnega sekretarja EESO izvaja predsedstvo.

2.   V skladu s kadrovskimi predpisi za uradnike Evropskih skupnosti je organ za imenovanja:

| — | predsedstvo, na predlog generalnega sekretarja, v primeru uradnikov kategorij AD 16, AD 15 in AD 14 pri izvajanju členov 13, 29, 30, 31, 32, 40, 41, 49, 50, 51, 78 in 90(1) kadrovskih predpisov, pri izvajanju ostalih določb kadrovskih predpisov, vključno s členom 90(2), pa predsednik na predlog generalnega sekretarja; |
| --- | --- |

—

predsedstvo, na predlog generalnega sekretarja, v primeru uradnikov kategorij AD 16, AD 15 in AD 14 pri izvajanju členov 13, 29, 30, 31, 32, 40, 41, 49, 50, 51, 78 in 90(1) kadrovskih predpisov, pri izvajanju ostalih določb kadrovskih predpisov, vključno s členom 90(2), pa predsednik na predlog generalnega sekretarja;

| — | predsednik, na predlog generalnega sekretarja, v primeru uradnikov kategorij AD 13, AD 12 in AD 11; |
| --- | --- |

—

predsednik, na predlog generalnega sekretarja, v primeru uradnikov kategorij AD 13, AD 12 in AD 11;

| — | generalni sekretar, v primeru uradnikov drugih kategorij AD in AST. |
| --- | --- |

—

generalni sekretar, v primeru uradnikov drugih kategorij AD in AST.

3.   V skladu s pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti je pooblaščeni organ za sklepanje pogodb:

| — | predsedstvo, na predlog generalnega sekretarja, v primeru začasnega osebja kategorij AD 16, AD 15 in AD 14 pri izvajanju členov 11, 17, 33 in 48 pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev; in predsednik, na predlog generalnega sekretarja, pri izvajanju drugih določb pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev; |
| --- | --- |

—

predsedstvo, na predlog generalnega sekretarja, v primeru začasnega osebja kategorij AD 16, AD 15 in AD 14 pri izvajanju členov 11, 17, 33 in 48 pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev; in predsednik, na predlog generalnega sekretarja, pri izvajanju drugih določb pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev;

| — | predsednik, na predlog generalnega sekretarja, v primeru začasnega osebja kategorij AD 13, AD 12 in AD 11; |
| --- | --- |

—

predsednik, na predlog generalnega sekretarja, v primeru začasnega osebja kategorij AD 13, AD 12 in AD 11;

| — | generalni sekretar, v primeru začasnega osebja drugih kategorij, ki sodi v skupino administratorjev in asistentov; |
| --- | --- |

—

generalni sekretar, v primeru začasnega osebja drugih kategorij, ki sodi v skupino administratorjev in asistentov;

| — | generalni sekretar, v primeru posebnih svetovalcev, pomožnih, pogodbenih in lokalnih uslužbencev. |
| --- | --- |

—

generalni sekretar, v primeru posebnih svetovalcev, pomožnih, pogodbenih in lokalnih uslužbencev.

4.   Pooblastila, ki jih ima Odbor v skladu s členom 110 kadrovskih predpisov pri izvajanju splošnih izvedbenih določb kadrovskih predpisov in določb, ki so bile sprejete v skupnem dogovoru, izvaja predsednik.

5.   Predsedstvo, predsednik in generalni sekretar lahko prenesejo pooblastila, ki jih imajo na podlagi tega člena.

6.   Akti o prenosu v skladu s petim odstavkom tega člena določajo obseg prenesenih pooblastil in njihovo vsebinsko in časovno omejitev ter ali lahko imetniki prenesenih pooblastil to pravico prenesejo naprej.“

Novo besedilo je začelo veljati na dan, ko je bilo sprejeto.

---

(1)  Celotno besedilo poslovnika Odbora z zadnjimi spremembami, sprejetimi na plenarnem zasedanju 5. julija 2006, je bilo objavljeno 3. aprila 2007 v UL L 93.

1

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 20.6.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 159/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 159/11

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 28. januarja 2009

o pomoči v obliki ustanovitve kompenzacijskega sklada za organizacijo trga z električno energijo, ki jo izvaja Luksemburg (C 43/02 (ex NN 75/01))

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 230)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/476/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Luksemburg je z dopisom z dne 2. julija 2001, evidentiranim 16. julija 2001 pod številko N 475/01, Komisiji v skladu s členom 88(3) Pogodbe priglasil ustanovitev kompenzacijskega sklada za organizacijo trga z električno energijo. Kljub temu se je priglašeni ukrep dejansko izvajal od 1. januarja 2001. Zato je Komisija ocenila, da se ukrep ne more šteti za načrtovano pomoč v smislu člena 88(3) Pogodbe, in ga je 30. julija 2001 vpisala v register nepriglašenih pomoči pod številko NN 75/01. |
| --- | --- |

(1)

Luksemburg je z dopisom z dne 2. julija 2001, evidentiranim 16. julija 2001 pod številko N 475/01, Komisiji v skladu s členom 88(3) Pogodbe priglasil ustanovitev kompenzacijskega sklada za organizacijo trga z električno energijo. Kljub temu se je priglašeni ukrep dejansko izvajal od 1. januarja 2001. Zato je Komisija ocenila, da se ukrep ne more šteti za načrtovano pomoč v smislu člena 88(3) Pogodbe, in ga je 30. julija 2001 vpisala v register nepriglašenih pomoči pod številko NN 75/01.

| (2) | Komisija je po korespondenci z luksemburškimi organi z dopisom z dne 5. junija 2002 Luksemburg uradno obvestila o odločitvi, da bo v zvezi s tem ukrepom sprožila postopek iz člena 88(2) Pogodbe. Prav tako je Luksemburg pozvala, naj v enem mesecu od datuma prejema dopisa predloži pripombe in zagotovi vse informacije, potrebne za oceno ukrepa. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je po korespondenci z luksemburškimi organi z dopisom z dne 5. junija 2002 Luksemburg uradno obvestila o odločitvi, da bo v zvezi s tem ukrepom sprožila postopek iz člena 88(2) Pogodbe. Prav tako je Luksemburg pozvala, naj v enem mesecu od datuma prejema dopisa predloži pripombe in zagotovi vse informacije, potrebne za oceno ukrepa.

| (3) | Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe o zadevnem ukrepu. |
| --- | --- |

(3)

Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe o zadevnem ukrepu.

| (4) | Luksemburg je z dopisom z dne 22. julija 2002, evidentiranim 26. julija 2002, zaprosil za podaljšanje roka za predložitev pripomb, ki ga je Komisija z dopisom z dne 30. julija 2002 odobrila in kot novi rok določila 5. september 2002. |
| --- | --- |

(4)

Luksemburg je z dopisom z dne 22. julija 2002, evidentiranim 26. julija 2002, zaprosil za podaljšanje roka za predložitev pripomb, ki ga je Komisija z dopisom z dne 30. julija 2002 odobrila in kot novi rok določila 5. september 2002.

| (5) | Nizozemska je z dopisom, poslanim po telefaksu, z dne 4. decembra 2002, evidentiranim istega dne, Komisiji predložila svoje pripombe o zadevnem ukrepu. Komisija je z dopisom z dne 18. februarja 2003 dopis Nizozemske posredovala Luksemburgu in ga pozvala, naj ji v enem mesecu predloži svoje pripombe. Komisija je po opominu, ki ga je poslala 16. maja 2003, 28. maja 2003 od Luksemburga prejela dopis, poslan po telefaksu, ki je bil evidentiran istega dne in v katerem je ta zaprosil za podaljšanje roka za odgovor. |
| --- | --- |

(5)

Nizozemska je z dopisom, poslanim po telefaksu, z dne 4. decembra 2002, evidentiranim istega dne, Komisiji predložila svoje pripombe o zadevnem ukrepu. Komisija je z dopisom z dne 18. februarja 2003 dopis Nizozemske posredovala Luksemburgu in ga pozvala, naj ji v enem mesecu predloži svoje pripombe. Komisija je po opominu, ki ga je poslala 16. maja 2003, 28. maja 2003 od Luksemburga prejela dopis, poslan po telefaksu, ki je bil evidentiran istega dne in v katerem je ta zaprosil za podaljšanje roka za odgovor.

| (6) | Luksemburg je z dopisom z dne 4. junija 2003, evidentiranim 5. junija 2003, Komisiji predložil svoje pripombe o dopisu Komisije z dne 5. junija 2002 in pripombah Nizozemske. Luksemburg je dodatne podatke predložil z dopisom z dne 3. maja 2004, ki je bil evidentiran 13. maja 2004. |
| --- | --- |

(6)

Luksemburg je z dopisom z dne 4. junija 2003, evidentiranim 5. junija 2003, Komisiji predložil svoje pripombe o dopisu Komisije z dne 5. junija 2002 in pripombah Nizozemske. Luksemburg je dodatne podatke predložil z dopisom z dne 3. maja 2004, ki je bil evidentiran 13. maja 2004.

| (7) | Delovno srečanje med Luksemburgom in Komisijo je potekalo 25. januarja 2005. |
| --- | --- |

(7)

Delovno srečanje med Luksemburgom in Komisijo je potekalo 25. januarja 2005.

| (8) | Komisija je z dopisom z dne 31. marca 2005 na Luksemburg naslovila zahtevo za informacije. Komisija je odgovor Luksemburga prejela v dopisih z dne 20. aprila in 20. maja 2005, ki sta bila evidentirana 27. aprila in 1. junija 2005. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je z dopisom z dne 31. marca 2005 na Luksemburg naslovila zahtevo za informacije. Komisija je odgovor Luksemburga prejela v dopisih z dne 20. aprila in 20. maja 2005, ki sta bila evidentirana 27. aprila in 1. junija 2005.

| (9) | Komisija je z dopisom z dne 22. junija 2005 na Luksemburg naslovila zahtevo za dodatne informacije. Luksemburg je z dopisom z dne 22. novembra 2005, evidentiranim 23. novembra 2005, zaprosil za podaljšanje roka za predložitev odgovora, ki ga je Komisija z dopisom z dne 5. decembra 2005 določila za 31. januar 2006. Komisija je odgovor Luksemburga prejela v dopisih z dne 31. januarja 2006, evidentiranih 3. februarja 2006. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je z dopisom z dne 22. junija 2005 na Luksemburg naslovila zahtevo za dodatne informacije. Luksemburg je z dopisom z dne 22. novembra 2005, evidentiranim 23. novembra 2005, zaprosil za podaljšanje roka za predložitev odgovora, ki ga je Komisija z dopisom z dne 5. decembra 2005 določila za 31. januar 2006. Komisija je odgovor Luksemburga prejela v dopisih z dne 31. januarja 2006, evidentiranih 3. februarja 2006.

| (10) | Komisija je z dopisom z dne 27. marca 2006 na Luksemburg naslovila zahtevo za dodatne informacije. Komisija je odgovor Luksemburga prejela v dopisu z dne 11. aprila 2006, evidentiranem 18. aprila 2006. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je z dopisom z dne 27. marca 2006 na Luksemburg naslovila zahtevo za dodatne informacije. Komisija je odgovor Luksemburga prejela v dopisu z dne 11. aprila 2006, evidentiranem 18. aprila 2006.

| (11) | Delovno srečanje med Luksemburgom in Komisijo je potekalo 12. decembra 2006. |
| --- | --- |

(11)

Delovno srečanje med Luksemburgom in Komisijo je potekalo 12. decembra 2006.

| (12) | Komisija je z dopisom z dne 21. novembra 2007 na Luksemburg naslovila zahtevo za dodatne informacije. Luksemburg je z dopisom z dne 6. decembra 2007, evidentiranim 10. decembra 2007, zaprosil za podaljšanje roka za predložitev odgovora, ki ga je Komisija z dopisom z dne 14. decembra 2007 odobrila in kot novi rok določila 17. januar 2008. Komisija je odgovor Luksemburga prejela v dopisu z dne 28. januarja 2008, evidentiranem 30. januarja 2008. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je z dopisom z dne 21. novembra 2007 na Luksemburg naslovila zahtevo za dodatne informacije. Luksemburg je z dopisom z dne 6. decembra 2007, evidentiranim 10. decembra 2007, zaprosil za podaljšanje roka za predložitev odgovora, ki ga je Komisija z dopisom z dne 14. decembra 2007 odobrila in kot novi rok določila 17. januar 2008. Komisija je odgovor Luksemburga prejela v dopisu z dne 28. januarja 2008, evidentiranem 30. januarja 2008.

| (13) | Delovno srečanje med Luksemburgom in Komisijo je potekalo 27. februarja 2008. |
| --- | --- |

(13)

Delovno srečanje med Luksemburgom in Komisijo je potekalo 27. februarja 2008.

| (14) | Luksemburg je Komisiji dodatne podatke predložil z dopisom z dne 19. junija 2008, evidentiranim 20. junija 2008, in dopisom, evidentiranim 12. septembra 2008. |
| --- | --- |

(14)

Luksemburg je Komisiji dodatne podatke predložil z dopisom z dne 19. junija 2008, evidentiranim 20. junija 2008, in dopisom, evidentiranim 12. septembra 2008.

2.   OPIS

2.1   Zakonodajni okvir kompenzacijskega mehanizma

2.1.1   Uredba Velikega vojvodstva z dne 30. maja 1994 in proces liberalizacije trga z električno energijo

| (15) | Uredba Velikega vojvodstva z dne 30. maja 1994 (3) o proizvodnji električne energije iz obnovljivih virov energije ali soproizvodnje toplote in električne energije (v nadaljnjem besedilu: okolju prijazna električna energija) zahteva odkup te okolju prijazne električne energije pri podjetju Cegedel, ki je bil takrat edini splošni koncesionar elektroenergetskega omrežja v Luksemburgu. Ureditev zadeva proizvodnjo električne energije iz hidroenergije, vetrne energije, svetlobne energije, bioplina in biomase ter proizvodnjo električne energije iz soproizvodnje. |
| --- | --- |

(15)

Uredba Velikega vojvodstva z dne 30. maja 1994 (3) o proizvodnji električne energije iz obnovljivih virov energije ali soproizvodnje toplote in električne energije (v nadaljnjem besedilu: okolju prijazna električna energija) zahteva odkup te okolju prijazne električne energije pri podjetju Cegedel, ki je bil takrat edini splošni koncesionar elektroenergetskega omrežja v Luksemburgu. Ureditev zadeva proizvodnjo električne energije iz hidroenergije, vetrne energije, svetlobne energije, bioplina in biomase ter proizvodnjo električne energije iz soproizvodnje.

| (16) | Člen 1 Uredbe Velikega vojvodstva iz leta 1994 določa, da na zahtevo samoproizvajalca razpoložljivo količino električne energije, samoproizvedene iz obnovljivih virov energije ali soproizvodnje toplote in električne energije, za javno omrežje prevzame Veliko vojvodstvo. Uredba Velikega vojvodstva iz leta 1994 tudi določa, da je cena te okolju prijazne električne energije višja od električne energije, proizvedene na običajni način. Cene odkupa okolju prijazne električne energije so se sčasoma prilagodile, zlasti na podlagi Uredbe Velikega vojvodstva z dne 14. oktobra 2005 (4). Cene, veljavne 1. januarja 2008, so bile določene v Uredbi Velikega vojvodstva z dne 8. februarja 2008 (5) o proizvodnji električne energije iz obnovljivih virov energije. |
| --- | --- |

(16)

Člen 1 Uredbe Velikega vojvodstva iz leta 1994 določa, da na zahtevo samoproizvajalca razpoložljivo količino električne energije, samoproizvedene iz obnovljivih virov energije ali soproizvodnje toplote in električne energije, za javno omrežje prevzame Veliko vojvodstvo. Uredba Velikega vojvodstva iz leta 1994 tudi določa, da je cena te okolju prijazne električne energije višja od električne energije, proizvedene na običajni način. Cene odkupa okolju prijazne električne energije so se sčasoma prilagodile, zlasti na podlagi Uredbe Velikega vojvodstva z dne 14. oktobra 2005 (4). Cene, veljavne 1. januarja 2008, so bile določene v Uredbi Velikega vojvodstva z dne 8. februarja 2008 (5) o proizvodnji električne energije iz obnovljivih virov energije.

| (17) | Luksemburg je ocenil, da je leta 2000 obveznost odkupa na podlagi Uredbe Velikega vojvodstva iz leta 1994 zajemala proizvodnjo 112 GWh električne energije (6) in da se je ta količina kupila po povprečni ceni, ki je bila približno trikrat višja od cene iz dolgoročnih dobavnih pogodb, sklenjenih s podjetjem Cegedel. Po mnenju luksemburških organov so zaradi tega nastali dodatni stroški v višini 275 milijonov LUF, tj. 6,8 milijona EUR. |
| --- | --- |

(17)

Luksemburg je ocenil, da je leta 2000 obveznost odkupa na podlagi Uredbe Velikega vojvodstva iz leta 1994 zajemala proizvodnjo 112 GWh električne energije (6) in da se je ta količina kupila po povprečni ceni, ki je bila približno trikrat višja od cene iz dolgoročnih dobavnih pogodb, sklenjenih s podjetjem Cegedel. Po mnenju luksemburških organov so zaradi tega nastali dodatni stroški v višini 275 milijonov LUF, tj. 6,8 milijona EUR.

| (18) | Po odprtju sektorja električne energije za konkurenco z zakonom z dne 24. julija 2000 (7) se je obveznost odkupa razširila na vse distributerje, ki delujejo v Luksemburgu. Teh je bilo leta 2001 trinajst, pri čemer sta največji, tj. podjetje Cegedel, in drugi največji, tj. podjetje Sotel, oskrbovala jeklarne na jugu države in lokalne distributerje. Vendar je v praksi večino okolju prijazne električne energije, proizvedene v Luksemburgu, kupilo podjetje Cegedel. |
| --- | --- |

(18)

Po odprtju sektorja električne energije za konkurenco z zakonom z dne 24. julija 2000 (7) se je obveznost odkupa razširila na vse distributerje, ki delujejo v Luksemburgu. Teh je bilo leta 2001 trinajst, pri čemer sta največji, tj. podjetje Cegedel, in drugi največji, tj. podjetje Sotel, oskrbovala jeklarne na jugu države in lokalne distributerje. Vendar je v praksi večino okolju prijazne električne energije, proizvedene v Luksemburgu, kupilo podjetje Cegedel.

2.1.2   Uredba Velikega vojvodstva z dne 22. maja 2001

| (19) | Za pravično porazdelitev stroškov, povezanih z obveznostjo prevzema okolju prijazne električne energije, med distributerji se je Luksemburg odločil, da bo z Uredbo Velikega vojvodstva z dne 22. maja 2001 (8) o uvedbi kompenzacijskega sklada za organizacijo trga z električno energijo vzpostavil kompenzacijski mehanizem. V praksi je kompenzacijski sklad začel delovati 1. januarja 2001. |
| --- | --- |

(19)

Za pravično porazdelitev stroškov, povezanih z obveznostjo prevzema okolju prijazne električne energije, med distributerji se je Luksemburg odločil, da bo z Uredbo Velikega vojvodstva z dne 22. maja 2001 (8) o uvedbi kompenzacijskega sklada za organizacijo trga z električno energijo vzpostavil kompenzacijski mehanizem. V praksi je kompenzacijski sklad začel delovati 1. januarja 2001.

| (20) | V skladu s členom 21 Uredbe Velikega vojvodstva z dne 22. maja 2001 je vsak luksemburški distributer pooblaščen, da pri končnih odjemalcih pobira prispevke v kompenzacijski sklad. Prispevek je sorazmeren s količino električne energije, ki jo porabi končni odjemalec. Poleg tega mehanizem kompenzacijskega sklada omogoča porazdelitev stroškov, povezanih z obveznostjo odkupa okolju prijazne električne energije, na vse odjemalce distributerja. Višino prispevkov država vsako leto določi tako, da prihodki sklada ne presegajo dodatnih stroškov, povezanih z odkupom okolju prijazne električne energije. Člen 13 Uredbe Velikega vojvodstva z dne 22. maja 2001 določa, da so veliki odjemalci električne energije (9) oproščeni plačila tega prispevka do 31. decembra 2005 (10). Luksemburški organi navajajo, da ta oprostitev zadeva približno petdeset velikih odjemalcev, zlasti v kemični industriji in jeklarstvu. |
| --- | --- |

(20)

V skladu s členom 21 Uredbe Velikega vojvodstva z dne 22. maja 2001 je vsak luksemburški distributer pooblaščen, da pri končnih odjemalcih pobira prispevke v kompenzacijski sklad. Prispevek je sorazmeren s količino električne energije, ki jo porabi končni odjemalec. Poleg tega mehanizem kompenzacijskega sklada omogoča porazdelitev stroškov, povezanih z obveznostjo odkupa okolju prijazne električne energije, na vse odjemalce distributerja. Višino prispevkov država vsako leto določi tako, da prihodki sklada ne presegajo dodatnih stroškov, povezanih z odkupom okolju prijazne električne energije. Člen 13 Uredbe Velikega vojvodstva z dne 22. maja 2001 določa, da so veliki odjemalci električne energije (9) oproščeni plačila tega prispevka do 31. decembra 2005 (10). Luksemburški organi navajajo, da ta oprostitev zadeva približno petdeset velikih odjemalcev, zlasti v kemični industriji in jeklarstvu.

| (21) | Tako je v skladu s členom 23 Uredbe Velikega vojvodstva z dne 22. maja 2001 za vse odjemalce, ki niso oproščeni plačila, prispevek za leto 2001 določen v višini 2,73 EUR na MWh. |
| --- | --- |

(21)

Tako je v skladu s členom 23 Uredbe Velikega vojvodstva z dne 22. maja 2001 za vse odjemalce, ki niso oproščeni plačila, prispevek za leto 2001 določen v višini 2,73 EUR na MWh.

2.1.3   Uredba Velikega vojvodstva z dne 9. decembra 2005

| (22) | Po dvostranskih razpravah s Komisijo je bila Uredba Velikega vojvodstva z dne 22. maja 2001 spremenjena z Uredbo Velikega vojvodstva z dne 9. decembra 2005 (11), ki je začela veljati 1. januarja 2006. Zlasti odpravlja oprostitev prispevka za velike odjemalce električne energije in namesto tega uvaja tri razrede odjemalcev, ki ustrezajo trem ravnem različnih prispevkov (12):






  — | razred A vključuje odjemalce, ki na leto porabijo 25 MWh električne energije ali manj. Leta 2007 so morali odjemalci razreda A plačati prispevek v višini 7,00 EUR na MWh, |
| --- | --- | --- |

(22)

Po dvostranskih razpravah s Komisijo je bila Uredba Velikega vojvodstva z dne 22. maja 2001 spremenjena z Uredbo Velikega vojvodstva z dne 9. decembra 2005 (11), ki je začela veljati 1. januarja 2006. Zlasti odpravlja oprostitev prispevka za velike odjemalce električne energije in namesto tega uvaja tri razrede odjemalcev, ki ustrezajo trem ravnem različnih prispevkov (12):

—

razred A vključuje odjemalce, ki na leto porabijo 25 MWh električne energije ali manj. Leta 2007 so morali odjemalci razreda A plačati prispevek v višini 7,00 EUR na MWh,

| — | razred B vključuje odjemalce, ki na leto porabijo več kot 25 MWh električne energije, razen tiste, ki so uvrščeni v razred C. Leta 2007 so morali odjemalci razreda B plačati prispevek v višini 2,70 EUR na MWh, |
| --- | --- |

—

razred B vključuje odjemalce, ki na leto porabijo več kot 25 MWh električne energije, razen tiste, ki so uvrščeni v razred C. Leta 2007 so morali odjemalci razreda B plačati prispevek v višini 2,70 EUR na MWh,

| — | razred C zadeva ustrezne odjemalce razreda B, ki se morajo poleg tega „zavezati k znatnemu povečanju svoje splošne energetske učinkovitosti s sporazumom med vlado in zadevnim podjetjem [...]. Sporazum, ki ga je treba skleniti, bo vključeval klavzulo o sankcijah za nespoštovanje teh zavez“ (13). Sporazumi prenehajo veljati 31. januarja 2008. Leta 2007 so morali odjemalci razreda C plačati prispevek v višini 0,75 EUR na MWh. |
| --- | --- |

—

razred C zadeva ustrezne odjemalce razreda B, ki se morajo poleg tega „zavezati k znatnemu povečanju svoje splošne energetske učinkovitosti s sporazumom med vlado in zadevnim podjetjem [...]. Sporazum, ki ga je treba skleniti, bo vključeval klavzulo o sankcijah za nespoštovanje teh zavez“ (13). Sporazumi prenehajo veljati 31. januarja 2008. Leta 2007 so morali odjemalci razreda C plačati prispevek v višini 0,75 EUR na MWh.

2.1.4   Določbe, veljavne 1. januarja 2009

| (23) | Luksemburški organi so se zavezali, da bodo Uredbo Velikega vojvodstva z dne 9. decembra 2005 zamenjali z novo uredbo Velikega vojvodstva, ki še ni objavljena in naj bi začela veljati 1. januarja 2009. V skladu z navedbami luksemburških organov nova uredba Velikega vojvodstva določa, da bodo lahko distributerji pobirali prispevke za stroške zaradi okolju prijazne električne energije pri končnih odjemalcih. Višino tega prispevka torej ne bodo več določali javni organi, ampak jo bodo ocenili distributerji. |
| --- | --- |

(23)

Luksemburški organi so se zavezali, da bodo Uredbo Velikega vojvodstva z dne 9. decembra 2005 zamenjali z novo uredbo Velikega vojvodstva, ki še ni objavljena in naj bi začela veljati 1. januarja 2009. V skladu z navedbami luksemburških organov nova uredba Velikega vojvodstva določa, da bodo lahko distributerji pobirali prispevke za stroške zaradi okolju prijazne električne energije pri končnih odjemalcih. Višino tega prispevka torej ne bodo več določali javni organi, ampak jo bodo ocenili distributerji.

2.2   Delovanje kompenzacijskega mehanizma

| (24) | Uredbi Velikega vojvodstva z dne 22. maja 2001 in 9. decembra 2005 na izvedljiv način določata, da mora glavni distributer v Luksemburgu, tj. podjetje Cegedel, katerega kapital je večinoma zasebni, kupiti vso okolju prijazno električno energijo, proizvedeno v Luksemburgu, po ceni, ki jo določi država. To električno energijo kupuje v svojem imenu ali v imenu drugih distributerjev, ki so sklenili dobavne pogodbe s proizvajalci okolju prijazne električne energije. Glavni distributer nato okolju prijazno električno energijo prodaja svojim konkurentom glede na njihove tržne deleže na luksemburškem trgu in po prodajni ceni, ki jo določi država na podlagi tržne cene električne energije, zabeležene prejšnje leto. Dodatni stroški, ki nastanejo zaradi okolju prijazne električne energije, ustrezajo razliki med ceno odkupa pri proizvajalcih električne energije (tarifa za dovajanje) in prodajno ceno pri drugih distributerjih, ki ju določi država. Vsi distributerji o odkupu okolju prijazne električne energije vsak mesec poročajo luksemburškemu regulatornemu organu za električno energijo (v nadaljnjem besedilu: Luksemburški inštitut za regulacijo). Konec leta regulatorni organ distributerjem dodeli nadomestila; če je delež okolju prijazne električne energije, ki je proizvedena v Luksemburgu in jo kupi distributer, višji od njegovega deleža na trgu z električno energijo, prejme nadomestilo iz sklada; v nasprotnem primeru mora plačati ustrezen prispevek v sklad, če je njegov delež kupljene okolju prijazne električne energije nižji od njegovega deleža na nacionalnem trgu. Cilj kompenzacijskega sklada je torej zagotoviti, da vsak distributer, ki deluje v Luksemburgu, kupi delež okolju prijazne električne energije, proizvedene v Luksemburgu, ki je enak njegovemu deležu na nacionalnem trgu. |
| --- | --- |

(24)

Uredbi Velikega vojvodstva z dne 22. maja 2001 in 9. decembra 2005 na izvedljiv način določata, da mora glavni distributer v Luksemburgu, tj. podjetje Cegedel, katerega kapital je večinoma zasebni, kupiti vso okolju prijazno električno energijo, proizvedeno v Luksemburgu, po ceni, ki jo določi država. To električno energijo kupuje v svojem imenu ali v imenu drugih distributerjev, ki so sklenili dobavne pogodbe s proizvajalci okolju prijazne električne energije. Glavni distributer nato okolju prijazno električno energijo prodaja svojim konkurentom glede na njihove tržne deleže na luksemburškem trgu in po prodajni ceni, ki jo določi država na podlagi tržne cene električne energije, zabeležene prejšnje leto. Dodatni stroški, ki nastanejo zaradi okolju prijazne električne energije, ustrezajo razliki med ceno odkupa pri proizvajalcih električne energije (tarifa za dovajanje) in prodajno ceno pri drugih distributerjih, ki ju določi država. Vsi distributerji o odkupu okolju prijazne električne energije vsak mesec poročajo luksemburškemu regulatornemu organu za električno energijo (v nadaljnjem besedilu: Luksemburški inštitut za regulacijo). Konec leta regulatorni organ distributerjem dodeli nadomestila; če je delež okolju prijazne električne energije, ki je proizvedena v Luksemburgu in jo kupi distributer, višji od njegovega deleža na trgu z električno energijo, prejme nadomestilo iz sklada; v nasprotnem primeru mora plačati ustrezen prispevek v sklad, če je njegov delež kupljene okolju prijazne električne energije nižji od njegovega deleža na nacionalnem trgu. Cilj kompenzacijskega sklada je torej zagotoviti, da vsak distributer, ki deluje v Luksemburgu, kupi delež okolju prijazne električne energije, proizvedene v Luksemburgu, ki je enak njegovemu deležu na nacionalnem trgu.

| (25) | Spodnja shema opisuje delovanje kompenzacijskega sklada, veljavnega do 31. decembra 2008. |
| --- | --- |

(25)

Spodnja shema opisuje delovanje kompenzacijskega sklada, veljavnega do 31. decembra 2008.

Image

3.   RAZLOGI ZA ZAČETKU FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (26) | Komisija je v svojem sklepu o začetku formalnega postopka preiskave ocenila, da kompenzacijski mehanizem pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe (14). |
| --- | --- |

(26)

Komisija je v svojem sklepu o začetku formalnega postopka preiskave ocenila, da kompenzacijski mehanizem pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe (14).

| (27) | Ukrep daje prednost proizvajalcem okolju prijazne električne energije, ki imajo na koncu koristi iz kompenzacijskega sklada. Poleg tega daje oprostitev nadomestila, ki se uporablja do 31. decembra 2005, prednost podjetjem z visoko porabo električne energije v primerjavi z drugimi podjetji, ki morajo prispevati v kompenzacijski sklad. V nasprotju s tem distributerji nimajo nobene prednosti, ker imajo le vlogo posrednika pri pobiranju prispevkov, ki jih morajo plačati končni odjemalci in jih na koncu prejmejo proizvajalci okolju prijazne električne energije. |
| --- | --- |

(27)

Ukrep daje prednost proizvajalcem okolju prijazne električne energije, ki imajo na koncu koristi iz kompenzacijskega sklada. Poleg tega daje oprostitev nadomestila, ki se uporablja do 31. decembra 2005, prednost podjetjem z visoko porabo električne energije v primerjavi z drugimi podjetji, ki morajo prispevati v kompenzacijski sklad. V nasprotju s tem distributerji nimajo nobene prednosti, ker imajo le vlogo posrednika pri pobiranju prispevkov, ki jih morajo plačati končni odjemalci in jih na koncu prejmejo proizvajalci okolju prijazne električne energije.

| (28) | Ta prednost se zagotavlja prek državnih sredstev zaradi ustanovitve kompenzacijskega sklada in ne zaradi uvedbe obveznosti odkupa okolju prijazne električne energije. Kompenzacijski sklad je ustanovila država in se dejansko financira prek sistema obveznih prispevkov, pri čemer zneske, ki so plačani vanj, nadzoruje država. |
| --- | --- |

(28)

Ta prednost se zagotavlja prek državnih sredstev zaradi ustanovitve kompenzacijskega sklada in ne zaradi uvedbe obveznosti odkupa okolju prijazne električne energije. Kompenzacijski sklad je ustanovila država in se dejansko financira prek sistema obveznih prispevkov, pri čemer zneske, ki so plačani vanj, nadzoruje država.

| (29) | Ukrep je selektiven, ker daje prednost le nekaterim podjetjem ali dejavnostim, zlasti proizvajalcem okolju prijazne električne energije v primerjavi z drugimi proizvajalci električne energije in podjetjem z visoko porabo električne energije v primerjavi z drugimi podjetji, ki so odjemalci električne energije. |
| --- | --- |

(29)

Ukrep je selektiven, ker daje prednost le nekaterim podjetjem ali dejavnostim, zlasti proizvajalcem okolju prijazne električne energije v primerjavi z drugimi proizvajalci električne energije in podjetjem z visoko porabo električne energije v primerjavi z drugimi podjetji, ki so odjemalci električne energije.

| (30) | Nazadnje, zagotavljanje prednosti proizvajalcem okolju prijazne električne energije in podjetjem z visoko porabo električne energije, dejavnim v različnih gospodarskih sektorjih, vpliva na trgovino z električno energijo znotraj Skupnosti ter izkrivlja konkurenco. |
| --- | --- |

(30)

Nazadnje, zagotavljanje prednosti proizvajalcem okolju prijazne električne energije in podjetjem z visoko porabo električne energije, dejavnim v različnih gospodarskih sektorjih, vpliva na trgovino z električno energijo znotraj Skupnosti ter izkrivlja konkurenco.

| (31) | Komisija je preučila združljivost kompenzacijskega mehanizma s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe glede na smernice Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja iz leta 2001 (v nadaljnjem besedilu: smernice iz leta 2001) (15). V zvezi s to zadevo je izrazila naslednje dvome. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je preučila združljivost kompenzacijskega mehanizma s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe glede na smernice Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja iz leta 2001 (v nadaljnjem besedilu: smernice iz leta 2001) (15). V zvezi s to zadevo je izrazila naslednje dvome.

| (32) | Prvič, Komisija je ocenila, da pomoč za proizvajalce okolju prijazne električne energije ne izpolnjuje pogojev iz naslednjih določb smernic iz leta 2001:






  — | sistem ne zagotavlja omejitev pomoči na dodatne stroške med ceno proizvodnje zadevne električne energije in njeno tržno ceno. Sistem ne omejuje pomoči za tekoče poslovanje v obdobju, ki je potrebno za amortizacijo obratov. Prav tako ne upošteva morebitne pomoči za investicije, ki jo prejmejo proizvajalci za obrate, kot je ekološki dodatek v Luksemburgu (16) (točka E.3.3.1 smernic iz leta 2001), |
| --- | --- | --- |

(32)

Prvič, Komisija je ocenila, da pomoč za proizvajalce okolju prijazne električne energije ne izpolnjuje pogojev iz naslednjih določb smernic iz leta 2001:

—

sistem ne zagotavlja omejitev pomoči na dodatne stroške med ceno proizvodnje zadevne električne energije in njeno tržno ceno. Sistem ne omejuje pomoči za tekoče poslovanje v obdobju, ki je potrebno za amortizacijo obratov. Prav tako ne upošteva morebitne pomoči za investicije, ki jo prejmejo proizvajalci za obrate, kot je ekološki dodatek v Luksemburgu (16) (točka E.3.3.1 smernic iz leta 2001),

| — | sistem ne predvideva tržnega mehanizma, kot so zeleni certifikati (točka E.3.3.2 smernic iz leta 2001), |
| --- | --- |

—

sistem ne predvideva tržnega mehanizma, kot so zeleni certifikati (točka E.3.3.2 smernic iz leta 2001),

| — | pomoč za tekoče poslovanje ni izračunana na podlagi zunanjih stroškov, katerim so se izognili (točka E.3.3.3 smernic iz leta 2001), |
| --- | --- |

—

pomoč za tekoče poslovanje ni izračunana na podlagi zunanjih stroškov, katerim so se izognili (točka E.3.3.3 smernic iz leta 2001),

| — | pomoč za tekoče poslovanje ni omejena na pet let, se sčasoma ne znižuje, njena intenzivnost pa ni omejena na 50 % dodatnih stroškov (točka E.3.3.4 smernic iz leta 2001). |
| --- | --- |

—

pomoč za tekoče poslovanje ni omejena na pet let, se sčasoma ne znižuje, njena intenzivnost pa ni omejena na 50 % dodatnih stroškov (točka E.3.3.4 smernic iz leta 2001).

| (33) | Drugič, Komisija je ocenila, da oprostitev prispevka, odobrena podjetjem z visoko porabo električne energije, ne izpolnjuje meril, določenih v smernicah iz leta 2001: podjetja, ki so upravičena do oprostitve, se niso zavezala doseganju ciljev varstva okolja (17); ni jim treba plačati znatnega dela davka (18); poleg tega se oprostitve sčasoma ne znižujejo v smislu smernic iz leta 2001 in njihova intenzivnost ni omejena na 50 % (19). |
| --- | --- |

(33)

Drugič, Komisija je ocenila, da oprostitev prispevka, odobrena podjetjem z visoko porabo električne energije, ne izpolnjuje meril, določenih v smernicah iz leta 2001: podjetja, ki so upravičena do oprostitve, se niso zavezala doseganju ciljev varstva okolja (17); ni jim treba plačati znatnega dela davka (18); poleg tega se oprostitve sčasoma ne znižujejo v smislu smernic iz leta 2001 in njihova intenzivnost ni omejena na 50 % (19).

| (34) | Nazadnje je Komisija podvomila o združljivosti ukrepa s členoma 25 in 90 Pogodbe. Kompenzacijski mehanizem dejansko ne predvideva oprostitve prispevka za uvoženo električno energijo niti davka na izvoz. Ta ukrep na koncu dejansko koristi le državnim proizvajalcem okolju prijazne električne energije. Uvožena električna energija je torej obdavčena, ne da bi na koncu prejela pomoč, ki jo ima okolju prijazna električna energija, proizvedena v Luksemburgu. |
| --- | --- |

(34)

Nazadnje je Komisija podvomila o združljivosti ukrepa s členoma 25 in 90 Pogodbe. Kompenzacijski mehanizem dejansko ne predvideva oprostitve prispevka za uvoženo električno energijo niti davka na izvoz. Ta ukrep na koncu dejansko koristi le državnim proizvajalcem okolju prijazne električne energije. Uvožena električna energija je torej obdavčena, ne da bi na koncu prejela pomoč, ki jo ima okolju prijazna električna energija, proizvedena v Luksemburgu.

| (35) | Nova uredba Velikega vojvodstva, ki je navedena v uvodni izjavi 23 in mora začeti veljati 1. januarja 2009, spreminja kompenzacijski mehanizem, tako da ne bo več eden od razlogov, zaradi katerih je bil sprožen formalni postopek preiskave. Zato ta odločba preučuje obstoj državnih pomoči in morebitno združljivost kompenzacijskega mehanizma v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe do 31. decembra 2008. |
| --- | --- |

(35)

Nova uredba Velikega vojvodstva, ki je navedena v uvodni izjavi 23 in mora začeti veljati 1. januarja 2009, spreminja kompenzacijski mehanizem, tako da ne bo več eden od razlogov, zaradi katerih je bil sprožen formalni postopek preiskave. Zato ta odločba preučuje obstoj državnih pomoči in morebitno združljivost kompenzacijskega mehanizma v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe do 31. decembra 2008.

4.   PRIPOMBE LUKSEMBURGA O ZAČETKU FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

4.1   Opis ukrepa

| (36) | Prvič, Luksemburg poudarja, da je v skladu z Uredbo Velikega vojvodstva z dne 30. maja 1994 k odkupu okolju prijazne električne energije, proizvedene v Luksemburgu, zavezano le podjetje Cegedel. Zaradi liberalizacije so se nato pojavili drugi konkurenčni distributerji, ki jih je bilo junija 2003 trinajst. Za vse je bila uvedena obveznost odkupa okolju prijazne električne energije. Kljub temu je v praksi dodatne stroške vedno nosil zlasti en gospodarski subjekt, tj. podjetje Cegedel. Luksemburg torej ugotavlja, da kompenzacijski sklad dejansko daje prednost enakim konkurenčnim pogojem za distributerje, ker med njimi porazdeli dodatne stroške, povezane z obveznostjo odkupa okolju prijazne električne energije. |
| --- | --- |

(36)

Prvič, Luksemburg poudarja, da je v skladu z Uredbo Velikega vojvodstva z dne 30. maja 1994 k odkupu okolju prijazne električne energije, proizvedene v Luksemburgu, zavezano le podjetje Cegedel. Zaradi liberalizacije so se nato pojavili drugi konkurenčni distributerji, ki jih je bilo junija 2003 trinajst. Za vse je bila uvedena obveznost odkupa okolju prijazne električne energije. Kljub temu je v praksi dodatne stroške vedno nosil zlasti en gospodarski subjekt, tj. podjetje Cegedel. Luksemburg torej ugotavlja, da kompenzacijski sklad dejansko daje prednost enakim konkurenčnim pogojem za distributerje, ker med njimi porazdeli dodatne stroške, povezane z obveznostjo odkupa okolju prijazne električne energije.

| (37) | Drugič, Luksemburg navaja, da ta ukrep pomeni pomembno okoljsko korist in prispeva k doseganju ciljev varstva okolja, h katerim se je Luksemburg zavezal v skladu s politiko Skupnosti v zvezi z bojem proti podnebnim spremembam; cilj Luksemburga je zmanjšati emisije CO2 za 28 % v primerjavi z letom 1990. Zato luksemburški organi Komisijo pozivajo, naj možne učinke izkrivljanja konkurence ali vplivov na trgovino znotraj Skupnosti ocenjuje glede na okoljsko korist ukrepa. |
| --- | --- |

(37)

Drugič, Luksemburg navaja, da ta ukrep pomeni pomembno okoljsko korist in prispeva k doseganju ciljev varstva okolja, h katerim se je Luksemburg zavezal v skladu s politiko Skupnosti v zvezi z bojem proti podnebnim spremembam; cilj Luksemburga je zmanjšati emisije CO2 za 28 % v primerjavi z letom 1990. Zato luksemburški organi Komisijo pozivajo, naj možne učinke izkrivljanja konkurence ali vplivov na trgovino znotraj Skupnosti ocenjuje glede na okoljsko korist ukrepa.

4.2   Obstoj državne pomoči

| (38) | Luksemburg meni, da ustanovitev kompenzacijskega sklada ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(38)

Luksemburg meni, da ustanovitev kompenzacijskega sklada ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe.

| (39) | Prvič, Luksemburg poudarja, da sklad ne vključuje državnih sredstev v skladu s sodbo Sodišča Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) z dne 13. marca 2001 v zadevi PreussenElektra
   (20). Pred uvedbo sklada so dodatne stroške, povezane z obveznostjo odkupa okolju prijazne električne energije, dejansko krili le končni odjemalci zasebnega podjetja Cegedel. Po uvedbi sklada so se dodatni stroški porazdelili med vse odjemalce vseh distributerjev, ki delujejo v Luksemburgu, vendar ne vključujejo državnih sredstev. Luksemburg za utemeljitev svojih argumentov navaja odstavek 66 sodbe v zadevi PreussenElektra: „[...] predpis države članice, ki zasebna podjetja za distribucijo električne energije zavezuje k odkupu električne energije iz obnovljivih virov energije na njihovem področju dobave po najnižjih cenah, višjih od dejanske ekonomske vrednosti take vrste energije, in ki finančne stroške te obveznosti porazdeljuje med navedena podjetja za distribucijo električne energije ter zasebne uporabnike električnega omrežja, ki so višje na distribucijski verigi, ne pomeni državne pomoči v smislu člena 92(1) Pogodbe“ (zdaj člen 87(1) Pogodbe). |
| --- | --- |

(39)

Prvič, Luksemburg poudarja, da sklad ne vključuje državnih sredstev v skladu s sodbo Sodišča Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) z dne 13. marca 2001 v zadevi PreussenElektra
   (20). Pred uvedbo sklada so dodatne stroške, povezane z obveznostjo odkupa okolju prijazne električne energije, dejansko krili le končni odjemalci zasebnega podjetja Cegedel. Po uvedbi sklada so se dodatni stroški porazdelili med vse odjemalce vseh distributerjev, ki delujejo v Luksemburgu, vendar ne vključujejo državnih sredstev. Luksemburg za utemeljitev svojih argumentov navaja odstavek 66 sodbe v zadevi PreussenElektra: „[...] predpis države članice, ki zasebna podjetja za distribucijo električne energije zavezuje k odkupu električne energije iz obnovljivih virov energije na njihovem področju dobave po najnižjih cenah, višjih od dejanske ekonomske vrednosti take vrste energije, in ki finančne stroške te obveznosti porazdeljuje med navedena podjetja za distribucijo električne energije ter zasebne uporabnike električnega omrežja, ki so višje na distribucijski verigi, ne pomeni državne pomoči v smislu člena 92(1) Pogodbe“ (zdaj člen 87(1) Pogodbe).

| (40) | Drugič, Luksemburg ugotavlja, da kompenzacijski sklad ne daje prednosti proizvajalcem okolju prijazne električne energije, če ni nobenega pogodbenega ali finančnega razmerja med skladom in proizvajalci. Tem plačajo neposredno distributerji, ko kupujejo okolju prijazno električno energijo po cenah, ki so bile takrat določene z Uredbo Velikega vojvodstva z dne 30. maja 1994. Nadomestila iz kompenzacijskega sklada se dodeljujejo le distributerjem. |
| --- | --- |

(40)

Drugič, Luksemburg ugotavlja, da kompenzacijski sklad ne daje prednosti proizvajalcem okolju prijazne električne energije, če ni nobenega pogodbenega ali finančnega razmerja med skladom in proizvajalci. Tem plačajo neposredno distributerji, ko kupujejo okolju prijazno električno energijo po cenah, ki so bile takrat določene z Uredbo Velikega vojvodstva z dne 30. maja 1994. Nadomestila iz kompenzacijskega sklada se dodeljujejo le distributerjem.

| (41) | Poleg tega kompenzacijski sklad ne daje prednosti podjetjem z visoko porabo električne energije v primerjavi s podjetji, ki prispevajo v sklad. Upravičenca do oprostitve, to sta kemična industrija in jeklarstvo, v Luksemburgu nimata konkurenta, ki bi moral plačevati v sklad. Poleg tega Luksemburg ocenjuje, da upravičenci do oprostitve nimajo prednosti v primerjavi s konkurenti s sedežem zunaj Luksemburga. |
| --- | --- |

(41)

Poleg tega kompenzacijski sklad ne daje prednosti podjetjem z visoko porabo električne energije v primerjavi s podjetji, ki prispevajo v sklad. Upravičenca do oprostitve, to sta kemična industrija in jeklarstvo, v Luksemburgu nimata konkurenta, ki bi moral plačevati v sklad. Poleg tega Luksemburg ocenjuje, da upravičenci do oprostitve nimajo prednosti v primerjavi s konkurenti s sedežem zunaj Luksemburga.

| (42) | Nazadnje, Luksemburg ocenjuje, da je učinek izkrivljanja konkurence in vplivov na trgovino znotraj Skupnosti, povezan s kompenzacijskim skladom, le teoretičen. Zlasti ni dokazano, da oprostitve, ki veljajo za težko industrijo v Luksemburgu, vplivajo na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(42)

Nazadnje, Luksemburg ocenjuje, da je učinek izkrivljanja konkurence in vplivov na trgovino znotraj Skupnosti, povezan s kompenzacijskim skladom, le teoretičen. Zlasti ni dokazano, da oprostitve, ki veljajo za težko industrijo v Luksemburgu, vplivajo na trgovino med državami članicami.

4.3   Kršitev členov 25 in 90 Pogodbe

| (43) | Luksemburg dejansko ocenjuje, da kompenzacijski mehanizem ne krši členov 25 in 90 Pogodbe. Luksemburg pojasnjuje, da sistem električne energije, proizvedene v Luksemburgu, in uvožene električne energije ne obravnava različno. Poleg tega se okolju prijazna električna energija, proizvedena v skladu z Uredbo Velikega vojvodstva z dne 30. maja 1994, ne izvaža. Tako je proizvajalec s sedežem v drugi državi članici, ki ima odjemalce v Luksemburgu, obravnavan enako kot proizvajalec s sedežem v Luksemburgu, ki prodaja na domačem trgu. Enako velja, če imajo odjemalci teh dveh distributerjev sedež v drugi državi članici. |
| --- | --- |

(43)

Luksemburg dejansko ocenjuje, da kompenzacijski mehanizem ne krši členov 25 in 90 Pogodbe. Luksemburg pojasnjuje, da sistem električne energije, proizvedene v Luksemburgu, in uvožene električne energije ne obravnava različno. Poleg tega se okolju prijazna električna energija, proizvedena v skladu z Uredbo Velikega vojvodstva z dne 30. maja 1994, ne izvaža. Tako je proizvajalec s sedežem v drugi državi članici, ki ima odjemalce v Luksemburgu, obravnavan enako kot proizvajalec s sedežem v Luksemburgu, ki prodaja na domačem trgu. Enako velja, če imajo odjemalci teh dveh distributerjev sedež v drugi državi članici.

4.4   Združljivost morebitne državne pomoči s Pogodbo ES

| (44) | Čeprav se luksemburški organi ne strinjajo, da oprostitev prispevka za podjetja z visoko porabo električne energije pomeni državno pomoč, poudarjajo, da bi se lahko presojalo, ali je ta ukrep združljiv s smernicami iz leta 2001. |
| --- | --- |

(44)

Čeprav se luksemburški organi ne strinjajo, da oprostitev prispevka za podjetja z visoko porabo električne energije pomeni državno pomoč, poudarjajo, da bi se lahko presojalo, ali je ta ukrep združljiv s smernicami iz leta 2001.

| (45) | Prvič, Luksemburg ugotavlja, da je oprostitev odobrena na podlagi prostovoljnega sporazuma, ki vključuje cilje glede večje energetske učinkovitosti proizvajalcev podpisnikov. Prostovoljni sporazum je bil med Luksemburgom in nacionalnim združenjem industrij (FEDIL) sklenjen marca 1996 in podaljšan aprila 2001. |
| --- | --- |

(45)

Prvič, Luksemburg ugotavlja, da je oprostitev odobrena na podlagi prostovoljnega sporazuma, ki vključuje cilje glede večje energetske učinkovitosti proizvajalcev podpisnikov. Prostovoljni sporazum je bil med Luksemburgom in nacionalnim združenjem industrij (FEDIL) sklenjen marca 1996 in podaljšan aprila 2001.

| (46) | Drugič, Luksemburg priznava, da sporazum kljub temu ne predvideva sankcij za neizpolnjevanje zavez, vendar se zavezuje k vključitvi takšnega mehanizma za uskladitev s točko 51.1(a) smernic iz leta 2001. |
| --- | --- |

(46)

Drugič, Luksemburg priznava, da sporazum kljub temu ne predvideva sankcij za neizpolnjevanje zavez, vendar se zavezuje k vključitvi takšnega mehanizma za uskladitev s točko 51.1(a) smernic iz leta 2001.

5.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

| (47) | Pripombe je po začetku formalnega postopka preiskave glede kompenzacijskega mehanizma v Luksemburgu predložila le Nizozemska. |
| --- | --- |

(47)

Pripombe je po začetku formalnega postopka preiskave glede kompenzacijskega mehanizma v Luksemburgu predložila le Nizozemska.

| (48) | Nizozemska opozarja, da se lahko pomoč za nacionalne proizvajalce okolju prijazne električne energije odobri le, če ne presega nerentabilnih dodatnih stroškov proizvodnje te električne energije. Nizozemski organi podpirajo celotno nadomestilo nerentabilnih dodatnih stroškov, da se razvije proizvodnja okolju prijazne električne energije. Ta pomoč je potrebna, da se državam članicam omogoči izpolnitev okoljskih ciljev, h katerim so se zavezale z ratifikacijo kjotskega protokola (21). |
| --- | --- |

(48)

Nizozemska opozarja, da se lahko pomoč za nacionalne proizvajalce okolju prijazne električne energije odobri le, če ne presega nerentabilnih dodatnih stroškov proizvodnje te električne energije. Nizozemski organi podpirajo celotno nadomestilo nerentabilnih dodatnih stroškov, da se razvije proizvodnja okolju prijazne električne energije. Ta pomoč je potrebna, da se državam članicam omogoči izpolnitev okoljskih ciljev, h katerim so se zavezale z ratifikacijo kjotskega protokola (21).

| (49) | Poleg tega Nizozemska poudarja, da je treba vsaki državi članici omogočiti manevrski prostor za izpolnjevanje okoljskih ciljev iz kjotskega protokola. Zato predlaga, da Komisija za vsak primer posebej sprejme pristop glede ukrepov podpore za okolju prijazno električno energijo, ki jih sprejme posamezna država. |
| --- | --- |

(49)

Poleg tega Nizozemska poudarja, da je treba vsaki državi članici omogočiti manevrski prostor za izpolnjevanje okoljskih ciljev iz kjotskega protokola. Zato predlaga, da Komisija za vsak primer posebej sprejme pristop glede ukrepov podpore za okolju prijazno električno energijo, ki jih sprejme posamezna država.

| (50) | Nazadnje, Nizozemska Komisijo poziva, naj pozitivno preuči predviden ukrep Luksemburga ob upoštevanju dejanske potrebe po dodatnem razvoju proizvodnje okolju prijazne električne energije. |
| --- | --- |

(50)

Nazadnje, Nizozemska Komisijo poziva, naj pozitivno preuči predviden ukrep Luksemburga ob upoštevanju dejanske potrebe po dodatnem razvoju proizvodnje okolju prijazne električne energije.

6.   KOMENTARJI LUKSEMBURGA NA PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

| (51) | Luksemburg ni predložil komentarjev na pripombe Nizozemske. |
| --- | --- |

(51)

Luksemburg ni predložil komentarjev na pripombe Nizozemske.

7.   OCENA

7.1   Obstoj državne pomoči

| (52) | Komisija je v svojem sklepu o začetku formalnega postopka preiskave ugotovila, da kompenzacijski mehanizem pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe (22). Dva razreda upravičencev do te državne pomoči so sestavljali proizvajalci okolju prijazne električne energije in podjetja z visoko porabo električne energije prek oprostitve plačila prispevka v kompenzacijski sklad. |
| --- | --- |

(52)

Komisija je v svojem sklepu o začetku formalnega postopka preiskave ugotovila, da kompenzacijski mehanizem pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe (22). Dva razreda upravičencev do te državne pomoči so sestavljali proizvajalci okolju prijazne električne energije in podjetja z visoko porabo električne energije prek oprostitve plačila prispevka v kompenzacijski sklad.

| (53) | V prejšnjih odločbah je Komisija prav tako ugotovila, da sistemi tarif za dovajanje, ki so financirani podobno kot v tem primeru, pomenijo državno pomoč. Enako je veljalo v odločbah o zadevah N 504/2000 (23) (Združeno kraljestvo), združenih zadevah N 707/02 in N 708/02 (24), ki sta se nadaljevali z ukrepom N 543/05 (25) in ukrepom N 478/07 (26) (Nizozemska), zadevah NN 162/03 in N 317/06 (27) (Avstrija) ter zadevi C 7/05 (28) (Slovenija). |
| --- | --- |

(53)

V prejšnjih odločbah je Komisija prav tako ugotovila, da sistemi tarif za dovajanje, ki so financirani podobno kot v tem primeru, pomenijo državno pomoč. Enako je veljalo v odločbah o zadevah N 504/2000 (23) (Združeno kraljestvo), združenih zadevah N 707/02 in N 708/02 (24), ki sta se nadaljevali z ukrepom N 543/05 (25) in ukrepom N 478/07 (26) (Nizozemska), zadevah NN 162/03 in N 317/06 (27) (Avstrija) ter zadevi C 7/05 (28) (Slovenija).

| (54) | V nadaljevanju je treba preučiti, ali je kompenzacijski mehanizem v analiziranem obdobju, in sicer do 31. decembra 2008, pomenil državno pomoč. |
| --- | --- |

(54)

V nadaljevanju je treba preučiti, ali je kompenzacijski mehanizem v analiziranem obdobju, in sicer do 31. decembra 2008, pomenil državno pomoč.

7.1.1   Ugotovitev prisotnosti državnih sredstev

| (55) | Da se ukrep opredeli kot državna pomoč, mora biti v skladu s sodno prakso zlasti neposredno ali posredno dodeljen iz državnih sredstev in bremeniti državo (29). |
| --- | --- |

(55)

Da se ukrep opredeli kot državna pomoč, mora biti v skladu s sodno prakso zlasti neposredno ali posredno dodeljen iz državnih sredstev in bremeniti državo (29).

| (56) | V zvezi z obstojem državnih sredstev se je Sodišče strinjalo, da ni nujno, da so finančna sredstva za ukrep stalna sredstva v lasti javnega sektorja, da bi pomenila državno pomoč; da se sredstva opredelijo kot državna pomoč, dejansko zadostuje, da so stalno pod javnim nadzorom in tako na razpolago pristojnim državnim organom (30). V skladu s sodno prakso Sodišča (31) državna sredstva niso vključena, če državni organi na nobeni stopnji nimajo ali ne pridobijo nadzora nad sredstvi, iz katerih se financira zadevna gospodarska prednost. Zato je treba ugotoviti, ali država neposredno ali posredno nadzoruje zadevna sredstva, čeprav ta sredstva ne izhajajo neposredno iz državnega proračuna. V zadevi PreussenElektra so tarife za dovajanje neposredno financirali zasebni dobavitelji električne energije, ki so morali električno energijo kupiti pri proizvajalcih okolju prijazne električne energije po ceni, višji od tržne cene električne energije. V tem primeru je država v obdobju od januarja 2001 do decembra 2008 odjemalcem naložila plačilo obveznih prispevkov, ki so se prek distributerjev prenesli na proizvajalce okolju prijazne električne energije. Poleg tega se iz kompenzacijskega sklada, ki ga je ustanovila država Luksemburg, distributerjem dodeljujejo nadomestila. Sodišče je v sodbi v zadevi Stardust Marine
   (32) odločilo, da so sredstva, ki jih v nekem trenutku nadzoruje država, vedno državna sredstva. Zato Komisija meni, da je pomoč neposredno ali posredno dodeljena iz državnih sredstev. |
| --- | --- |

(56)

V zvezi z obstojem državnih sredstev se je Sodišče strinjalo, da ni nujno, da so finančna sredstva za ukrep stalna sredstva v lasti javnega sektorja, da bi pomenila državno pomoč; da se sredstva opredelijo kot državna pomoč, dejansko zadostuje, da so stalno pod javnim nadzorom in tako na razpolago pristojnim državnim organom (30). V skladu s sodno prakso Sodišča (31) državna sredstva niso vključena, če državni organi na nobeni stopnji nimajo ali ne pridobijo nadzora nad sredstvi, iz katerih se financira zadevna gospodarska prednost. Zato je treba ugotoviti, ali država neposredno ali posredno nadzoruje zadevna sredstva, čeprav ta sredstva ne izhajajo neposredno iz državnega proračuna. V zadevi PreussenElektra so tarife za dovajanje neposredno financirali zasebni dobavitelji električne energije, ki so morali električno energijo kupiti pri proizvajalcih okolju prijazne električne energije po ceni, višji od tržne cene električne energije. V tem primeru je država v obdobju od januarja 2001 do decembra 2008 odjemalcem naložila plačilo obveznih prispevkov, ki so se prek distributerjev prenesli na proizvajalce okolju prijazne električne energije. Poleg tega se iz kompenzacijskega sklada, ki ga je ustanovila država Luksemburg, distributerjem dodeljujejo nadomestila. Sodišče je v sodbi v zadevi Stardust Marine
   (32) odločilo, da so sredstva, ki jih v nekem trenutku nadzoruje država, vedno državna sredstva. Zato Komisija meni, da je pomoč neposredno ali posredno dodeljena iz državnih sredstev.

| (57) | Kar zadeva odgovornost, Luksemburški inštitut za regulacijo določa in dodeljuje pomoč posameznim upravičencem na podlagi formule, določene v zakonodaji. Država tako prek zakonodaje ne nadzoruje le porazdeljenih zneskov in upravičencev, ampak tudi dodelitev pomoči. Zato Komisija meni, da je za pomoč odgovorna država. |
| --- | --- |

(57)

Kar zadeva odgovornost, Luksemburški inštitut za regulacijo določa in dodeljuje pomoč posameznim upravičencem na podlagi formule, določene v zakonodaji. Država tako prek zakonodaje ne nadzoruje le porazdeljenih zneskov in upravičencev, ampak tudi dodelitev pomoči. Zato Komisija meni, da je za pomoč odgovorna država.

7.1.2   Selektivnost

| (58) | Kompenzacijski mehanizem se uporablja le za nekatere proizvajalce električne energije, v tem primeru za proizvajalce okolju prijazne električne energije v Luksemburgu. |
| --- | --- |

(58)

Kompenzacijski mehanizem se uporablja le za nekatere proizvajalce električne energije, v tem primeru za proizvajalce okolju prijazne električne energije v Luksemburgu.

| (59) | Mehanizem prav tako predvideva oprostitev plačila prispevka ali od 1. januarja 2006 zmanjšanje prispevka le za en razred odjemalcev, in sicer tistih z visoko porabo električne energije (33). |
| --- | --- |

(59)

Mehanizem prav tako predvideva oprostitev plačila prispevka ali od 1. januarja 2006 zmanjšanje prispevka le za en razred odjemalcev, in sicer tistih z visoko porabo električne energije (33).

7.1.3   Obstoj prednosti

| (60) | Jasno je, da obvezni prispevek, ki ga uvaja kompenzacijski mehanizem, proizvajalcem okolju prijazne električne energije daje prednost, ker je cilj sistema tem proizvajalcem omogočiti prodajo električne energije po ceni, ki je višja od tržne cene. |
| --- | --- |

(60)

Jasno je, da obvezni prispevek, ki ga uvaja kompenzacijski mehanizem, proizvajalcem okolju prijazne električne energije daje prednost, ker je cilj sistema tem proizvajalcem omogočiti prodajo električne energije po ceni, ki je višja od tržne cene.

| (61) | Jasno je, da imajo podjetja z visoko porabo električne energije prednost zaradi oprostitve ali od 1. januarja 2006 zmanjšanja prispevka v kompenzacijski mehanizem. |
| --- | --- |

(61)

Jasno je, da imajo podjetja z visoko porabo električne energije prednost zaradi oprostitve ali od 1. januarja 2006 zmanjšanja prispevka v kompenzacijski mehanizem.

7.1.4   Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino znotraj Skupnosti

| (62) | Ukrep vpliva na gospodarske subjekte, ki so dejavni v sektorjih, odprtih za konkurenco, ne glede na to, ali gre za proizvodnjo električne energije ali sektorje, v katerih delujejo podjetja z visoko porabo električne energije (zlasti kemična industrija in jeklarstvo), ter ki trgujejo z drugimi državami članicami. |
| --- | --- |

(62)

Ukrep vpliva na gospodarske subjekte, ki so dejavni v sektorjih, odprtih za konkurenco, ne glede na to, ali gre za proizvodnjo električne energije ali sektorje, v katerih delujejo podjetja z visoko porabo električne energije (zlasti kemična industrija in jeklarstvo), ter ki trgujejo z drugimi državami članicami.

| (63) | Zato bi lahko pomoč izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(63)

Zato bi lahko pomoč izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino znotraj Skupnosti.

7.1.5   Sklep o obstoju državne pomoči

| (64) | Na podlagi navedenega Komisija meni, da različica kompenzacijskega mehanizma, ki je veljala od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2008, pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(64)

Na podlagi navedenega Komisija meni, da različica kompenzacijskega mehanizma, ki je veljala od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2008, pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe.

7.2   Preverjanje združljivosti pomoči v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe

| (65) | Zaradi razlogov iz uvodnih izjav 32, 33 in 34 se je Komisija odločila sprožiti formalni postopek preiskave v tem primeru, ker je dvomila v združljivost ukrepa s skupnim trgom, ki vključuje tudi skladnost s členoma 25 in 90 Pogodbe. |
| --- | --- |

(65)

Zaradi razlogov iz uvodnih izjav 32, 33 in 34 se je Komisija odločila sprožiti formalni postopek preiskave v tem primeru, ker je dvomila v združljivost ukrepa s skupnim trgom, ki vključuje tudi skladnost s členoma 25 in 90 Pogodbe.

| (66) | Ker je cilj pomoči, ki jo pomeni kompenzacijski mehanizem, varstvo okolja, je treba njeno združljivost oceniti na podlagi smernic Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja. Od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2008 sta se zaporedoma uporabljala dva sklopa smernic, ker so smernice Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (34) (v nadaljnjem besedilu: smernice iz leta 2008) nadomestile smernice iz leta 2001. Ker je bila zadevna pomoč evidentirana kot nepriglašena pomoč, je treba v skladu s točko 205 smernic iz leta 2008 njeno združljivost preveriti na podlagi pravil, ki so se uporabljala ob njeni dodelitvi. |
| --- | --- |

(66)

Ker je cilj pomoči, ki jo pomeni kompenzacijski mehanizem, varstvo okolja, je treba njeno združljivost oceniti na podlagi smernic Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja. Od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2008 sta se zaporedoma uporabljala dva sklopa smernic, ker so smernice Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (34) (v nadaljnjem besedilu: smernice iz leta 2008) nadomestile smernice iz leta 2001. Ker je bila zadevna pomoč evidentirana kot nepriglašena pomoč, je treba v skladu s točko 205 smernic iz leta 2008 njeno združljivost preveriti na podlagi pravil, ki so se uporabljala ob njeni dodelitvi.

| (67) | Zato je treba najprej preveriti združljivost ukrepa na podlagi smernic iz leta 2001 in 2008 ter nato njegovo skladnost s členoma 25 in 90 Pogodbe. |
| --- | --- |

(67)

Zato je treba najprej preveriti združljivost ukrepa na podlagi smernic iz leta 2001 in 2008 ter nato njegovo skladnost s členoma 25 in 90 Pogodbe.

7.3   Združljivost pomoči na podlagi smernic iz leta 2001 in 2008

| (68) | Komisija preverja združljivost pomoči za dve vrsti upravičencev v obdobju od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2008, in sicer za proizvajalce okolju prijazne električne energije, ki imajo posredno koristi od prispevka v kompenzacijski sklad, in podjetja z visoko porabo električne energije, ki so bila oproščena prispevka v kompenzacijski sklad ali od 1. januarja 2006 upravičena do znižanja prispevka v kompenzacijski sklad. |
| --- | --- |

(68)

Komisija preverja združljivost pomoči za dve vrsti upravičencev v obdobju od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2008, in sicer za proizvajalce okolju prijazne električne energije, ki imajo posredno koristi od prispevka v kompenzacijski sklad, in podjetja z visoko porabo električne energije, ki so bila oproščena prispevka v kompenzacijski sklad ali od 1. januarja 2006 upravičena do znižanja prispevka v kompenzacijski sklad.

7.3.1   Združljivost pomoči za proizvajalce okolju prijazne električne energije v Luksemburgu

| (69) | Pomoč, ki je proizvajalcem okolju prijazne električne energije dodeljena prek obveznega prispevka, vključenega v kompenzacijski mehanizem, zadeva nekatere obnovljive vire energije (hidroenergija, sončna energija, vetrna energija, biomasa in bioplin) ter soproizvodnjo toplote in električne energije, ki jih zajemajo smernice iz leta 2001 in 2008 (35). |
| --- | --- |

(69)

Pomoč, ki je proizvajalcem okolju prijazne električne energije dodeljena prek obveznega prispevka, vključenega v kompenzacijski mehanizem, zadeva nekatere obnovljive vire energije (hidroenergija, sončna energija, vetrna energija, biomasa in bioplin) ter soproizvodnjo toplote in električne energije, ki jih zajemajo smernice iz leta 2001 in 2008 (35).

| (70) | Luksemburški organi so Komisiji predložili dve poročili raziskovalnega inštituta [...] (36)
   (37), v katerih so analizirane višine nadomestil, dodeljenih proizvajalcem okolju prijazne električne energije v Luksemburgu. Ti poročili zajemata obdobji do konca leta 2005 (38) in od leta 2006 do leta 2008 (39). |
| --- | --- |

(70)

Luksemburški organi so Komisiji predložili dve poročili raziskovalnega inštituta [...] (36)
   (37), v katerih so analizirane višine nadomestil, dodeljenih proizvajalcem okolju prijazne električne energije v Luksemburgu. Ti poročili zajemata obdobji do konca leta 2005 (38) in od leta 2006 do leta 2008 (39).

| (71) | Opravljeni so izračuni za vse obnovljive vire energije, upravičene do kompenzacijskega mehanizma (40), pri čemer je vključena tudi soproizvodnja toplote in električne energije. Poleg tarif za dovajanje upoštevajo druge sisteme podpore, pomoč za tekoče poslovanje (zlasti ekološki dodatek (41) ali pomoč za naložbe. Izračuni primerjajo stroške proizvodnje okolju prijazne električne energije in tržno ceno te električne energije. V poročilih je ugotovljeno, da v zadevnih obdobjih za obnovljive vire energije ter soproizvodnjo toplote in električne energije niso bila izplačana previsoka nadomestila. |
| --- | --- |

(71)

Opravljeni so izračuni za vse obnovljive vire energije, upravičene do kompenzacijskega mehanizma (40), pri čemer je vključena tudi soproizvodnja toplote in električne energije. Poleg tarif za dovajanje upoštevajo druge sisteme podpore, pomoč za tekoče poslovanje (zlasti ekološki dodatek (41) ali pomoč za naložbe. Izračuni primerjajo stroške proizvodnje okolju prijazne električne energije in tržno ceno te električne energije. V poročilih je ugotovljeno, da v zadevnih obdobjih za obnovljive vire energije ter soproizvodnjo toplote in električne energije niso bila izplačana previsoka nadomestila.

| (72) | Komisija na podlagi navedenega ocenjuje, da je pomoč omejena na razliko med stroški proizvodnje okolju prijazne električne energije in tržno ceno električne energije. |
| --- | --- |

(72)

Komisija na podlagi navedenega ocenjuje, da je pomoč omejena na razliko med stroški proizvodnje okolju prijazne električne energije in tržno ceno električne energije.

| (73) | Zato Komisija za obdobje od 1. januarja 2001 do 1. aprila 2008, v katerem so se uporabljale smernice iz leta 2001, ocenjuje, da je pomoč, dodeljena proizvajalcem okolju prijazne električne energije, v skladu s smernicami iz leta 2001, zlasti s točkami 58 do 60 v zvezi s pomočjo za tekoče poslovanje, in je zato združljiva v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe. |
| --- | --- |

(73)

Zato Komisija za obdobje od 1. januarja 2001 do 1. aprila 2008, v katerem so se uporabljale smernice iz leta 2001, ocenjuje, da je pomoč, dodeljena proizvajalcem okolju prijazne električne energije, v skladu s smernicami iz leta 2001, zlasti s točkami 58 do 60 v zvezi s pomočjo za tekoče poslovanje, in je zato združljiva v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe.

| (74) | Komisija za obdobje od 2. aprila 2008 do 31. decembra 2008, v katerem so se uporabljale smernice iz leta 2008, ocenjuje, da je pomoč, dodeljena proizvajalcem okolju prijazne električne energije, v skladu s smernicami iz leta 2008, zlasti s točkama 109 in 119 v zvezi s pomočjo za tekoče poslovanje za obnovljive vire energije ter soproizvodnjo toplote in električne energije (42), in je zato združljiva v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe. |
| --- | --- |

(74)

Komisija za obdobje od 2. aprila 2008 do 31. decembra 2008, v katerem so se uporabljale smernice iz leta 2008, ocenjuje, da je pomoč, dodeljena proizvajalcem okolju prijazne električne energije, v skladu s smernicami iz leta 2008, zlasti s točkama 109 in 119 v zvezi s pomočjo za tekoče poslovanje za obnovljive vire energije ter soproizvodnjo toplote in električne energije (42), in je zato združljiva v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe.

7.3.2   Združljivost pomoči za podjetja z visoko porabo električne energije

| (75) | Komisija je v svojem sklepu o začetku formalnega postopka preiskave dvomila o združljivosti oprostitve plačila prispevka, do katere so bila do 31. decembra 2005 upravičena podjetja z visoko porabo električne energije. Od 1. januarja 2006 so ta podjetja prispevala v kompenzacijski sklad, vendar po nižji stopnji. |
| --- | --- |

(75)

Komisija je v svojem sklepu o začetku formalnega postopka preiskave dvomila o združljivosti oprostitve plačila prispevka, do katere so bila do 31. decembra 2005 upravičena podjetja z visoko porabo električne energije. Od 1. januarja 2006 so ta podjetja prispevala v kompenzacijski sklad, vendar po nižji stopnji.

| (76) | V zvezi z določitvijo pravil, ki se uporabljajo za oceno združljivosti pomoči, je treba opozoriti, da je bil prispevek za leto 2008 izračunan na podlagi podatkov za leto 2007 in da je bila odločitev glede dodelitve pomoči sprejeta pred 2. aprilom 2008, tj. datumom začetka veljavnosti smernic iz leta 2008. Zato je treba združljivost pomoči, dodeljene podjetjem z visoko porabo električne energije, za celotno obdobje od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2008 ocenjevati na podlagi smernic iz leta 2001. |
| --- | --- |

(76)

V zvezi z določitvijo pravil, ki se uporabljajo za oceno združljivosti pomoči, je treba opozoriti, da je bil prispevek za leto 2008 izračunan na podlagi podatkov za leto 2007 in da je bila odločitev glede dodelitve pomoči sprejeta pred 2. aprilom 2008, tj. datumom začetka veljavnosti smernic iz leta 2008. Zato je treba združljivost pomoči, dodeljene podjetjem z visoko porabo električne energije, za celotno obdobje od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2008 ocenjevati na podlagi smernic iz leta 2001.

| (77) | Luksemburški organi so najprej pojasnili, da so se vsa podjetja z visoko porabo električne energije, ki so upravičena do oprostitve, zavezala k večji energetski učinkovitosti s prostovoljnimi sporazumi, sklenjenimi z državo leta 1996 in nato 2002, da se je zajelo obdobje med letoma 2000 do 2006. Poleg tega je Luksemburg 13. aprila 2005 na zahtevo Komisije te sporazume spremenil. |
| --- | --- |

(77)

Luksemburški organi so najprej pojasnili, da so se vsa podjetja z visoko porabo električne energije, ki so upravičena do oprostitve, zavezala k večji energetski učinkovitosti s prostovoljnimi sporazumi, sklenjenimi z državo leta 1996 in nato 2002, da se je zajelo obdobje med letoma 2000 do 2006. Poleg tega je Luksemburg 13. aprila 2005 na zahtevo Komisije te sporazume spremenil.

| (78) | Glavne spremembe, ki so začele veljati z Uredbo Velikega vojvodstva z dne 9. decembra 2005, zajemajo vključitev količinskega cilja v zvezi s povečanjem energetske učinkovitosti za podjetja, ki so podpisala sporazume; energetsko učinkovitost je treba leta 2005 povečati za 15 % v primerjavi z letom 1990. Poleg tega so v sporazumih določene sankcije za nespoštovanje zavez:






  — | podjetja, ki ne bodo izpolnila svojih zavez, bodo morala kupiti nekaj okolju prijazne električne energije na trgu ali jo za svojo porabo proizvesti (43), |
| --- | --- | --- |

(78)

Glavne spremembe, ki so začele veljati z Uredbo Velikega vojvodstva z dne 9. decembra 2005, zajemajo vključitev količinskega cilja v zvezi s povečanjem energetske učinkovitosti za podjetja, ki so podpisala sporazume; energetsko učinkovitost je treba leta 2005 povečati za 15 % v primerjavi z letom 1990. Poleg tega so v sporazumih določene sankcije za nespoštovanje zavez:

—

podjetja, ki ne bodo izpolnila svojih zavez, bodo morala kupiti nekaj okolju prijazne električne energije na trgu ali jo za svojo porabo proizvesti (43),

| — | podjetja, ki ne bodo spoštovala svojih zavez glede potrditve povečanja energetske učinkovitosti s strani revizorjev na začetku in na koncu obdobja, bodo morala kupiti ali proizvesti količino okolju prijazne električne energije, ki predstavlja 1 % njihove porabe. |
| --- | --- |

—

podjetja, ki ne bodo spoštovala svojih zavez glede potrditve povečanja energetske učinkovitosti s strani revizorjev na začetku in na koncu obdobja, bodo morala kupiti ali proizvesti količino okolju prijazne električne energije, ki predstavlja 1 % njihove porabe.

| (79) | Poleg tega je bila oprostitev plačila prispevka uvedena hkrati z uvedbo prispevka v kompenzacijski sklad, tj. 1. januarja 2001. |
| --- | --- |

(79)

Poleg tega je bila oprostitev plačila prispevka uvedena hkrati z uvedbo prispevka v kompenzacijski sklad, tj. 1. januarja 2001.

| (80) | Komisija na podlagi elementov iz uvodnih izjav 77, 78 in 79 ocenjuje, da sta oprostitev in od 1. januarja 2006 znižanje prispevka v kompenzacijski sklad za podjetja z visoko porabo električne energije, če sklenejo prostovoljne sporazume, v skladu s točko 51.1(a) smernic iz leta 2001. Zato je od decembra 2005 ukrep združljiv v smislu člena 87(3)(c). |
| --- | --- |

(80)

Komisija na podlagi elementov iz uvodnih izjav 77, 78 in 79 ocenjuje, da sta oprostitev in od 1. januarja 2006 znižanje prispevka v kompenzacijski sklad za podjetja z visoko porabo električne energije, če sklenejo prostovoljne sporazume, v skladu s točko 51.1(a) smernic iz leta 2001. Zato je od decembra 2005 ukrep združljiv v smislu člena 87(3)(c).

| (81) | Komisija za obdobje od januarja 2001 do decembra 2005 ugotavlja, da je bila oprostitev plačila prispevka pridobljena na podlagi zavez podjetij z visoko porabo električne energije k večji energetski učinkovitosti. Ti sporazumi, ki so bili prvotno sklenjeni leta 1996, so bili leta 2002 obnovljeni za obdobje od leta 2000 do leta 2006. Poleg tega se uporabljajo sankcije, uvedene leta 2005, če podjetja leta 2005 niso povečala svoje energetske učinkovitosti za 15 % v primerjavi z letom 1990. Zato Komisija meni, da se za ravnanje upravičencev do oprostitve med letoma 2001 in 2005 uporabljajo količinski okoljski cilj in sankcije. Zato Komisija ocenjuje, da je oprostitev plačila prispevka za podjetja z visoko porabo električne energije od januarja 2001 do decembra 2005 v skladu s točko 51.1(a) smernic iz leta 2001 in združljiva v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe. |
| --- | --- |

(81)

Komisija za obdobje od januarja 2001 do decembra 2005 ugotavlja, da je bila oprostitev plačila prispevka pridobljena na podlagi zavez podjetij z visoko porabo električne energije k večji energetski učinkovitosti. Ti sporazumi, ki so bili prvotno sklenjeni leta 1996, so bili leta 2002 obnovljeni za obdobje od leta 2000 do leta 2006. Poleg tega se uporabljajo sankcije, uvedene leta 2005, če podjetja leta 2005 niso povečala svoje energetske učinkovitosti za 15 % v primerjavi z letom 1990. Zato Komisija meni, da se za ravnanje upravičencev do oprostitve med letoma 2001 in 2005 uporabljajo količinski okoljski cilj in sankcije. Zato Komisija ocenjuje, da je oprostitev plačila prispevka za podjetja z visoko porabo električne energije od januarja 2001 do decembra 2005 v skladu s točko 51.1(a) smernic iz leta 2001 in združljiva v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe.

7.4   Združljivost pomoči s členoma 25 in 90 Pogodbe

| (82) | V obdobju od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2008 so dodatne stroške, povezane z obveznostjo odkupa okolju prijazne električne energije, na koncu dejansko krili odjemalci na podlagi svoje porabe. V skladu s sodno prakso Sodišča, ki je bila nedavno potrjena s sodbo v zadevi Essent
   (44), tak obvezni prispevek, ki ga morajo plačati končni odjemalci, pomeni davku podobno dajatev, pri čemer mora skladnost njegovega mehanizma financiranja s Pogodbo preučiti Komisija (45). Komisija je podoben pristop sprejela tudi v odločbah iz uvodne izjave 53. |
| --- | --- |

(82)

V obdobju od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2008 so dodatne stroške, povezane z obveznostjo odkupa okolju prijazne električne energije, na koncu dejansko krili odjemalci na podlagi svoje porabe. V skladu s sodno prakso Sodišča, ki je bila nedavno potrjena s sodbo v zadevi Essent
   (44), tak obvezni prispevek, ki ga morajo plačati končni odjemalci, pomeni davku podobno dajatev, pri čemer mora skladnost njegovega mehanizma financiranja s Pogodbo preučiti Komisija (45). Komisija je podoben pristop sprejela tudi v odločbah iz uvodne izjave 53.

| (83) | V zvezi s tveganjem za neenako obravnavanje uvožene okolju prijazne električne energije v primerjavi z okolju prijazno električno energijo, proizvedeno v Luksemburgu, ki edina prejema prispevke, so se luksemburški organi z ministrskim dopisom zavezali k uvedbi postopka povračila prispevkov v sklad za okolju prijazno električno energijo, uvoženo do 31. decembra 2008. Če ga bodo odjemalci želeli uveljavljati, bodo morali dokazati, da so kupili uvoženo okolju prijazno električno energijo. |
| --- | --- |

(83)

V zvezi s tveganjem za neenako obravnavanje uvožene okolju prijazne električne energije v primerjavi z okolju prijazno električno energijo, proizvedeno v Luksemburgu, ki edina prejema prispevke, so se luksemburški organi z ministrskim dopisom zavezali k uvedbi postopka povračila prispevkov v sklad za okolju prijazno električno energijo, uvoženo do 31. decembra 2008. Če ga bodo odjemalci želeli uveljavljati, bodo morali dokazati, da so kupili uvoženo okolju prijazno električno energijo.

| (84) | [...] |
| --- | --- |

(84)

[...]

| (85) | [...] (46) |
| --- | --- |

(85)

[...] (46)

| (86) | [...] |
| --- | --- |

(86)

[...]

| (87) | Poleg tega se na podlagi navedenega sistem v Luksemburgu zdi zelo podoben postopkom povračila v Avstriji, za katere je Komisija ugotovila, da so združljivi (47). |
| --- | --- |

(87)

Poleg tega se na podlagi navedenega sistem v Luksemburgu zdi zelo podoben postopkom povračila v Avstriji, za katere je Komisija ugotovila, da so združljivi (47).

8.   SKLEP

| (88) | Komisija ugotavlja, da je Luksemburg nezakonito ustanovil kompenzacijski sklad za organizacijo trga z električno energijo, s čimer je kršil člen 88(3) Pogodbe. |
| --- | --- |

(88)

Komisija ugotavlja, da je Luksemburg nezakonito ustanovil kompenzacijski sklad za organizacijo trga z električno energijo, s čimer je kršil člen 88(3) Pogodbe.

| (89) | Komisija na podlagi navedenega kljub temu ugotavlja, da v obdobju od januarja 2001 do decembra 2008 pomoč, dodeljena proizvajalcem okolju prijazne električne energije v Luksemburgu, ter nato oprostitev in od 1. januarja 2006 znižanje prispevka za podjetja z visoko porabo električne energije pomenijo pomoč, ki je združljiva s členom 87(3)(c) Pogodbe, kot je določeno v smernicah iz leta 2001 in 2008 – |
| --- | --- |

(89)

Komisija na podlagi navedenega kljub temu ugotavlja, da v obdobju od januarja 2001 do decembra 2008 pomoč, dodeljena proizvajalcem okolju prijazne električne energije v Luksemburgu, ter nato oprostitev in od 1. januarja 2006 znižanje prispevka za podjetja z visoko porabo električne energije pomenijo pomoč, ki je združljiva s členom 87(3)(c) Pogodbe, kot je določeno v smernicah iz leta 2001 in 2008 –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Kompenzacijski sklad za organizacijo trga z električno energijo, ki ga je Luksemburg ustanovil in upravljal od 1. januarja 2001 in 31. decembra 2008, pomeni državno pomoč v skladu s členom 87(1) Pogodbe, ki daje prednost proizvajalcem okolju prijazne električne energije v Luksemburgu in podjetjem z visoko porabo električne energije.

Ta pomoč je združljiva s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe.

Člen 2

Ta odločba velja v primeru spremembe kompenzacijskega mehanizma, v zvezi s katero je Luksemburg sprejel obveznost, da jo vključi v zakonodajo.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Veliko vojvodstvo Luksemburg.

V Bruslju, 28. januarja 2009

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 255, 23.10.2002, str. 15.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Mémorial A št. 62 z dne 12. julija 1994, str. 1140.

3

Mémorial

(4)  Uredba Velikega vojvodstva z dne 14. oktobra 2005 (1) o dobavi električne energije iz obnovljivih virov energije ter (2) spremembi Uredbe Velikega vojvodstva z dne 30. maja 1994 o proizvodnji električne energije iz obnovljivih virov energije ali soproizvodnje toplote in električne energije in Uredbe Velikega vojvodstva z dne 22. maja 2001 o uvedbi kompenzacijskega sklada za organizacijo trga z električno energijo (Mémorial A št. 181 z dne 14. novembra 2005, str. 2948).

4

Mémorial

(5)  Mémorial A št. 16 z dne 12. februarja 2008, str. 260.

5

Mémorial

(6)  Po ocenah luksemburških organov je leta 2000 skupna poraba električne energije v Luksemburgu znašala 5 650 GWh.

6

(7)  Mémorial A št. 79 z dne 21. avgusta 2000, str. 1896.

7

Mémorial

(8)  Mémorial A št. 70 z dne 19. junija 2001, str. 1407.

8

Mémorial

(9)  Veliki porabniki električne energije so podjetja, ki so povezana z električnim omrežjem pri napetosti, višji od 65 kV.

9

(10)  V skladu s členom 14 Uredbe Velikega vojvodstva z dne 22. maja 2001 se lahko število upravičencev do oprostitve pred 1. januarjem 2006 vseeno zmanjša, če bi se moral prispevek odjemalcev v kompenzacijski sklad v poslovnih letih 2002 in 2003 povečati za več kot 50 %.

10

(11)  Mémorial A št. 203 z dne 16. decembra 2005, str. 3256.

11

Mémorial

(12)  Člen 1 Uredbe Velikega vojvodstva z dne 9. decembra 2005, ki spreminja člen 21 Uredbe Velikega vojvodstva z dne 22. maja 2001.

12

(13)  Člen 1Uredbe Velikega vojvodstva z dne 9. decembra 2005.

13

(14)  Glej točke 14–19 sklepa o začetku formalnega postopka preiskave (UL C 255, 23.10.2002, str. 15).

14

(15)  UL C 37, 3.2.2001, str. 3.

15

(16)  Odločba Komisije z dne17. oktobra 2001 o zadevi N 842/2000 (UL C 5, 8.1.2002, str. 5).

16

(17)  Glej točko 51.1(a).

17

(18)  Glej drugo alineo točke 51.1(b).

18

(19)  Glej točko 46.

19

(20)  C-379/98, Recueil 2001, str. I-2099.

20

(21)  Kjotski protokol k okvirni konvenciji Združenih narodov o podnebnih spremembah, ki je bil sprejet 11. decembra 1997.

21

(22)  Glej točke 14–19 sklepa o začetku formalnega postopka preiskave.

22

(23)  UL C 30, 2.2.2002, str. 15.

23

(24)  UL C 148, 25.6.2003, str. 12.

24

(25)  UL C 221, 14.9.2006, str. 8.

25

(26)  UL C 39, 13.2.2008, str. 3.

26

(27)  Zadeve so bile razdeljene na del A (obnovljivi viri energije) in del B (soproizvodnja toplote in električne energije) (UL C 221, 14.9.2006, str. 8).

27

(28)  UL L 219, 24.8.2007, str. 9.

28

(29)  Glej na primer sodbo Sodišča z dne 16. maja 2002, Francija proti Komisiji (C-482/99, Recueil 2002, str. I-4397), odstavek 24.

29

Francija proti Komisiji

(30)  Glej sodbo Sodišča z dne 16. maja 2000, Francija proti Ladbroke Racing in Komisiji (C-83/98, Recueil 2000, str. I-3271), odstavek 50, in sodbo Sodišča prve stopnje z dne 12. decembra 1996, Air France proti Komisiji (T-358/94, Recueil 1996, str. II-2109), odstavek 67.

30

Francija proti Ladbroke Racing in Komisiji

Air France proti Komisiji

(31)  Glej sklepne predloge generalnega pravobranilca Jacobsa v zadevi C-482/99, Francija proti Komisiji, Recueil 2002, str. I-4397, odstavki 38–42, in sodbo z dne 13. marca 2001, navedeno v opombi 20, odstavki 59–61.

31

Francija proti Komisiji

(32)  Glej sodbo Sodišča z dne 16. maja 2002, Francija proti Komisiji (C-482/99, Recueil 2002, str. I-4397), odstavek 37.

32

Francija proti Komisiji

(33)  Glej uvodno izjavo 22.

33

(34)  UL C 82, 1.4.2008, str. 1.

34

(35)  Glej točko 70(5) in (10) smernic iz leta 2008.

35

(36)  Zaupne informacije.

36

(37)  [...].

37

(38)  [...].

38

(39)  [...].

39

(40)  Zadevni viri energije so hidroenergija, sončna energija, vetrna energija, biomasa in bioplin.

40

(41)  Odločba Komisije z dne 17. oktobra 2001 o zadevi N 842/2000.

41

(42)  Luksemburški organi so tudi določili, da morajo sistemi soproizvodnje toplote in električne energije izpolnjevati merila glede visoke učinkovitosti iz točke 70(11) smernic iz leta 2008.

42

(43)  Ta količina mora izražati raznolikost okolju prijaznih virov električne energije, ki jih podpira kompenzacijski sklad, in bo določena na podlagi naslednjih treh dejavnikov v skladu s spremembo z dne 13. aprila 2005: „1. električne energije, ki jo podjetje porabi v obdobju, v katerem je bilo upravičeno do oprostitve; 2. deleža proizvodnje električne energije, ki jo podpira kompenzacijski sklad, v okviru nacionalne porabe električne energije; 3. razlike med stopnjo povečane energetske učinkovitosti podjetja in splošno stopnjo [povečane energetske učinkovitosti] v odstotkih“. Razlika v odstotkih ne sme biti višja od 100 %. Cilj povečanja energetske učinkovitosti za 15 % je sorazmerno prilagojen za podjetja, ki so začela delovati pred letom 1990.

43

(44)  Sodba Sodišča z dne 17. julija 2008 v zadevi Essent (C-206/06), še ni objavljena v Zbirki odločb.

44

Essent

(45)  Glej na primer sodbo Sodišča z dne 21. oktobra 2003, Belgija proti Eugene van Calster, Felix Cleeren in Openbaar Slachthuis NV (C-261/01 in C-262/01, Recueil 2003, str. I-12249).

45

Belgija proti Eugene van Calster, Felix Cleeren in Openbaar Slachthuis NV

(46)  [...]

46

(47)  Odločba Komisije z dne 4. julija 2006 o zadevah NN 162/03 in N 317/06 (glej opombo 27).

47

---