# Euroopa Liidu L 123/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.123.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 123 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide19. mai 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.123.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 123

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide19. mai 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 406/2009, 18. mai 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 407/2009, 14. mai 2009, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 408/2009, 18. mai 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 793/2006, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 247/2006 (millega sätestatakse erimeetmed Euroopa Liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks põllumajandusvaldkonnas) teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad | 62 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 409/2009, 18. mai 2009, millega kehtestatakse ühenduse ümberarvestustegurid ja töötlemisviisi koodid, mida kasutatakse töödeldud kala kaalu ümberarvestamisel eluskaaluks, ning muudetakse komisjoni määrust (EMÜ) nr 2807/83 | 78 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 406/2009, 18. mai 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 407/2009, 14. mai 2009, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 408/2009, 18. mai 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 793/2006, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 247/2006 (millega sätestatakse erimeetmed Euroopa Liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks põllumajandusvaldkonnas) teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad

62

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 409/2009, 18. mai 2009, millega kehtestatakse ühenduse ümberarvestustegurid ja töötlemisviisi koodid, mida kasutatakse töödeldud kala kaalu ümberarvestamisel eluskaaluks, ning muudetakse komisjoni määrust (EMÜ) nr 2807/83

78

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2009/388/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus 11. mai 2009 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmete ametissenimetamise ja asendamise kohta | 86 |
| | | Komisjon |
| | | 2009/389/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 16. juuli 2008, Riigiabi C 25/2000 (ex N 149/99) kohta, mida Itaalia kavatseb anda terasetööstusettevõttele Lucchini Siderurgica SpA
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3515 all)

   (
  1
  ) | 87 |
| | | SUUNISED |
| | | Euroopa Keskpank |
| | | 2009/390/EÜ |
| | * | Euroopa Keskpanga suunis, 7. mai 2009, millega muudetakse suunist EKP/2007/2 üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET2) kohta (EKP/2009/9) | 94 |
| | | 2009/391/EÜ |
| | * | Euroopa Keskpanga suunis, 7. mai 2009, millega muudetakse suunist EKP/2000/7 eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluste kohta (EKP/2009/10) | 99 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2009/388/EÜ

*

Nõukogu otsus 11. mai 2009 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmete ametissenimetamise ja asendamise kohta

86

Komisjon

2009/389/EÜ

*

Komisjoni otsus, 16. juuli 2008, Riigiabi C 25/2000 (ex N 149/99) kohta, mida Itaalia kavatseb anda terasetööstusettevõttele Lucchini Siderurgica SpA
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3515 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3515 all)

1

87

SUUNISED

Euroopa Keskpank

2009/390/EÜ

*

Euroopa Keskpanga suunis, 7. mai 2009, millega muudetakse suunist EKP/2007/2 üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET2) kohta (EKP/2009/9)

(EKP/2009/9)

94

2009/391/EÜ

*

Euroopa Keskpanga suunis, 7. mai 2009, millega muudetakse suunist EKP/2000/7 eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluste kohta (EKP/2009/10)

(EKP/2009/10)

99

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 2. aprilli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 275/2009 (millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 872/2004, mis käsitleb täiendavaid piiranguid Libeeria suhtes) parandus (ELT L 91, 3.4.2009) | 100 |

Parandused

*

Komisjoni 2. aprilli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 275/2009 (millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 872/2004, mis käsitleb täiendavaid piiranguid Libeeria suhtes) parandus (ELT L 91, 3.4.2009)

100

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 19.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 123/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 123/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 406/2009,

18. mai 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 19. mail 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. mai 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | JO | 73,9 |
| MA | 44,2 |
| MK | 80,5 |
| TN | 115,0 |
| TR | 95,0 |
| ZZ | 81,7 |
| 0707 00 05 | EG | 131,0 |
| JO | 155,5 |
| MA | 32,7 |
| TR | 135,1 |
| ZZ | 113,6 |
| 0709 90 70 | JO | 216,7 |
| TR | 120,7 |
| ZZ | 168,7 |
| 0805 10 20 | EG | 44,0 |
| IL | 55,5 |
| MA | 48,4 |
| TN | 49,2 |
| TR | 107,8 |
| US | 49,3 |
| ZA | 56,7 |
| ZZ | 58,7 |
| 0805 50 10 | AR | 50,9 |
| TR | 50,7 |
| ZA | 51,7 |
| ZZ | 51,1 |
| 0808 10 80 | AR | 81,5 |
| BR | 77,9 |
| CL | 82,4 |
| CN | 91,5 |
| MK | 42,0 |
| NZ | 101,5 |
| US | 125,7 |
| UY | 71,7 |
| ZA | 83,4 |
| ZZ | 84,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

JO

73,9

MA

44,2

MK

80,5

TN

115,0

TR

95,0

ZZ

81,7

0707 00 05

EG

131,0

JO

155,5

MA

32,7

TR

135,1

ZZ

113,6

0709 90 70

JO

216,7

TR

120,7

ZZ

168,7

0805 10 20

EG

44,0

IL

55,5

MA

48,4

TN

49,2

TR

107,8

US

49,3

ZA

56,7

ZZ

58,7

0805 50 10

AR

50,9

TR

50,7

ZA

51,7

ZZ

51,1

0808 10 80

AR

81,5

BR

77,9

CL

82,4

CN

91,5

MK

42,0

NZ

101,5

US

125,7

UY

71,7

ZA

83,4

ZZ

84,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 19.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 123/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 123/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 407/2009,

14. mai 2009,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel, (1) eriti selle artikli 19 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 338/97 loetletakse looma- ja taimeliigid, millega kauplemine on piiratud või kontrolli all. Need loetelud ühendavad ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (edaspidi „CITESi konventsioon”) liidetes toodud loetelusid. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 338/97 loetletakse looma- ja taimeliigid, millega kauplemine on piiratud või kontrolli all. Need loetelud ühendavad ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (edaspidi „CITESi konventsioon”) liidetes toodud loetelusid.

| (2) | Hiina taotlusel lisati CITESi konventsiooni III liitesse järgmised liigid: Corallium elatius, Corallium japonicum, Corallium konjoi ja Corallium secundum. |
| --- | --- |

(2)

Hiina taotlusel lisati CITESi konventsiooni III liitesse järgmised liigid: Corallium elatius, Corallium japonicum, Corallium konjoi ja Corallium secundum.

| (3) | Praegu määruse (EÜ) nr 338/97 lisa B lisas esitatud liikidega Crax daubentoni, Crax globulosa, Crax rubra, Ortalis vetula, Pauxi pauxi, Penelopina nigra, Arborophila campbelli, Arborophila charltonii, Lophura erythrophthalma, Lophura ignita, Semnornis ramphastinus, Baillonius bailloni, Pteroglossus castanotis, Ramphastos dicolorus ja Selenidera maculirostris ei kaubelda rahvusvaheliselt sellisel määral, et see ohustaks kõnealuste liikide püsimajäämist, kuid Colombia, Costa Rica, Guatemala, Hondurase, Malaisia ja Argentina taotlusel lisatakse need CITESi konventsiooni III liitesse ja seepärast tuleb kõnealused liigid kanda määruse (EÜ) nr 338/97 lisa B lisast C lisasse. |
| --- | --- |

(3)

Praegu määruse (EÜ) nr 338/97 lisa B lisas esitatud liikidega Crax daubentoni, Crax globulosa, Crax rubra, Ortalis vetula, Pauxi pauxi, Penelopina nigra, Arborophila campbelli, Arborophila charltonii, Lophura erythrophthalma, Lophura ignita, Semnornis ramphastinus, Baillonius bailloni, Pteroglossus castanotis, Ramphastos dicolorus ja Selenidera maculirostris ei kaubelda rahvusvaheliselt sellisel määral, et see ohustaks kõnealuste liikide püsimajäämist, kuid Colombia, Costa Rica, Guatemala, Hondurase, Malaisia ja Argentina taotlusel lisatakse need CITESi konventsiooni III liitesse ja seepärast tuleb kõnealused liigid kanda määruse (EÜ) nr 338/97 lisa B lisast C lisasse.

| (4) | Praegu määruse (EÜ) nr 338/97 lisas loetlemata liike Phyllomedusa sauvagii, Leptodactylus laticeps, Limnonectes macrodon, Rana shqiperica, Ranodon sibiricus, Bolitoglossa dofleini, Cynops ensicauda, Echinotriton andersoni, Pachytriton labiatus, Paramesotriton spp., Salamandra algira ja Tylototriton spp. tuuakse ühendusse sisse sellisel määral, et nende sisetoomise jälgimine on õigustatud. Seepärast tuleks kõnealused liigid kanda määruse (EÜ) nr 338/97 lisa D lisasse. |
| --- | --- |

(4)

Praegu määruse (EÜ) nr 338/97 lisas loetlemata liike Phyllomedusa sauvagii, Leptodactylus laticeps, Limnonectes macrodon, Rana shqiperica, Ranodon sibiricus, Bolitoglossa dofleini, Cynops ensicauda, Echinotriton andersoni, Pachytriton labiatus, Paramesotriton spp., Salamandra algira ja Tylototriton spp. tuuakse ühendusse sisse sellisel määral, et nende sisetoomise jälgimine on õigustatud. Seepärast tuleks kõnealused liigid kanda määruse (EÜ) nr 338/97 lisa D lisasse.

| (5) | CITESi konventsiooni osaliste konverentsi 14. istungil 2007. aasta juunis võeti vastu uued loomi käsitlevad nomenklatuuriviited. Leiti mõned vastuolud CITESi liidete ja nomenklatuuriviidetes esinevate teaduslike loomanimede vahel seoses selliste liikidega nagu Asarcornis scutulata ja Pezoporus occidentalis, sugukondadega Rheobatrachidae ja Phasianidae ning seltsiga SCANDENTIA. Kuna kõnealused vastuolud ilmnevad ka määruse (EÜ) nr 338/97 lisas, tuleks seda vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

(5)

CITESi konventsiooni osaliste konverentsi 14. istungil 2007. aasta juunis võeti vastu uued loomi käsitlevad nomenklatuuriviited. Leiti mõned vastuolud CITESi liidete ja nomenklatuuriviidetes esinevate teaduslike loomanimede vahel seoses selliste liikidega nagu Asarcornis scutulata ja Pezoporus occidentalis, sugukondadega Rheobatrachidae ja Phasianidae ning seltsiga SCANDENTIA. Kuna kõnealused vastuolud ilmnevad ka määruse (EÜ) nr 338/97 lisas, tuleks seda vastavalt kohandada.

| (6) | Vajalike muudatuste ulatust silmas pidades on selguse huvides vaja määruse (EÜ) nr 338/97 lisa tervikuna asendada. |
| --- | --- |

(6)

Vajalike muudatuste ulatust silmas pidades on selguse huvides vaja määruse (EÜ) nr 338/97 lisa tervikuna asendada.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 338/97 artikli 18 alusel asutatud looduslike looma- ja taimeliikidega kauplemise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 338/97 artikli 18 alusel asutatud looduslike looma- ja taimeliikidega kauplemise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 338/97 lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. mai 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  EÜT L 61, 3.3.1997, lk 1.

1

---

LISA

„LISA

Märkusi A, B, C ja D lisa tõlgendamise kohta

| 1. | A, B, C ja D lisas on liigid märgitud:


  a) | liiginime järgi või |
| --- | --- | --- |

1.

A, B, C ja D lisas on liigid märgitud:

a)

liiginime järgi või

| b) | kõrgemasse taksonisse kuuluva liigina tervikuna või selle määratletud osana. |
| --- | --- |

b)

kõrgemasse taksonisse kuuluva liigina tervikuna või selle määratletud osana.

| 2. | Lühend „spp.” tähistab kõrgema taksoni kõiki liike. |
| --- | --- |

2.

Lühend „spp.” tähistab kõrgema taksoni kõiki liike.

| 3. | Viidetel taksonitele, mis on kõrgemad kui liik, on üksnes teavitav või klassifitseeriv eesmärk. |
| --- | --- |

3.

Viidetel taksonitele, mis on kõrgemad kui liik, on üksnes teavitav või klassifitseeriv eesmärk.

| 4. | A lisas poolpaksus kirjas märgitud liigid on loetletud kooskõlas nende kaitsega, mis on sätestatud nõukogu direktiivis 79/409/EMÜ („linnudirektiiv”) ja nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ („elupaikade direktiiv”). |
| --- | --- |

4.

A lisas poolpaksus kirjas märgitud liigid on loetletud kooskõlas nende kaitsega, mis on sätestatud nõukogu direktiivis 79/409/EMÜ („linnudirektiiv”) ja nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ („elupaikade direktiiv”).

| 5. | Taimetaksonite tähistamiseks allpool liigitasandit kasutatakse järgmisi lühendeid:


  a) | „ssp.” – alamliik, |
| --- | --- | --- |

5.

Taimetaksonite tähistamiseks allpool liigitasandit kasutatakse järgmisi lühendeid:

a)

„ssp.” – alamliik,

| b) | „var(s).” – teisend (teisendid) ja |
| --- | --- |

b)

„var(s).” – teisend (teisendid) ja

| c) | „fa” – vorm. |
| --- | --- |

c)

„fa” – vorm.

| 6. | Märked (I), (II) ja (III) liigi või kõrgema taksoni nime juures viitavad konventsiooni lisadele, milles kõnealused liigid on märkuste 7–9 kohaselt loetletud. Kui osutatud märkeid ei esine, ei ole kõnealuseid liike konventsiooni lisades loetletud. |
| --- | --- |

6.

Märked (I), (II) ja (III) liigi või kõrgema taksoni nime juures viitavad konventsiooni lisadele, milles kõnealused liigid on märkuste 7–9 kohaselt loetletud. Kui osutatud märkeid ei esine, ei ole kõnealuseid liike konventsiooni lisades loetletud.

| 7. | Märge (I) liigi või kõrgema taksoni nime juures osutab, et asjaomane liik või kõrgem takson esineb konventsiooni I lisas. |
| --- | --- |

7.

Märge (I) liigi või kõrgema taksoni nime juures osutab, et asjaomane liik või kõrgem takson esineb konventsiooni I lisas.

| 8. | Märge (II) liigi või kõrgema taksoni nime juures osutab, et asjaomane liik või kõrgem takson esineb konventsiooni II lisas. |
| --- | --- |

8.

Märge (II) liigi või kõrgema taksoni nime juures osutab, et asjaomane liik või kõrgem takson esineb konventsiooni II lisas.

| 9. | Märge (III) liigi või kõrgema taksoni nime juures osutab, et see esineb konventsiooni III lisas. Sel juhul on osutatud ka riik, millega seoses kõnesolev liik või kõrgem takson esineb III lisas. |
| --- | --- |

9.

Märge (III) liigi või kõrgema taksoni nime juures osutab, et see esineb konventsiooni III lisas. Sel juhul on osutatud ka riik, millega seoses kõnesolev liik või kõrgem takson esineb III lisas.

| 10. | Ristandeid võib lisadesse kanda, kuid üksnes tingimusel, et need moodustavad looduses eristatava ja püsiva populatsiooni. Hübriidloomad, kellel neljas eelmises põlvnemisliinis on üks või rohkem A ja B lisas loetletud liikide isendit, peavad vastama käesoleva määruse sätetele samamoodi nagu terviklikku liiki moodustades, isegi kui kõnealune hübriid ei ole lisadesse eraldi kantud. |
| --- | --- |

10.

Ristandeid võib lisadesse kanda, kuid üksnes tingimusel, et need moodustavad looduses eristatava ja püsiva populatsiooni. Hübriidloomad, kellel neljas eelmises põlvnemisliinis on üks või rohkem A ja B lisas loetletud liikide isendit, peavad vastama käesoleva määruse sätetele samamoodi nagu terviklikku liiki moodustades, isegi kui kõnealune hübriid ei ole lisadesse eraldi kantud.

| 11. | Kui liik on kantud A, B või C lisasse, kuuluvad samasse lisasse ka kõik selle liigi isendite osad ja neist saadu, välja arvatud juhul, kui liigi juures on märge, et hõlmatud on ainult isendite teatavad osad ja neist saadu. Kooskõlas käesoleva määruse artikli 2 punktiga t tähistab märk „#” koos sellele järgneva numbriga B või C lisas loetletud liigi või kõrgema taksoni nime juures kõnealuste isendite kindlaksmääratud osi või neist saadut, mida määratletakse käesolevas määruses järgmiselt:


  #1 | tähistab kõiki isendi osi ja neist saadut, välja arvatud:


  a) | seemned, eosed ja õietolm (sh polliiniumid); |
| --- | --- | --- | --- |

11.

Kui liik on kantud A, B või C lisasse, kuuluvad samasse lisasse ka kõik selle liigi isendite osad ja neist saadu, välja arvatud juhul, kui liigi juures on märge, et hõlmatud on ainult isendite teatavad osad ja neist saadu. Kooskõlas käesoleva määruse artikli 2 punktiga t tähistab märk „#” koos sellele järgneva numbriga B või C lisas loetletud liigi või kõrgema taksoni nime juures kõnealuste isendite kindlaksmääratud osi või neist saadut, mida määratletakse käesolevas määruses järgmiselt:

# 1

tähistab kõiki isendi osi ja neist saadut, välja arvatud:

a)

seemned, eosed ja õietolm (sh polliiniumid);

| b) | tahkes või vedelas keskkonnas olevad seemiku- või in vitro saadud koekultuurid, mida transporditakse steriilsetes mahutites; |
| --- | --- |

b)

tahkes või vedelas keskkonnas olevad seemiku- või in vitro saadud koekultuurid, mida transporditakse steriilsetes mahutites;

| c) | kunstlikult paljundatud taimed lõikelilledena ja |
| --- | --- |

c)

kunstlikult paljundatud taimed lõikelilledena ja

| d) | perekonna Vanilla kunstlikult paljundatud taimede viljad ning taimede osad ja neist saadu. |
| --- | --- |

d)

perekonna Vanilla kunstlikult paljundatud taimede viljad ning taimede osad ja neist saadu.

# 2

tähistab kõiki isendi osi ja neist saadut, välja arvatud:

| a) | seemned ja õietolm ning |
| --- | --- |

a)

seemned ja õietolm ning

| b) | jaekaubamüüki saatmiseks pakendatud valmistooted. |
| --- | --- |

b)

jaekaubamüüki saatmiseks pakendatud valmistooted.

# 3

tähistab terveid ja viilutatud juuri ning juureosi.

# 4

tähistab kõiki isendi osi ja neist saadut, välja arvatud:

| a) | seemned, v.a Mehhiko päritolu mehhiko kaktuste seemned, ja õietolm; |
| --- | --- |

a)

seemned, v.a Mehhiko päritolu mehhiko kaktuste seemned, ja õietolm;

| b) | tahkes või vedelas keskkonnas olevad seemiku- või in vitro saadud koekultuurid, mida transporditakse steriilsetes mahutites; |
| --- | --- |

b)

tahkes või vedelas keskkonnas olevad seemiku- või in vitro saadud koekultuurid, mida transporditakse steriilsetes mahutites;

| c) | kunstlikult paljundatud taimed lõikelilledena; |
| --- | --- |

c)

kunstlikult paljundatud taimed lõikelilledena;

| d) | naturaliseerunud või kunstlikult paljundatud taimede viljad ning nende osad ja neist saadu ning |
| --- | --- |

d)

naturaliseerunud või kunstlikult paljundatud taimede viljad ning nende osad ja neist saadu ning

| e) | perekonna Opuntia alamperekonna Opuntia naturaliseerunud või kunstlikult paljundatud taimede üksikud varrelülid ning nende osad ja neist saadu. |
| --- | --- |

e)

perekonna Opuntia alamperekonna Opuntia naturaliseerunud või kunstlikult paljundatud taimede üksikud varrelülid ning nende osad ja neist saadu.

# 5

tähistab palke, saematerjali ja spooni.

# 6

tähistab palke, saematerjali, spooni ja vineeri.

# 7

tähistab palke, laaste, puidutolmu ja -ekstrakte.

# 8

tähistab maa-aluseid osi (st juuri, risoome) – tervetena, osadena ja pulbristatult.

# 9

tähistab kõiki isendi osi ja neist saadut, välja arvatud neid osi, millel on silt „Toodetud Hoodia spp. materjalist, mis on saadud kontrollitud saagikoristuse ja tootmise teel koostöös Botswana/Namiibia/Lõuna-Aafrika CITES-juhtimisasutustega vastavalt lepingule nr BW/NA/ZA xxxxxx”

# 10

tähistab palke, saematerjali, spooni, kaasa arvatud keelpillide poognate valmistamiseks kasutatavaid lõpetamata puittooteid.

# 11

tähistab palke, saematerjali, spooni, vineeri, puidutolmu ja -ekstrakte.

| 12. | Kuna ühelegi A lisas loetletud taimeliigile või taimestiku kõrgemale taksonile ei ole lisatud märget, et nende hübriide tuleb käsitleda kooskõlas käesoleva määruse artikli 4 lõike 1 sätetega, tähendab see, et ühest või mitmest kõnealusest liigist või taksonist saadud kunstlikult paljundatud hübriididega võib kaubelda kunstliku paljundamise tunnistuse olemasolu korral ning et käesoleva määruse sätteid ei kohaldata selliste hübriidide seemnete ja õietolmu (sh polliiniumide), lõikelillede, tahkes või vedelas keskkonnas olevate seemikute ja in vitro saadud koekultuuride suhtes, mida transporditakse steriilsetes mahutites. |
| --- | --- |

12.

Kuna ühelegi A lisas loetletud taimeliigile või taimestiku kõrgemale taksonile ei ole lisatud märget, et nende hübriide tuleb käsitleda kooskõlas käesoleva määruse artikli 4 lõike 1 sätetega, tähendab see, et ühest või mitmest kõnealusest liigist või taksonist saadud kunstlikult paljundatud hübriididega võib kaubelda kunstliku paljundamise tunnistuse olemasolu korral ning et käesoleva määruse sätteid ei kohaldata selliste hübriidide seemnete ja õietolmu (sh polliiniumide), lõikelillede, tahkes või vedelas keskkonnas olevate seemikute ja in vitro saadud koekultuuride suhtes, mida transporditakse steriilsetes mahutites.

| 13. | Käesoleva määruse sätteid ei kohaldata uriini, fekaalide ja ambra suhtes, mis on jäätmed ja saadud asjaomaseid loomi käsitlemata. |
| --- | --- |

13.

Käesoleva määruse sätteid ei kohaldata uriini, fekaalide ja ambra suhtes, mis on jäätmed ja saadud asjaomaseid loomi käsitlemata.

| 14. | D lisas loetletud loomaliikide puhul kohaldatakse sätteid üksnes elusisendite ning tervete või peaaegu tervete surnud isendite suhtes, välja arvatud taksonite puhul, mille juures on märge, mis osutab, et ka muud osad ja saadused on hõlmatud:


  § 1 | Terved või olulises osas terved toor- või parknahad |
| --- | --- | --- |
| § 2 | Suled, sulgedega nahk või muu sulgedega osa |

14.

D lisas loetletud loomaliikide puhul kohaldatakse sätteid üksnes elusisendite ning tervete või peaaegu tervete surnud isendite suhtes, välja arvatud taksonite puhul, mille juures on märge, mis osutab, et ka muud osad ja saadused on hõlmatud:

§ 1

Terved või olulises osas terved toor- või parknahad

§ 2

Suled, sulgedega nahk või muu sulgedega osa

| 15. | D lisas loetletud loomaliikide puhul kohaldatakse sätteid üksnes elusisendite suhtes, välja arvatud taksonite puhul, mille juures on märge, mis osutab, et ka muud osad ja saadused on hõlmatud:


  § 3 | Kuivatatud ja värsked taimed, sh lehed, juured/pookealused, varred, seemned/eosed, puukoor ja viljad |
| --- | --- | --- |
| § 4 | Palgid, saematerjal ja spoon |

15.

D lisas loetletud loomaliikide puhul kohaldatakse sätteid üksnes elusisendite suhtes, välja arvatud taksonite puhul, mille juures on märge, mis osutab, et ka muud osad ja saadused on hõlmatud:

§ 3

Kuivatatud ja värsked taimed, sh lehed, juured/pookealused, varred, seemned/eosed, puukoor ja viljad

§ 4

Palgid, saematerjal ja spoon

| | A lisa | B lisa | C lisa | Tavanimetus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| FAUNA |
| CHORDATA (KEELIKLOOMAD) |
| MAMMALIA | | | | Imetajad |
| ARTIODACTYLA | | | | SÕRALISED |
| Antilocapridae | | | | Harksarviklased |
| Antilocapra americana (I) (üksnes Mehhiko populatsioon; muid populatsioone ei ole käesoleva määruse lisades loetletud) | | | Harksarvik |
| Bovidae | | | | Veislased |
| Addax nasomaculatus (I) | | | Addax |
| | Ammotragus lervia (II) | | Lakklammas |
| | | Antilope cervicapra (III Nepal) | Vintsarvgasell |
| | Bison bison athabascae (II) | | Ameerika metsapiison |
| Bos gaurus (I) (välja arvatud kodustatud liik Bos frontalis, mille suhtes ei kohaldata käesoleva määruse sätteid) | | | Gaur |
| Bos mutus (I) (välja arvatud kodustatud liik Bos grunniens, mille suhtes ei kohaldata käesoleva määruse sätteid) | | | Ulukjakk |
| Bos sauveli (I) | | | Kuprei |
| | | Bubalus arnee (III Nepal) (välja arvatud kodustatud liik Bubalus bubalis, mille suhtes ei kohaldata käesoleva määruse sätteid) | Vesipühvel e arni |
| Bubalus depressicornis (I) | | | Anoa e kääbuspühvel |
| Bubalus mindorensis (I) | | | Tamarau |
| Bubalus quarlesi (I) | | | Mägianoa |
| | Budorcas taxicolor (II) | | Takin |
| Capra falconeri (I) | | | Keerdsarvkits e markuur |
| Capricornis milneedwardsii (I) | | | Hiina serau |
| Capricornis rubidus (I) | | | Punane serau |
| Capricornis sumatraensis (I) | | | Sumatra serau |
| Capricornis thar (I) | | | Himaalaja serau |
| | Cephalophus brookei (II) | | Brooke kabrik |
| | Cephalophus dorsalis (II) | | Rannakabrik |
| Cephalophus jentinki (I) | | | Sadulkabrik |
| | Cephalophus ogilbyi (II) | | Ogilbi kabrik |
| | Cephalophus silvicultor (II) | | Kollaselg-kabrik |
| | Cephalophus zebra (II) | | Sebrakabrik |
| | Damaliscus pygargus pygargus (II) | | Bontbok |
| Gazella cuvieri (I) | | | Cuvier gasell |
| | | Gazella dorcas (III Alžeeria/Tuneesia) | Dorkasgasell |
| Gazella leptoceros (I) | | | Kitsas-sarv gasell |
| Hippotragus niger variani (I) | | | Must-hobuantiloop |
| | Kobus leche (II) | | Pikksaba-vohlu |
| Naemorhedus baileyi (I) | | | Goral (liigist Naemorhedus baileyi) |
| Naemorhedus caudatus (I) | | | Pikksaba-goral |
| Naemorhedus goral (I) | | | Himaalaja goral |
| Naemorhedus griseus (I) | | | Hiina goral |
| Nanger dama (I) | | | Kabegasell |
| Oryx dammah (I) | | | Mõõksarv-orüks |
| Oryx leucoryx (I) | | | Valge-orüks |
| | Ovis ammon (II) (välja arvatud A lisas loetletud alamliigid) | | Mägilammas e muflon |
| Ovis ammon hodgsonii (I) | | | Tiibeti mägilammas |
| Ovis ammon nigrimontana (I) | | | Karatau mägilammas |
| | Ovis canadensis (II) (üksnes Mehhiko populatsioon; muid populatsioone ei ole käesoleva määruse lisades loetletud) | | Lumelammas |
| Ovis orientalis ophion (I) | | | Küprose mägilammas |
| | Ovis vignei (II) (välja arvatud A lisas loetletud alamliigid) | | Urial |
| Ovis vignei vignei (I) | | | Urial (alamliigist Ovis vignei vignei) |
| Pantholops hodgsonii (I) | | | Orongo |
| | Philantomba monticola (II) | | Sinikabrik |
| Pseudoryx nghetinhensis (I) | | | Siola |
| Rupicapra pyrenaica ornata (I) | | | Ibeeria mägikits |
| | Saiga borealis (II) | | Mongoolia saiga |
| | Saiga tatarica (II) | | Saiga tatarica |
| | | Tetracerus quadricornis (III Nepal) | Nelisarv |
| Camelidae | | | | Kaamellased |
| | Lama glama guanicoe (II) | | Guanaako |
| Vicugna vicugna (I) (välja arvatud järgmised populatsioonid: Argentina [Jujuy ja Catamarca provintsi populatsioon ning Jujuy, Salta, Catamarca, La Rioja ja San Juani provintside poolkodustatud populatsioonid]; Boliivia [kogu populatsioon]; Tšiili [Primera piirkonna populatsioon]; ja Peruu [kogu populatsioon]; mis on loetletud B lisas) | Vicugna vicugna (II) (üksnes Argentina
   (1) populatsioonid [Jujuy ja Catamarca provintsi populatsioon ning Jujuy, Salta, Catamarca, La Rioja ja San Juani provintside poolkodustatud populatsioonid]; Boliivia
   (2) [kogu populatsioon]; Tšiili
   (3) [Primera piirkonna populatsioon]; Peruu
   (4) [kogu populatsioon]; muud populatsioonid on loetletud B lisas.) | | Vikunja |
| Cervidae | | | | Hirvlased |
| Axis calamianensis (I) | | | Sigahirv (liigist Axis calamianensis) |
| Axis kuhlii (I) | | | Bawea hirv |
| Axis porcinus annamiticus (I) | | | Sigahirv ( alamliigist Axis porcinus annamiticus) |
| Blastocerus dichotomus (I) | | | Soohirv |
| | Cervus elaphus bactrianus (II) | | Buhhaara punahirv |
| | | Cervus elaphus barbarus (III Algeria/Tunisia) | Punahirv (alamliigist Cervus elaphus barbarus) |
| Cervus elaphus hanglu (I) | | | Kašmiiri punahirv |
| Dama dama mesopotamica (I) | | | Iraani kabehirv |
| Hippocamelus spp. (I) | | | Guemalid |
| | | Mazama temama cerasina (III Guatemala) | Suurmasaama |
| Muntiacus crinifrons (I) | | | Must muntjak |
| Muntiacus vuquangensis (I) | | | Hiidmuntjak |
| | | Odocoileus virginianus mayensis (III Guatemala) | Valgesaba-pampahirv |
| Ozotoceros bezoarticus (I) | | | Pampahirv |
| | Pudu mephistophiles (II) | | Põhja-puduhirv |
| Pudu puda (I) | | | Lõuna-puduhirv |
| Rucervus duvaucelii (I) | | | Barasingha |
| Rucervus eldii (I) | | | Eldi hirv |
| Hippopotamidae | | | | Jõehobulased |
| | Hexaprotodon liberiensis (II) | | Kääbusjõehobu |
| | Hippopotamus amphibius (II) | | Jõehobu |
| Moschidae | | | | Muskushirvlased |
| Moschus spp. (I) (üksnes Afganistani, Bhutani, India, Myanmari, Nepali ja Pakistani populatsioonid; muud populatsioonid on loetletud B lisas.) | Moschus spp. (II) (välja arvatud Afganistani, Bhutani, India, Myanmari, Nepali ja Pakistani populatsioonid, mis on loetletud A lisas) | | Muskushirv |
| Sigalased | | | | Sigalased |
| Babyrousa babyrussa (I) | | | Babirussa e hirvsiga (liigist Babyrousa babyrussa) |
| Babyrousa bolabatuensis (I) | | | Babirussa e hirvsiga (liigist Babyrousa bolabatuensis) |
| Babyrousa celebensis (I) | | | Babirussa e hirvsiga (liigist Babyrousa celebensis) |
| Babyrousa togeanensis (I) | | | Babirussa e hirvsiga (liigist Babyrousa togeanensis) |
| Sus salvanius (I) | | | Kääbussiga |
| Tayassuidae | | | | Pekaarilased |
| | Tayassuidae spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid ning Pecari tajacu Mehhiko ja Ameerika Ühendriikide populatsioonid, mida ei ole loetletud käesoleva määruse lisades) | | Pekaarilased |
| Catagonus wagneri (I) | | | Chaco pekaari |
| CARNIVORA | | | | KISKJALISED |
| Ailuridae | | | | |
| | Ailurus fulgens (I) | | | Punane e väike panda |
| Canidae | | | | Koerlased |
| | | Canis aureus (III India) | Šaakal |
| Canis lupus (I/II)

  (Kõik populatsioonid, välja arvatud Hispaanias Duero jõest põhja pool esinevad populatsioonid ja Kreekas 39. laiuskraadist põhja pool esinevad populatsioonid. Bhutani, India, Nepali ja Pakistani populatsioonid on loetletud I lisas; muud populatsioonid II lisas.) | Canis lupus (II) (Populations of Spain north of the Duero and Greece north of the 39th parallel) | | Hall hunt |
| Canis simensis | | | Mägikoer |
| | Cerdocyon thous (II) | | Krabisööja rebane |
| | Chrysocyon brachyurus (II) | | Guara e lakkhunt |
| | Cuon alpinus (II) | | Punahunt |
| | Lycalopex culpaeus (II) | | Rebane (liigist Lycalopex culpaeus) |
| | Lycalopex fulvipes (II) | | Rebane (liigist Lycalopex fulvipes) |
| | Lycalopex griseus (II) | | Rebane (liigist Lycalopex griseus) |
| | Lycalopex gymnocercus (II) | | Pamparebane |
| Speothos venaticus (I) | | | Võsakoer |
| | | Vulpes bengalensis (III India) | Bengaali rebane |
| | Vulpes cana (II) | | Afgaani rebane |
| | Vulpes zerda (II) | | Fennek |
| Eupleridae |
| | | Cryptoprocta ferox (II) | | Fossa |
| | | Eupleres goudotii (II) | | Pudi-falanukk |
| | | Fossa fossana (II) | | Fanaloka |
| Felidae | | | | Kaslased |
| | Felidae spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid. Kodustatud vormi isendite suhtes käesoleva määruse sätteid ei kohaldata.) | | Kaslased |
| Acinonyx jubatus (I) (Elusisendite ja jahitrofeede ekspordi aastakvoodid kehtestatakse järgmiselt: Botswana: 5; Namiibia: 150; Zimbabwe: 50. Selliste isenditega kauplemisel kohaldatakse käesoleva määruse artikli 4 lõiget 1.) | | | Gepard |
| Caracal caracal (I) (üksnes Aasia populatsioon; muud populatsioonid on loetletud B lisas.) | | | Karakal |
| Catopuma temminckii (I) | | | Temmincki kass |
| Felis nigripes (I) | | | Pudikass e kääbuskass |
| Felis silvestris (II) | | | Metskass |
| Leopardus geoffroyi (I) | | | Soolakass |
| Leopardus jacobitus (I) | | | Mägikass |
| Leopardus pardalis (I) | | | Otselot |
| Leopardus tigrinus (I) | | | Oncilla |
| Leopardus wiedii (I) | | | Margai e pikksaba-pugalkass |
| Lynx lynx (II) | | | Ilves |
| Lynx pardinus (I) | | | Ibeeria ilves |
| Neofelis nebulosa (I) | | | Pantrik |
| Panthera leo persica (I) | | | India lõvi |
| Panthera onca (I) | | | Jaaguar |
| Panthera pardus (I) | | | Leopard |
| Panthera tigris (I) | | | Tiiger |
| Pardofelis marmorata (I) | | | Marmorkass |
| Prionailurus bengalensis bengalensis (I) (üksnes Bangladeshi, India ja Tai populatsioonid; muud populatsioonid on loetletud B lisas.) | | | Bengaali kass |
| Prionailurus iriomotensis (II) | | | Iriomoto kass |
| Prionailurus planiceps (I) | | | Lapikpea-kass |
| Prionailurus rubiginosus (I) (üksnes India populatsioon; muud populatsioonid on loetletud B lisas.) | | | Roostekass |
| Puma concolor coryi (I) | | | Florida puuma |
| Puma concolor costaricensis (I) | | | Costa Rica puuma |
| Puma concolor couguar (I) | | | Puuma (alamliigist Puma concolor couguar) |
| Puma yagouaroundi (I) (üksnes Kesk- ja Põhja-Ameerika populatsioonid; muud populatsioonid on loetletud B lisas.) | | | Jaguarundi |
| Uncia uncia (I) | | | Lumeleopard e irbis |
| Herpestidae | | | | Mangustlased |
| | | Herpestes fuscus (III India) | India pruunmangust |
| | | Herpestes edwardsi (III India) | Hallmangust |
| | | Herpestes javanicus auropunctatus (III India) | Mangust (liigist Herpestes javanicus auropunctatus) |
| | | Herpestes smithii (III India) | Smithi mangust |
| | | Herpestes urva (III India) | Krabimangust |
| | | Herpestes vitticollis (III India) | Mangust (liigist Herpestes vitticolis) |
| Hyaenidae | | | | Hüäänlased |
| | | Proteles cristata (III Botswana) | Tsiibethüään |
| Mephitidae | | | | Vinuklased |
| | Conepatus humboldtii (II) | | Skunk (liigist Conepatus humboldtii) |
| Mustelidae | | | | Kärplased |
| Lutrinae | | | | Saarmaslased |
| | Lutrinae spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) | | Saarmaslased |
| Aonyx capensis microdon (I) (üksnes Kameruni ja Nigeeria populatsioonid; muud populatsioonid on loetletud B lisas.) | | | Väikeküüs-saarmas |
| Enhydra lutris nereis (I) | | | Lõuna-California kalaan |
| Lontra felina (I) | | | Kassiksaarmas |
| Lontra longicaudis (I) | | | Neotroopiline saarmas |
| Lontra provocax (I) | | | Saarmas (liigist Lontra provocax) |
| Lutra lutra (I) | | | Harilik saarmas |
| Lutra nippon (I) | | | Jaapani saarmas |
| Pteronura brasiliensis (I) | | | Hiidsaarmas |
| Mustelinae | | | | Päriskärplased |
| | | Eira barbara (III Honduras) | Taira |
| | | Galictis vittata (III Costa Rica) | Suurgrison |
| | | Martes flavigula (III India) | Harsa |
| | | Martes foina intermedia (III India) | Kivinugis (alamliigist Martes foina intermedia) |
| | | Martes gwatkinsii (III India) | Nugis (liigist Martes gwatkinsii) |
| | | Mellivora capensis (III Botswana) | Meemäger |
| Mustela nigripes (I) | | | Mustjalg-tuhkur |
| Odobenidae | | | | Morsklased |
| | Odobenus rosmarus (III Canada) | | Morsk |
| Otariidae | | | | Kõrvukhülglased |
| | Arctocephalus spp (II) (Except for the species included in Annex A) | | Merikarud |
| Arctocephalus philippii (II) | | | Merikaru (liigist Arctocephalus philippii) |
| Arctocephalus townsendi (I) | | | Merikaru (liigist Arctocephalus townsendi) |
| Phocidae | | | | Hülglased |
| | Mirounga leonina (II) | | Lõuna lonthüljes |
| Monachus spp. (I) | | | Munkhülged |
| Procyonidae | | | | Pesukarulased |
| | | Bassaricyon gabbii (III Costa Rica) | Pesukarulane (liigist Bassaricyon gabbii) |
| | | Bassariscus sumichrasti (III Costa Rica) | Pesukarulane (liigist Bassariscus sumichrasti) |
| | | Nasua narica (III Honduras) | Tavaninakaru (liigist Nasua narica) |
| | | Nasua nasua solitaria (III Uruguay) | Koaati (alamliigist Nasua nasua solitaria) |
| | | Potos flavus (III Honduras) | Kinkažu |
| Ursidae | | | | Karulased |
| | Ursidae spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) | | Karulased |
| Ailuropoda melanoleuca (I) | | | Bambuskaru e suur panda |
| Helarctos malayanus (I) | | | Päikesekaru e biruang |
| Melursus ursinus (I) | | | Huulkaru |
| Tremarctos ornatus (I) | | | Prillkaru |
| Ursus arctos (I/II)

  (üksnes Bhutani, Hiina, Mehhiko ja Mongoolia populatsioonid ning alamliik Ursus arctos isabellinus on loetletud I lisas; muud populatsioonid ja alamliigid II lisas.) | | | Pruunkaru |
| Ursus thibetanus (I) | | | Kaeluskaru |
| Viverridae | | | | Tsiibetkaslased |
| | | Arctictis binturong (III India) | Binturong |
| | | Civettictis civetta (III Botswana) | Aafrika tsiibet |
| | Cynogale bennettii (II) | | Udrastsiibet |
| | Hemigalus derbyanus (II) | | Vööttsiibet |
| | | Paguma larvata (III India) | Paguuma |
| | | Paradoxurus hermaphroditus (III India) | Musang (liigist Paradoxurus hermaphroditus) |
| | | Paradoxurus jerdoni (III India) | Musang (liigist Paradoxurus jerdoni) |
| | Prionodon linsang (II) | | Vöötlinsang |
| Prionodon pardicolor (I) | | | Tähniklinsang |
| | | Viverra civettina (III India) | Laiktsiibet |
| | | Viverra zibetha (III India) | Suurtsiibet |
| | | Viverricula indica (III India) | Pisitsiibet |
| CETACEA | | | | VAALALISED (delfiinid, pringlid, vaalad) |
| CETACEA spp. (I/II)
   (5) | | | Vaalalised |
| CHIROPTERA | | | | KÄSITIIVALISED |
| Phyllostomidae | | | | Nopslased |
| | | | Platyrrhinus lineatus (III Uruguay) | Nopslane (liigist Platyrrhinus lineatus) |
| Pteropodidae | | | | Tiiburlased |
| | Acerodon spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) | | Lendkoerad |
| Acerodon jubatus (I) | | | Suurtiibur (liigist Acerodon jubatus) |
| | Pteropus spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) | | Lendkoerad |
| Pteropus insularis (I) | | | Lendkoer (liigist Pteropus insularis) |
| Pteropus livingstonii (II) | | | Lendkoer (liigist Pteropus livingstonii) |
| Pteropus loochoensis (I) | | | Lendkoer (liigist Pteropus loochoensis) |
| Pteropus mariannus (I) | | | Lendkoer (liigist Pteropus mariannus) |
| Pteropus molossinus (I) | | | Lendkoer (liigist Pteropus molossinus) |
| Pteropus pelewensis (I) | | | Lendkoer (liigist Pteropus pelewensis) |
| Pteropus pilosus (I) | | | Lendkoer (liigist Pteropus pilosus) |
| Pteropus rodricensis (II) | | | Lendkoer (liigist Pteropus rodricensis) |
| Pteropus samoensis (I) | | | Lendkoer (liigist Pteropus samoensis) |
| Pteropus tonganus (I) | | | Lendkoer (liigist Pteropus tonganus) |
| Pteropus ualanus (I) | | | Lendkoer (liigist Pteropus ualanus) |
| Pteropus voeltzkowi (II) | | | Lendkoer (liigist Pteropus voeltzkowi) |
| Pteropus yapensis (I) | | | Lendkoer (liigist Pteropus yapensis) |
| CINGULATA | | | | VÖÖLISED |
| Dasypodidae | | | | Vöölased |
| | | Cabassous centralis (III Costa Rica) | Paljassaba (liigist Cabassous centralis) |
| | | Cabassous tatouay (III Uruguay) | Paljassaba (liigist Cabassous tatouay) |
| | Chaetophractus nationi (II) (kehtestatud on ekspordi nullkvoot. Kõiki isendeid käsitatakse A lisasse kuuluvate liikide isenditena ning nendega kauplemist reguleeritakse vastavalt sellele.) | | Vöölane (liigist Chaetophractus nationi) |
| Priodontes maximus (I) | | | Hiidvöölane |
| DASYUROMORPHIA | | | | KUKKURHIIRELAADSED |
| Dasyuridae | | | | Kukkurkärplased |
| Sminthopsis longicaudata (I) | | | Pikksaba-kukkurhiirik |
| Sminthopsis psammophila (I) | | | Liiva-kukkurhiirik |
| Thylacinidae | | | | Kukkurhuntlased |
| Thylacinus cynocephalus (possibly extinct) (I) | | | Kukkurhunt |
| DIPROTODONTIA | | | | KAKSIKEESHAMBULISED |
| Macropodidae | | | | Kängurulased |
| | Dendrolagus inustus (II) | | Pruun-puukänguru |
| | Dendrolagus ursinus (II) | | Puukänguru (liigist Dendrolagus ursinus) |
| Lagorchestes hirsutus (I) | | | Hatune jänesvallabi |
| Lagostrophus fasciatus (I) | | | Vöötvallabi |
| Onychogalea fraenata (I) | | | Vallabi (liigist Onychogalea fraenata) |
| Onychogalea lunata (I) | | | Vallabi (liigist Onychogalea lunata) |
| Phalangeridae | | | | Kuskuslased |
| | Phalanger intercastellanus (II) | | Kuskus (liigist Phalanger intercastellanus) |
| | Phalanger mimicus (II) | | Kuskus (liigist Phalanger mimicus) |
| | Phalanger orientalis (II) | | Kuskus (liigist Phalanger orientalis) |
| | Spilocuscus kraemeri (II) | | Kuskus (liigist Spilocuscus kraemeri) |
| | Spilocuscus maculatus (II) | | Kuskus (liigist Spilocuscus maculatus) |
| | Spilocuscus papuensis (II) | | Kuskus (liigist Spilocuscus papuensis) |
| Potoroidae | | | | Pärisrottkängurulased |
| Bettongia spp. (I) | | | Rottkängurud |
| Caloprymnus campestris (possibly extinct) (I) | | | Kõrbe-rottkänguru |
| Vombatidae | | | | Vombatlased |
| Lasiorhinus krefftii (I) | | | Põhjavombat |
| LAGOMORPHA | | | | JÄNESELISED |
| Leporidae | | | | Jäneslased |
| Caprolagus hispidus (I) | | | India harjasküülik |
| Romerolagus diazi (I) | | | Teporingo e vulkaaniküülik |
| MONOTREMATA | | | | AINUPILULISED |
| Tachyglossidae | | | | Sipelgasiillased |
| | Zaglossus spp. (II) | | Nokis-sipelgasiilid |
| PERAMELEMORPHIA | | | | BANDIKUTILAADSED |
| Chaeropodidae | | | | Bandikutlased |
| Chaeropus ecaudatus (possibly extinct) (I) | | | Sõrgbandikut |
| Peramelidae | | | | Kukkurmägerlased |
| | Perameles bougainville (I) | | | Lääne-koonbandikut |
| Thylacomyidae | | | | Kukkurhuntlased |
| | Macrotis lagotis (I) | | | Harilik bilbi |
| | Macrotis leucura (I) | | | Valgesaba-bilbi |
| PERISSODACTYLA | | | | KABJALISED |
| Hobuslased | | | | Hobuslased |
| Equus africanus (I) (välja arvatud Equus asinus kodustatud liik, mille suhtes ei kohaldata käesoleva määruse sätteid) | | | Ulukeesel |
| Equus grevyi (I) | | | Kõrbesebra e grevi sebra |
| Equus hemionus (I/II) (liik on loetletud II lisas, kuid alamliik Equus hemionus hemionus I lisas.) | | | Kulaan |
| Equus kiang (II) | | | Kiang |
| Equus przewalskii (I) | | | Prževalski hobune |
| | Equus zebra hartmannae (II) | | Hartmanni mägisebra |
| Equus zebra zebra (I) | | | Mägisebra (alamliigist Equus zebra zebra) |
| Rhinocerotidae | | | | Ninasarviklased |
| Rhinocerotidae spp. (I) (välja arvatud B lisas loetletud alamliigid) | | | Ninasarviklased |
| | Ceratotherium simum simum (II) (üksnes Lõuna-Aafrika ja Svaasimaa populatsioonid; muud populatsioonid on loetletud A lisas. Lubatud üksnes rahvusvaheline kauplemine elusloomadega, kui nende sihtkoht on kohane ja vastuvõetav, ning jahitrofeedega. Kõiki teisi isendeid käsitatakse A lisasse kuuluvate liikide isenditena ning nendega kauplemist reguleeritakse vastavalt sellele.) | | Laimokk-ninasarvik |
| Tapiridae | | | | Taapirlased |
| Tapiridae spp. (I) (välja arvatud B lisas loetletud liigid) | | | Taapirlased |
| | Tapirus terrestris (II) | | Lõuna-Ameerika tapiir |
| PHOLIDOTA | | | | SOOMUSLOOMALISED |
| Manidae | | | | Soomusloomlased |
| | Manis spp. (II)
  (Manis crassicaudata, Manis culionensis, Manis javanica ja Manis pentadactyla puhul on kehtestatud ekspordi nullkvoot isendite osas, kes on loodusest püütud ja kellega kaubitsetakse eelkõige ärilistel eesmärkidel) | | Soomusloomad |
| PILOSA | | | | NAPIHAMBULISED |
| Bradypodidae | | | | Laisiklased |
| | Bradypus variegatus (II) | | Pöördpea e kolmvarvas-laisik (liigist Bradypus variegatus) |
| Megalonychidae | | | | Kaksvarvaslaisikud |
| | | Choloepus hoffmanni (III Costa Rica) | Kaksvarvaslaisik (liigist) |
| Myrmecophagidae | | | | Sipelgaõgilased |
| | Myrmecophaga tridactyla (II) | | Suur-sipelgaõgija |
| | | Tamandua mexicana (III Guatemala) | Tamandu (liigist) |
| PRIMATES | | | | ESIKLOOMALISED |
| | | PRIMATES spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) | | ESIKLOOMALISED |
| Atelidae | | | | Ämmalahvlased |
| Alouatta coibensis (I) | | | Coiba saare möiraahv |
| Alouatta palliata (I) | | | Mantel-möiraahv |
| Alouatta pigra (I) | | | Guatemala möiraahv |
| Ateles geoffroyi frontatus (I) | | | Mustkäpp-ämmalahv (alamliigist Ateles geoffroyi frontatus) |
| Ateles geoffroyi panamensis (I) | | | Mustkäpp-ämmalahv (alamliigist Ateles geoffroyi panamensis) |
| Brachyteles arachnoides (I) | | | Haardahv e ämblikahv |
| Brachyteles hypoxanthus (I) | | | |
| Oreonax flavicauda (I) | | | Peruu villakahv |
| Cebidae | | | | Karbusahvlased |
| Callimico goeldii (I) | | | Goeldi marmosett e kallimiko |
| Callithrix aurita (I) | | | Marmosett (liigist Callithrix aurita) |
| Callithrix flaviceps (I) | | | Marmosett (liigist Callithrix flaviceps) |
| Leontopithecus spp. (I) | | | Lõvitamariinid |
| Saguinus bicolor (I) | | | Karvastamariin (liigist Saguinus bicolor) |
| Saguinus geoffroyi (I) | | | Geoffroy tamariin |
| Saguinus leucopus (I) | | | Karvastamariin (liigist Saguinus leucopus) |
| Saguinus martinsi (I) | | | |
| Saguinus oedipus (I) | | | Pintšetamariin |
| Saimiri oerstedii (I) | | | Ruugeselg-saimiri |
| Cercopithecidae | | | | Pärdiklased |
| Cercocebus galeritus (I) | | | Välemangabei |
| Cercopithecus diana (I) | | | Diaanapärdik |
| Cercopithecus roloway (I) | | | Pärdik (liigist Cercopithecus roloway) |
| Cercopithecus solatus (II) | | | Pärdik (liigist Cercopithecus solatus) |
| Colobus satanas (II) | | | Pärgli-kuningkoolobus |
| Macaca silenus (I) | | | Vanderu |
| Mandrillus leucophaeus (I) | | | Drill |
| Mandrillus sphinx (I) | | | Mandrill |
| Nasalis larvatus (I) | | | Ninaahv e kahau |
| Piliocolobus foai (II) | | | Punakoolobus (liigist Piliocolobus foai) |
| Piliocolobus gordonorum (II) | | | Punakoolobus (liigist Piliocolobus gordonorum) |
| Piliocolobus kirkii (I) | | | Punakoolobus (liigist Piliocolobus kirkii) |
| Piliocolobus pennantii (II) | | | Punakoolobus (liigist Piliocolobus pennantii) |
| Piliocolobus preussi (II) | | | Punakoolobus (liigist Piliocolobus preussi) |
| Piliocolobus rufomitratus (I) | | | Mitra-punakoolobus |
| Piliocolobus tephrosceles (II) | | | Punakoolobus (liigist Piliocolobus tephrosceles) |
| Piliocolobus tholloni (II) | | | Punakoolobus (liigist Piliocolobus tholloni) |
| Presbytis potenziani (I) | | | Languur (liigist Presbytis potenziani) |
| Pygathrix spp. (I) | | | Hertsoglanguurid |
| Rhinopithecus spp. (I) | | | Nosulanguurid |
| Semnopithecus ajax (I) | | | Languur (liigist Semnopithecus ajax) |
| Semnopithecus dussumieri (I) | | | Languur (liigist Semnopithecus dussumieri) |
| Semnopithecus entellus (I) | | | Languur (liigist Semnopithecus entellus) |
| Semnopithecus hector (I) | | | Languur (liigist Semnopithecus hector) |
| Semnopithecus hypoleucos (I) | | | Languur (liigist Semnopithecus hypoleucos) |
| Semnopithecus priam (I) | | | Languur (liigist Semnopithecus priam) |
| Semnopithecus schistaceus (I) | | | Languur (liigist Semnopithecus schistaceus) |
| Simias concolor (I) | | | Siimia |
| Trachypithecus delacouri (II) | | | Languur (liigist Trachypithecus delacouri) |
| Trachypithecus francoisi (II) | | | Languur (liigist Trachypithecus francoisi) |
| Trachypithecus geei (I) | | | Languur (liigist Trachypithecus geei) |
| Trachypithecus hatinhensis (II) | | | Languur (liigist Trachypithecus hatinhensis) |
| Trachypithecus johnii (II) | | | Languur (liigist Trachypithecus johnii) |
| Trachypithecus laotum (II) | | | Languur (liigist Trachypithecus laotum) |
| Trachypithecus pileatus (I) | | | Languur (liigist Trachypithecus pileatus) |
| Trachypithecus poliocephalus (II) | | | Languur (liigist Trachypithecus poliocephalus) |
| Trachypithecus shortridgei (I) | | | Languur (liigist Trachypithecus shortridgei) |
| Cheirogaleidae | | | | Hiirikleemurlased |
| Cheirogaleidae spp. (I) | | | Hiirikleemurlased |
| Daubentoniidae | | | | Aielased |
| Daubentonia madagascariensis (I) | | | Aie |
| Hominidae | | | | Inimlased |
| Gorilla beringei (I) | | | Mägigorilla |
| Gorilla gorilla (I) | | | Rannikugorilla |
| Pan spp. (I) | | | Šimpansid |
| Pongo abelii (I) | | | Sumatra orangutan |
| Pongo pygmaeus (I) | | | Kalimantani orangutan |
| Hylobatidae | | | | Gibonlased |
| Hylobatidae spp. (I) | | | Gibonlased |
| Indriidae | | | | Indrilased |
| Indriidae spp. (I) | | | Indrilased |
| Lemuridae | | | | Leemurlased |
| Lemuridae spp. (I) | | | Leemurlased |
| Lepilemuridae | | | | Leemurlased |
| Lepilemuridae spp. (I) | | | Leemurlased |
| Lorisidae | | | | Loorilased |
| Nycticebus spp. (I) | | | Loorid (perekonnast Nycticebus spp.) |
| Pitheciidae | | | | Uakarid, titid, saakid |
| Cacajao spp. (I) | | | Uakarid |
| Callicebus barbarabrownae (II) | | | Hüppurahv (liigist Callicebus barbarabrownae) |
| Callicebus melanochir (II) | | | Hüppurahv (liigist Callicebus melanochir) |
| Callicebus nigrifrons (II) | | | Hüppurahv (liigist Callicebus nigrifrons) |
| Callicebus personatus (II) | | | Masktiti |
| Chiropotes albinasus (I) | | | Valgenina-habesaaki |
| Tarsiidae | | | | Kandlased |
| Tarsius spp. (II) | | | Kandlased |
| PROBOSCIDEA | | | | LONDILISED |
| Elephantidae | | | | Londilased |
| Elephas maximus (I) | | | India elevant |
| Loxodonta africana (I) (välja ravatud Botswana, Namiibia, Lõuna-Aafrika ja Zimbabwe populatsioonid, mis on loetletud B lisas) | Loxodonta africana (II)
  (üksnes Botswana, Namiibia, Lõuna-Aafrika ja Zimbabwe populatsioonid (6); muud populatsioonid on loetletud A lisas) | | Aafrika elevant |
| RODENTIA | | | | NÄRILISED |
| Chinchillidae | | | | Villakhiirlased |
| Chinchilla spp. (I) (kodustatud vormi isendite suhtes käesoleva määruse sätteid ei kohaldata) | | | Tšintšiljad |
| Cuniculidae | | | | Pakalased |
| | | Cuniculus paca (III Honduras) | Paka (liigist Cuniculus paca) |
| Dasyproctidae | | | | Aguutilased |
| | | Dasyprocta punctata (III Honduras) | Aguuti (liigist Dasyprocta punctata) |
| Erethizontidae | | | | Okaslased |
| | | Sphiggurus mexicanus (III Honduras) | Okaslane (liigist Sphiggurus mexicanus) |
| | | Sphiggurus spinosus (III Uruguay) | Okaslane (liigist Sphiggurus spinosus) |
| Hystricidae | | | | Okassigalased |
| Hystrix cristata | | | Okassiga |
| Muridae | | | | Hiirlased |
| Leporillus conditor (I) | | | Kõrvuk-kojarott |
| Pseudomys fieldi praeconis (I) | | | Hatune väärhiir |
| Xeromys myoides (I) | | | Eba-kobrasrott |
| Zyzomys pedunculatus (I) | | | Hiirlane (liigist Zyzomys pedunculatus) |
| Sciuridae | | | | Oravlased |
| Cynomys mexicanus (I) | | | Preeriakoer e rohtlahaukur |
| | | Marmota caudata (III India) | Punaümiseja |
| | | Marmota himalayana (III India) | Suurümiseja |
| | Ratufa spp. (II) | | Hiidoravad |
| | | Sciurus deppei (III Costa Rica) | Orav (liigist Sciurus deppei) |
| SCANDENTIA |
| | | SCANDENTIA spp. (II) | | Tupaialased |
| SIRENIA | | | | MERIVEISELISED |
| Dugongidae | | | | Dugonglased |
| Dugong dugon (I) | | | Dugong |
| Trichechidae | | | | Lamantiinlased |
| Trichechidae spp. (I/II) (Trichechus inunguis ja Trichechus manatus on loetletud I lisas. Trichechus senegalensis on loetletud II lisas) | | | Lamantiinlased |
| AVES | | | | Linnud |
| ANSERIFORMES | | | | HANELISED |
| Anatidae | | | | Partlased |
| Anas aucklandica (I) | | | Öö-piilpart |
| | Anas bernieri (II) | | Madagaskari piilpart |
| Anas chlorotis (I) | | | Pateke piilpart |
| | Anas formosa (II) | | Kuupart |
| Anas laysanensis (I) | | | Laysani sinikael-part |
| Anas nesiotis (I) | | | Piilpart (liigist Anas nesiotis) |
| Anas oustaleti (I) | | | Mariaani part |
| Anas querquedula | | | Rägapart |
| Asarcornis scutulata (I) | | | Tontpart |
| Aythya innotata | | | Madagaskari vart |
| Aythya nyroca | | | Valgesilm-vart |
| Branta canadensis leucopareia (I) | | | Kanada lagle (alamliigist Branta canadensis leucopareia) |
| Branta ruficollis (II) | | | Punakael-lagle |
| Branta sandvicensis (I) | | | Nenelagle |
| | | Cairina moschata (III Honduras) | Muskuspart |
| | Coscoroba coscoroba (II) | | Koskorobaluik |
| | Cygnus melancoryphus (II) | | Mustkael-luik |
| | Dendrocygna arborea (II) | | Palmi-vilepart |
| | | Dendrocygna autumnalis (III Honduras) | Punanokk-vilepart |
| | | Dendrocygna bicolor (III Honduras) | Ruuge-vilepart |
| Mergus octosetaceus | | | Brasiilia koskel |
| | Oxyura jamaicensis | | Valgepõsk-händpart |
| Oxyura leucocephala (II) | | | Stepi-händpart |
| Rhodonessa caryophyllacea (possibly extinct) (I) | | | Roosavart |
| | Sarkidiornis melanotos (II) | | Kühmnokk-part |
| Tadorna cristata | | | Vikerpart |
| APODIFORMES | | | | PIIRITAJALISED |
| Trochilidae | | | | Koolibrilased |
| | Trochilidae spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) | | Koolibrilased |
| Glaucis dohrnii (I) | | | Koolibri (liigist Glaucis dohrnii) |
| CHARADRIIFORMES | | | | KURVITSALISED |
| Burhinidae | | | | Jämejalalased |
| | | Burhinus bistriatus (III Guatemala) | Rohtla-jämejalg |
| Laridae | | | | Kajaklased |
| Larus relictus (I) | | | Kõnnukajakas |
| Scolopacidae | | | | Kurvitslased |
| Numenius borealis (I) | | | Põhjakoovitaja |
| Numenius tenuirostris (I) | | | Helekoovitaja |
| Tringa guttifer (I) | | | Sahhalini tilder |
| CICONIIFORMES | | | | TOONEKURELISED |
| Ardeidae | | | | Haigurlased |
| Ardea alba | | | Hõbehaigur |
| Bubulcus ibis | | | Veisehaigur |
| Egretta garzetta | | | Siidhaigur |
| Balaenicipitidae | | | | Kingnoklased |
| | Balaeniceps rex (II) | | Kingnokk |
| Ciconiidae | | | | Toonekurglased |
| Ciconia boyciana (I) | | | Ida-toonekurg |
| Ciconia nigra (II) | | | Must-toonekurg |
| Ciconia stormi | | | Sunda toonekurg |
| Jabiru mycteria (I) | | | Jabiru-toonekurg |
| Leptoptilos dubius | | | India marabu |
| Mycteria cinerea (I) | | | Rand-toonekurg |
| Phoenicopteridae | | | | Flamingolased |
| | Phoenicopteridae spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) | | Flamingolased |
| Phoenicopterus ruber (II) | | | Flamingo |
| Threskiornithidae | | | | Iibislased |
| | Eudocimus ruber (II) | | Punaiibis |
| Geronticus calvus (II) | | | Kiilasiibis |
| Geronticus eremita (I) | | | Kaljuiibis |
| Nipponia nippon (I) | | | Tuttiibis |
| Platalea leucorodia (II) | | | Luitsnokk-iibis |
| Pseudibis gigantean | | | Hiidiibis |
| COLUMBIFORMES | | | | TUVILISED |
| Columbidae | | | | Tuvilased |
| Caloenas nicobarica (I) | | | Lakktuvi |
| Claravis godefrida | | | Brasiilia bambusetuvi |
| Columba livia | | | Kaljutuvi |
| Ducula mindorensis (I) | | | Mindoro keisertuvi |
| | Gallicolumba luzonica (II) | | Verirind-maatuvi |
| | Goura spp. (II) | | Kroontuvid |
| Leptotila wellsi | | | Grenada manteltuvi |
| | | Nesoenas mayeri (III Mauritius) | Roosatuvi |
| Streptopelia turtur | | | Turteltuvi |
| CORACIIFORMES | | | | SINIRAALISED |
| Bucerotidae | | | | Sarvlinnud |
| | Aceros spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) | | Sarvlinnud (perekonnast Aceros) |
| Aceros nipalensis (I) | | | Nudi-sarvlind |
| | Anorrhinus spp. (II) | | Sarvlinnud (perekonnast Anorrhinus) |
| | Anthracoceros spp. (II) | | Sarvlinnud (perekonnast Anthracoceros) |
| | Berenicornis spp. (II) | | Sarvlinnud (perekonnast Berenicornis) |
| | Buceros spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) | | Sarvlinnud (perekonnast Buceros) |
| Buceros bicornis (I) | | | Suur-sarvlind |
| | Penelopides spp. (II) | | Sarvlinnud (perekonnast Penelopides) |
| Rhinoplax vigil (I) | | | Kilp-sarvlind |
| | Rhyticeros spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) | | Sarvlinnud (perekonnast Rhyticeros) |
| Rhyticeros subruficollis (I) | | | Silenokk-sarvlind |
| CUCULIFORMES | | | | KÄOLISED |
| Musophagidae | | | | Turakod |
| | Tauraco spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) | | Turakod (perekonnast Tauraco) |
| Tauraco bannermani (II) | | | Kameruni turako |
| FALCONIFORMES | | | | Kullilised |
| | FALCONIFORMES spp. (II)
  (välja arvatud A lisas loetletud liigid ja C lisas loetletud sugukonna Cathartidae üks liik; selle sugukonna teised liigid ei ole käesoleva määruse lisades loetletud) | | Kullilised |
| Accipitridae | | | | Haugaslased |
| Accipiter brevipes (II) | | | Stepi-raudkull |
| Accipiter gentilis (II) | | | Kanakull |
| Accipiter nisus (II) | | | Raudkull |
| Aegypius monachus (II) | | | Raisakotkas |
| Aquila adalberti (I) | | | Ibeeria kääpakotkas |
| Aquila chrysaetos (II) | | | Kaljukotkas |
| Aquila clanga (II) | | | Suur-konnakotkas |
| Aquila heliaca (I) | | | Kääpakotkas |
| Aquila pomarina (II) | | | Väike-konnakotkas |
| Buteo buteo (II) | | | Hiireviu |
| Buteo lagopus (II) | | | Karvasjalg-viu |
| Buteo rufinus (II) | | | Stepiviu |
| Chondrohierax uncinatus wilsonii (I) | | | Konksnokk-haugas (alamliigist Chondrohierax uncinatus wilsonii) |
| Circaetus gallicus (II) | | | Madukotkas |
| Circus aeruginosus (II) | | | Roo-loorkull |
| Circus cyaneus (II) | | | Välja-loorkull |
| Circus macrourus (II) | | | Stepi-loorkull |
| Circus pygargus (II) | | | Soo-loorkull |
| Elanus caeruleus (II) | | | Hõbehaugas |
| Eutriorchis astur (II) | | | Vööthaugas |
| Gypaetus barbatus (II) | | | Habekotkas |
| Gyps fulvus (II) | | | Kaeluskotkas |
| Haliaeetus spp. (I/II) (Haliaeetus albicilla on loetletud I lisas; muud liigid II lisas.) | | | Merikotkad |
| Harpia harpyja (I) | | | Harpüiakotkas |
| Hieraaetus fasciatus (II) | | | Haugaskotkas |
| Hieraaetus pennatus (II) | | | Kääbuskotkas |
| Leucopternis occidentalis (II) | | | Ekuadori selvaviu |
| Milvus migrans (II) | | | Must-harksaba |
| Milvus milvus (II) | | | Puna-harksaba |
| Neophron percnopterus (II) | | | Raipekotkas |
| Pernis apivorus (II) | | | Herilaseviu |
| Pithecophaga jefferyi (I) | | | Ahvikotkas |
| Cathartidae | | | | Kondorlased |
| Gymnogyps californianus (I) | | | Kalifornia kondor |
| | | Sarcoramphus papa (III Honduras) | Kuningkondor |
| Vultur gryphus (I) | | | Andi kondor |
| Falconidae | | | | Pistriklased |
| Falco araeus (I) | | | Seišelli tuuletallaja |
| Falco biarmicus (II) | | | Kõnnupistrik |
| Falco cherrug (II) | | | Stepipistrik |
| Falco columbarius (II) | | | Väikepistrik |
| Falco eleonorae (II) | | | Vahemere pistrik |
| Falco jugger (I) | | | India kõnnupistrik |
| Falco naumanni (II) | | | Stepi-tuuletallaja |
| Falco newtoni (I) (Only the population of the Seychelles) | | | Madagaskari tuuletallaja |
| Falco pelegrinoides (I) | | | Kõrbepistrik |
| Falco peregrinus (I) | | | Rabapistrik |
| Falco punctatus (I) | | | Mauritiuse tuuletallaja |
| Falco rusticolus (I) | | | Jahipistrik |
| Falco subbuteo (II) | | | Lõopistrik |
| Falco tinnunculus (II) | | | Tuuletallaja |
| Falco vespertinus (II) | | | Punajalg-pistrik |
| Pandionidae | | | | Kalakotkaslased |
| Pandion haliaetus (II) | | | Kalakotkas |
| GALLIFORMES |
| Cracidae |
| | | Crax fasciolata | | Hokolane (liigist Crax fasciolata) |
| | Crax alberti (III Colombia) | | | Sinisagar-hoko |
| | Crax blumenbachii (I) | | | Ljaanohoko |
| | | | Crax daubentoni (III Colombia) | Punasagar-hoko |
| | | | Crax globulosa (III Colombia) | Suurhoko |
| | | | Crax rubra (III Colombia, Costa Rica, Guatemala ja Honduras) | Suurnokk-hoko |
| | Mitu mitu (I) | | | Suurnokk-hoko |
| | Oreophasis derbianus (I) | | | Hokolane (liigist Oreophasis derbianus) |
| | | Ortalis vetula (III Guatemala/Honduras) | | Võsa-tšatšalaka |
| | | Pauxi pauxi (III Colombia) | | Kiiverhoko |
| | Penelope albipennis (I) | | | Hokolane (liigist Penelope albipennis) |
| | | | Penelope purpurascens (III Honduras) | Hokolane (liigist Penelope purpurascens) |
| | | | Penelopina nigra (III Guatemala) | Hokolane (liigist Penelopina nigra) |
| | Pipile jacutinga (I) | | | Hokolane (liigist |
| | Pipile pipile (I) | | | Hokolane (liigist Pipile pipile) |
| Megapodiidae | | | | Rihukanalased |
| Macrocephalon maleo (I) | | | Vasar-rihukana |
| Phasianidae | | | | Faasanlased (kanalased) |
| | | Arborophila campbelli (III Malaysia) | Mustkiird-künkakana |
| | | Arborophila charltonii (III Malaysia) | Koldjalg-künkakana |
| | Argusianus argus (II) | | Argusfaasan |
| | | Caloperdix oculeus (III Malaysia) | Roostekana |
| Catreus wallichii (I) | | | Viirfaasan |
| Colinus virginianus ridgwayi (I) | | | Nurmvutt (alamliigist Colinus virginianus ridgwayi) |
| Crossoptilon crossoptilon (I) | | | Valge-kõrvukfaasan |
| Crossoptilon mantchuricum (I) | | | Pruun-kõrvukfaasan |
| | Gallus sonneratii (II) | | Täpik-džunglikana |
| | Ithaginis cruentus (II) | | Püüfaasan |
| Lophophorus impejanus (I) | | | Kroon-läikfaasan |
| Lophophorus lhuysii (I) | | | Hiina läikfaasan |
| Lophophorus sclateri (I) | | | Hõbeselg-läikfaasan |
| Lophura edwardsi (I) | | | Annami faasan |
| | | Lophura erythrophthalma (III Malaysia) | Kuldsaba-kanafaasan |
| | Lophura hatinhensis | | Vietnami faasan |
| | | Lophura ignita (III Malaysia) | Rüütelfaasan |
| Lophura imperialis (I) | | | Keiserfaasan |
| Lophura swinhoii (I) | | | Valgeselg-faasan |
| | | Melanoperdix niger (III Malaisia) | Nõgikana |
| | | Meleagris ocellata (III Guatemala) | Silmikkalkun |
| Odontophorus strophium | | | Tamme-selvavutt |
| Ophrysia superciliosa | | | Tuhkvutt |
| | Pavo muticus (II) | | Rohe-paabulind |
| | Polyplectron bicalcaratum (II) | | Hall-paabufaasan |
| | Polyplectron germaini (II) | | Vietnami paabufaasan |
| | | Polyplectron inopinatum (III Malaysia) | Mägi-paabufaasan |
| | Polyplectron malacense (II) | | Kübar-paabufaasan |
| Polyplectron napoleonis (I) | | | Palawani paabufaasan |
| | Polyplectron schleiermacheri (II) | | Kalimantani paabufaasan |
| Rheinardia ocellata (I) | | | Pärlfaasan |
| | | Rhizothera dulitensis (III Malaisia) | Valgekõht-kana |
| | | Rhizothera longirostris (III Malaisia) | Suurnokk-kana |
| | | Rollulus rouloul (III Malaisia) | Tanukana |
| Syrmaticus ellioti (I) | | | Valgekõht-faasan |
| Syrmaticus humiae (I) | | | Birma faasan |
| Syrmaticus mikado (I) | | | Mikaadofaasan |
| Tetraogallus caspius (I) | | | Pärsia mägikana |
| Tetraogallus tibetanus (I) | | | Tiibeti mägikana |
| Tragopan blythii (I) | | | Nagalandi helmesfaasan |
| Tragopan caboti (I) | | | Hele-helmesfaasan |
| Tragopan melanocephalus (I) | | | Tõmmu-helmesfaasan |
| | | Tragopan satyra (III Nepal) | Saatür-helmesfaasan |
| Tympanuchus cupido attwateri (I) | | | Preeriapüü (alamliigist Tympanuchus cupido attwateri) |
| GRUIFORMES | | | | KURELISED |
| Gruidae | | | | Kurglased |
| | Gruidae spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) | | Kurglased |
| Grus americana (I) | | | Trompetkurg |
| Grus canadensis (I/II) (liik on loetletud II lisas, kuid alamliigid Grus canadensis nesiotes ja Grus canadensis pulla I lisas.) | | | Kanada kurg |
| Grus grus (II) | | | Sookurg |
| Grus japonensis (I) | | | Õnnekurg |
| Grus leucogeranus (I) | | | Valgekurg |
| Grus monacha (I) | | | Munkkurg |
| Grus nigricollis (I) | | | Mägikurg |
| Grus vipio (I) | | | Idakurg |
| Otididae | | | | Traplased |
| | Otididae spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) | | Traplased |
| Ardeotis nigriceps (I) | | | India trapp |
| Chlamydotis macqueenii (I) | | | Aasia kraetrapp |
| Chlamydotis undulata (I) | | | Kraetrapp |
| Houbaropsis bengalensis (I) | | | Bengali trapp |
| Otis tarda (II) | | | Suurtrapp |
| Sypheotides indicus (II) | | | Tutt-trapp |
| Tetrax tetrax (II) | | | Väiketrapp |
| Rallidae | | | | Ruiklased |
| Gallirallus sylvestris (I) | | | Pruunruik |
| Rhynochetidae | | | | Kagulased |
| Rhynochetos jubatus (I) | | | Kagu |
| PASSERIFORMES | | | | VÄRVULISED |
| Atrichornithidae | | | | Tihnikuhüpiklased |
| Atrichornis clamosus (I) | | | Värvuline (liigist Atrichornis clamosus) |
| Cotingidae | | | | Kotingalased |
| | | Cephalopterus ornatus (III Colombia) | Sirmilind (liigist Cephalopterus ornatus) |
| | | Cephalopterus penduliger (III Colombia) | Sirmilind (liigist Cephalopterus penduliger) |
| Cotinga maculata (I) | | | Kotinga (liigist Cotinga maculata) |
| | Rupicola spp. (II) | | Kaljukukesed |
| Xipholena atropurpurea (I) | | | Kotingalane (liigist Xipholena atropurpurea) |
| Emberizidae | | | | Tsiitsitajalased |
| | Gubernatrix cristata (II) | | Kardinallane (liigist Gubernatrix cristata) |
| | Paroaria capitata (II) | | Kardinallane (liigist Paroaria capitata) |
| | Paroaria coronata (II) | | Kardinallane (liigist Paroaria coronata) |
| | Tangara fastuosa (II) | | Tangara (liigist Tangara fastuosa) |
| Estrildidae | | | | Amadiinlased |
| | Amandava formosa (II) | | Viher-amadiin |
| | Lonchura fuscata | | Timori riisiamadiin |
| | Lonchura oryzivora (II) | | Riisiamadiin |
| | Poephila cincta cincta (II) | | Mustkurk-amadiin |
| Vintlased | | | | Vintlased |
| Carduelis cucullata (I) | | | Punasiisike |
| | Carduelis yarrellii (II) | | Kuldpõsk-siisike |
| Hirundinidae | | | | Pääsulased |
| Pseudochelidon sirintarae (I) | | | Aasia jõgipääsuke |
| Icteridae | | | | Turpiallased |
| Xanthopsar flavus (I) | | | Turpial (liigist Xanthopsar flavus) |
| Meliphagidae | | | | Meelindlased |
| Lichenostomus melanops cassidix (I) | | | Meelind (liigist Lichenostomus melanops cassidix) |
| Muscicapidae | | | | Kärbsenäplased |
| Acrocephalus rodericanus (III Mauritius) | | | Maskareeni roolind |
| | Cyornis ruckii (II) | | Kärbsenäplane (liigist Cyornis ruckii) |
| Dasyornis broadbenti litoralis (tõenäoliselt välja surnud) (I) | | | Kärbsenäplane (liigist Dasyornis broadbenti litoralis) |
| Dasyornis longirostris (I) | | | Kärbsenäplane (liigist Dasyornis longirostris) |
| | Garrulax canorus (II) | | Vilbas (liigist Garrulax canorus) |
| | Leiothrix argentauris (II) | | Vilbas (liigist Leiothrix argentauris) |
| | Leiothrix lutea (II) | | Vilbas (liigist Leiothrix lutea) |
| | Liocichla omeiensis (II) | | Vilbas (liigist Liocichla omeiensis) |
| Picathartes gymnocephalus (I) | | | Kiilas-kaljukark |
| Picathartes oreas (I) | | | Mets-kaljukark |
| | | Terpsiphone bourbonnensis (III Mauritius) | Paradiisinäpp (liigist Terpsiphone bourbonnensis) |
| Paradisaeidae | | | | Paradiisilindlased |
| | Paradisaeidae spp. (II) | | Paradiisilindlased |
| Pittidae | | | | Pitalased |
| | Pitta guajana (II) | | Vöötpita |
| Pitta gurneyi (I) | | | Safranpita |
| Pitta kochi (I) | | | Tammepita |
| | Pitta nympha (II) | | Võlupita |
| Pycnonotidae | | | | Bülbüllased |
| | Pycnonotus zeylanicus (II) | | Bülbül (liigist Pycnonotus zeylanicus) |
| Sturnidae | | | | Kuldnoklased |
| | Gracula religiosa (II) | | Suurmaina |
| Leucopsar rothschildi (I) | | | Maina (liigist Leucopsar rothschildi) |
| Zosteropidae | | | | Prilliklased |
| Zosterops albogularis (I) | | | Prillik (liigist Zosterops albogularis) |
| PELECANIFORMES |
| Fregatidae | | | | Fregattlindlased |
| Fregata andrewsi (I) | | | Jõulusaare fregattlind |
| Pelecanidae | | | | Pelikanlased |
| Pelecanus crispus (I) | | | Käharpelikan |
| Sulidae | | | | Suulalased |
| Papasula abbotti (I) | | | Metssuula |
| PICIFORMES | | | | RÄHNILISED |
| Capitonidae | | | | Habelindlased |
| | | Semnornis ramphastinus (III Colombia) | Habelindlane (liigist Semnornis ramphastinus) |
| Rähnlased | | | | Rähnlased |
| Campephilus imperialis (I) | | | Suur-kuningrähn |
| Dryocopus javensis richardsi (I) | | | Valgekõht-musträhn (alamliigist Dryocopus javensis richardsi) |
| Ramphastidae | | | | Tuukanlased |
| | | Baillonius bailloni (III Argentina) | Safrantuukan |
| | Pteroglossus aracari (II) | | Mustkael-arassari |
| | | Pteroglossus castanotis (III Argentina) | Jõgiarassari |
| | Pteroglossus viridis (II) | | Guajaana arassari |
| | | Ramphastos dicolorus (III Argentina) | Brasiilia tuukan |
| | Ramphastos sulfuratus (II) | | Vääveltuukan |
| | Ramphastos toco (II) | | Tokotuukan |
| | Ramphastos tucanus (II) | | Manistuukan |
| | Ramphastos vitellinus (II) | | Mustnokk-tuukan |
| | | Selenidera maculirostris (III Argentina) | Vöötnokk-tuukan |
| PODICIPEDIFORMES | | | | PÜTILISED |
| Podicipedidae | | | | Pütlased |
| Podilymbus gigas (I) | | | Atitlani pütt |
| PROCELLARIIFORMES | | | | TORMILINNULISED |
| Diomedeidae | | | | Albatroslased |
| Phoebastria albatrus (I) | | | Kuldpea-albatross |
| PSITTACIFORMES | | | | PAPAGOILISED |
| | PSITTACIFORMES spp. (II)
  (välja arvatud A lisas loetletud liigid ja välja arvatud Agapornis roseicollis, Melopsittacus undulatus, Nymphicus hollandicus ja Psittacula krameri, mis ei ole loetletud käesoleva määruse lisades) | | Papagoilised |
| Cacatuidae | | | | Kakaduulased |
| Cacatua goffini (I) | | | Tanimbari kakaduu |
| Cacatua haematuropygia (I) | | | Filipiini kakaduu |
| Cacatua moluccensis (I) | | | Serami kakaduu |
| Cacatua sulphurea (I) | | | Väävelkakaduu |
| Probosciger aterrimus (I) | | | Ronkkakaduu |
| Loriidae | | | | Nestepapagoilased |
| Eos histrio (I) | | | Arlekiin-nestepapagoi |
| Vini spp. (I/II) (Vini ultramarina on loetletud I lisas, teised liigid II lisas) | | | Nestepapagoid (perekonnast Vini) |
| Psittacidae | | | | Papagoilased |
| Amazona arausiaca (I) | | | Sinipea-amatsoonpapagoi |
| Amazona auropalliata (I) | | | Kuldkukal-amatsoonpapagoi |
| Amazona barbadensis (I) | | | Kaktuse-amatsoonpapagoi |
| Amazona brasiliensis (I) | | | Rand-amatsoonpapagoi |
| Amazona finschi (I) | | | Mehhiko amatsoonpapagoi |
| Amazona guildingii (I) | | | Kuning-amatsoonpapagoi |
| Amazona imperialis (I) | | | Keiser-amatsoonpapagoi |
| Amazona leucocephala (I) | | | Kuuba amatsoonpapagoi |
| Amazona oratrix (I) | | | Kuldpea-amatsoonpapagoi |
| Amazona pretrei (I) | | | Punatiib-amatsoonpapagoi |
| Amazona rhodocorytha (I) | | | Vikerpea-amatsoonpapagoi |
| Amazona tucumana (I) | | | Lepa-amatsoonpapagoi |
| Amazona versicolor (I) | | | Saint lucia amatsoonpapagoi |
| Amazona vinacea (I) | | | Purpur-amatsoonpapagoi |
| Amazona viridigenalis (I) | | | Tamaulipase amatsoonpapagoi |
| Amazona vittata (I) | | | Puertoriiko amatsoonpapagoi |
| Anodorhynchus spp. (I) | | | Siniaarad |
| Ara ambiguus (I) | | | Suur-soldataara |
| Ara glaucogularis (I) | | | Boliivia ararauna |
| Ara macao (I) | | | Puna-aara |
| Ara militaris (I) | | | Soldataara |
| Ara rubrogenys (I) | | | Mägiaara |
| Cyanopsitta spixii (I) | | | Safiiraara |
| Cyanoramphus cookii (I) | | | |
| Cyanoramphus forbesi (I) | | | Väike-maooripapagoi |
| Cyanoramphus novaezelandiae (I) | | | Suur-maooripapagoi |
| Cyanoramphus saisseti (I) | | | |
| Cyclopsitta diophthalma coxeni (I) | | | Tulipõsk-viigipapagoi |
| Eunymphicus cornutus (I) | | | Tuttpapagoi |
| Guarouba guarouba (I) | | | Kuldaratinga |
| Neophema chrysogaster (I) | | | Tasmaania rohupapagoi |
| Ognorhynchus icterotis (I) | | | Vahapalmi-papagoi |
| Pezoporus occidentalis (tõenäoliselt välja surnud) (I) | | | Ööpapagoi |
| Pezoporus wallicus (I) | | | Maapapagoi |
| Pionopsitta pileata (I) | | | Punalaup-selvapapagoi |
| Primolius couloni (I) | | | Smaragd-aara |
| Primolius maracana (I) | | | Roheaara |
| Psephotus chrysopterygius (I) | | | Põhja-paradiisipapagoi |
| Psephotus dissimilis (I) | | | Mustpea-paradiisipapagoi |
| Psephotus pulcherrimus (possibly extinct) (I) | | | Hund-paradiisipapagoi |
| Psittacula echo (I) | | | Mauritiuse kaeluspapagoi |
| Pyrrhura cruentata (I) | | | Sinipugu-võrkpapagoi |
| Rhynchopsitta spp. (I) | | | Männipapagoid |
| Strigops habroptilus (I) | | | Kakkpapagoi |
| RHEIFORMES | | | | NANDULISED |
| Rheidae | | | | Nandulased |
| Pterocnemia pennata (I) (välja arvatud Pterocnemia pennata pennata, mis on loetletud B lisas) | | | Väikenandu |
| | Pterocnemia pennata pennata (II) | | Patagoonia väikenandu |
| | Rhea americana (II) | | Nandu |
| SPHENISCIFORMES | | | | PINGVIINILISED |
| Spheniscidae | | | | Pingviinlased |
| | Spheniscus demersus (II) | | Aafrika pingviin |
| Spheniscus humboldti (I) | | | Guaanopingviin |
| STRIGIFORMES | | | | Kakulised |
| | STRIGIFORMES spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) | | Kakulised |
| Strigidae | | | | Kaklased |
| Aegolius funereus (II) | | | Karvasjalg-kakk |
| Asio flammeus (II) | | | Sooräts |
| Asio otus (II) | | | Kõrvukräts |
| Athene noctua (II) | | | Kivikakk |
| Bubo bubo (II) | | | Kassikakk |
| Glaucidium passerinum (II) | | | Värbkakk |
| Heteroglaux blewitti (I) | | | Mets-kivikakk |
| Mimizuku gurneyi (I) | | | Hiidpäll |
| Ninox natalis (I) | | | Jõulusaare haugaskakk |
| Ninox novaeseelandiae undulata (I) | | | Lõuna-haugaskakk (alamliigist Ninox novaeseelandiae undulata) |
| Nyctea scandiaca (II) | | | Lumekakk |
| Otus ireneae (II) | | | Sokoke päll |
| Otus scops (II) | | | Salupäll |
| Strix aluco (II) | | | Kodukakk |
| Strix nebulosa (II) | | | Habekakk |
| Strix uralensis (II) | | | Händkakk |
| Surnia ulula (II) | | | Vöötkakk |
| Tytonidae | | | | Loorkaklased |
| Tyto alba (II) | | | Loorkakk |
| Tyto soumagnei (I) | | | Puna-loorkakk |
| STRUTHIONIFORMES | | | | JAANALINNULISED |
| Struthionidae | | | | Jaanalindlased |
| Struthio camelus (I) (üksnes Alžeeria, Burkina Faso, Kameruni, Kesk-Aafrika Vabariigi, Tšaadi, Mali, Mauritaania, Maroko, Nigeri, Nigeeria, Senegali ja Sudaani populatsioonid; muid populatsioone ei ole käesoleva määruse lisades loetletud) | | | Jaanalind |
| TINAMIFORMES | | | | TINAMULISED |
| Tinamidae | | | | Tinamulased |
| Tinamus solitarius (I) | | | Eraktinamu |
| TROGONIFORMES | | | | JÄRANOKALISED |
| Trogonidae | | | | Järanoklased |
| Pharomachrus mocinno (I) | | | Ketsal |
| REPTILIA | | | | Roomajad |
| CROCODYLIA | | | | Alligaatorlased |
| | CROCODYLIA spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) | | Alligaatorlased |
| Alligatoridae | | | | Alligaatorlased |
| Alligator sinensis (I) | | | Hiina alligaator |
| Caiman crocodilus apaporiensis (I) | | | Krokodillkaiman (alamliigist Caiman crocodilus apaporiensis) |
| Caiman latirostris (I) (välja arvatud Argentina populatsioon, mis on loetletud B lisas) | | | Laikoon-kaiman |
| Melanosuchus niger (I) (välja arvatud Brasiilia populatsioon, mis on loetletud B lisas ja välja arvatud Ecuadori populatsioon, mis on loetletud B lisas ja mille suhtes kehtib ekspordi nullkvoot, kuni CITESi sekretariaat ning IUCN/SSC krokodillispetsialistide rühm kiidab heaks ekspordi aastakvoodid) | | | Tõmmukaiman |
| Crocodylidae | | | | Krokodilllased |
| Crocodylus acutus (I) (välja arvatud Kuuba, mis on loetletud B lisas | | | Teravkoon-krokodill |
| Crocodylus cataphractus (I) | | | Rüükrokodill |
| Crocodylus intermedius (I) | | | Orinoko krokodill |
| Crocodylus mindorensis (I) | | | Uusginea krokodill |
| Crocodylus moreletii (I) | | | Keskameerika krokodill |
| Crocodylus niloticus (I) (välja arvatud Botswana, Etioopia, Kenya, Madagaskari, Malawi, Mosambiigi, Namiibia, Lõuna-Aafrika, Uganda, Tansaania Ühendvabariigi (iga-aastane ekspordikvoot lisaks farmides elavatele isenditele kuni 1600 isendit, sh jahitrofeed), Sambia ja Zimbabwe populatsioonid; mis on loetletud B lisas) | | | Niiluse krokodill |
| Crocodylus palustris (I) | | | Sookrokodill |
| Crocodylus porosus (I) (välja arvatud Austraalia, Indoneesia ja Paapua Uus-Guinea populatsioonid, mis on loetletud B lisas) | | | Harikrokodill |
| Crocodylus rhombifer (I) | | | Kuuba krokodill |
| Crocodylus siamensis (I) | | | Siiami krokodill |
| Osteolaemus tetraspis (I) | | | Tömpkoon-krokodill |
| Tomistoma schlegelii (I) | | | Gaavialkrokodill |
| Gavialidae | | | | Gaaviallased |
| Gavialis gangeticus (I) | | | Gangese gaavial |
| RHYNCHOCEPHALIA | | | | KÄRSSPEALISED |
| Sphenodontidae | | | | Tuataaralased |
| Sphenodon spp. (I) | | | Tuataara |
| SAURIA | | | | SISALIKULISED |
| Agamidae | | | | Agaamlased |
| | Uromastyx spp. (II) | | Vöösabalased |
| Chamaeleonidae | | | | Kameeleonlased |
| | Bradypodion spp. (II) | | Kääbuskameeleonid |
| | Brookesia spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) | | Kääbuskameeleonid |
| Brookesia perarmata (I) | | | Pantser-kääbuskaameleon |
| | Calumma spp. (II) | | Kameeleonid (liigid Camulla spp.) |
| | Chamaeleo spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) | | Kameeleonid (liigid Chamaeleo spp.) |
| Chamaeleo chamaeleon (II) | | | Harilik kameeleon |
| | Furcifer spp. (II) | | Kameeleonid (liigid Furcifer spp.) |
| Cordylidae | | | | Vöösabalased |
| | Cordylus spp. (II) | | Vöösabad |
| Gekkonidae | | | | Gekolased |
| | Cyrtodactylus serpensinsula (II) | | Serpenti geko |
| | | Hoplodactylus spp. (III Uus-Meremaa) | Konksvarvasgekod |
| | | Naultinus spp. (III Uus-Meremaa) | Puugekod |
| | Phelsuma spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) | | Päevagekod |
| Phelsuma guentheri (II) | | | Roundi geko |
| | Uroplatus spp. (II) | | Lamesabagekod |
| Helodermatidae | | | | Mürkvaraanlased |
| | Heloderma spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud alamliigid) | | Mürkvaraanid |
| Heloderma horridum charlesbogerti (I) | | | Mürkvaraan (alamliigist Heloderma horridum charlesbogerti) |
| Iguanidae | | | | Iguaanlased |
| | Amblyrhynchus cristatus (II) | | Meriiguaan |
| Brachylophus spp. (I) | | | Idaleeguanid |
| | Conolophus spp. (II) | | Maaiguaanid |
| Cyclura spp. (I) | | | Männassabaleeguanid |
| | Iguana spp. (II) | | Iguaanid |
| | Phrynosoma coronatum (II) | | Kroon-kärniguaan |
| Sauromalus varius (I) | | | Kirju tšakvalla |
| Lacertidae | | | | Sisaliklased |
| Gallotia simonyi (I) | | | Kanaari hiidsisalik |
| Podarcis lilfordi (II) | | | Mallorka müürisisalik |
| Podarcis pityusensis (II) | | | Pituuseni müürisisalik |
| Scincidae | | | | Skinklased |
| | Corucia zebrata (II) | | Haardsabaskink |
| Teiidae | | | | Teiulased |
| | Crocodilurus amazonicus (II) | | Draakonsisalik |
| | Dracaena spp. (II) | | Kaimanteiud |
| | Tupinambis spp. (II) | | Teegud |
| Varanidae | | | | Varaanlased |
| | Varanus spp. (II) välja arvatud A lisas loetletud liigid) | | Varaanid |
| Varanus bengalensis (I) | | | Bengaali varaan |
| Varanus flavescens (I) | | | Kuldvaraan |
| Varanus griseus (I) | | | Kõrbevaraan |
| Varanus komodoensis (I) | | | Komodo varaan |
| Varanus nebulosus (I) | | | Varaan (liigist Varanus nebulosus) |
| Varanus olivaceus (II) | | | Rohevaraan |
| Xenosauridae | | | | Ribiliklased |
| | Shinisaurus crocodilurus (II) | | Hiinaribilik |
| SERPENTES | | | | Maolised |
| Boidae | | | | Boalased |
| | Boidae spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) | | Boalased |
| Acrantophis spp. (I) | | | Lühisababoad |
| Boa constrictor occidentalis (I) | | | Kuningboa |
| Epicrates inornatus (I) | | | Puerto Rico silehuulboa |
| Epicrates monensis (I) | | | Silehuulboa (liigist Epicrates monensis) |
| Epicrates subflavus (I) | | | Jamaica silehuulboa |
| Eryx jaculus (II) | | | Lääne-liivaboa |
| Sanzinia madagascariensis (I) | | | Madagaskari puuboa |
| Bolyeriidae | | | | Bolierialased |
| | Bolyeriidae spp. (II) välja arvatud A lisas loetletud liigid) | | Bolierialased |
| Bolyeria multocarinata (I) | | | Roundi bolieria |
| Casarea dussumieri (I) | | | Mauriitsiuse bolieria |
| Colubridae | | | | Nastiklased |
| | | Atretium schistosum (III India) | Oliivjas kiilselgmadu |
| | | Cerberus rynchops (III India) | Koerpeamadu |
| | Clelia clelia (II) | | Mussurana |
| | Cyclagras gigas (II) | | Hiidnastik |
| | Elachistodon westermanni (II) | | India munamadu |
| | Ptyas mucosus (II) | | Suursilmmadu e daaman |
| | | Xenochrophis piscator (III India) | Aasia vesimadu |
| Elapidae | | | | Mürknastiklased |
| | Hoplocephalus bungaroides (II) | | Laipea-madu |
| | | Micrurus diastema (III Honduras) | Korallmadu |
| | | Micrurus nigrocinctus (III Honduras) | Keskameerika korallmadu |
| | Naja atra (II) | | Kobra (liigist Naja atra) |
| | Naja kaouthia (II) | | Kobra (liigist Naja kaouthia) |
| | Naja mandalayensis (II) | | Kobra (liigist Naja mandalayensis) |
| | Naja naja (II) | | India kobra |
| | Naja oxiana (II) | | Keskaasia kobra |
| | Naja philippinensis (II) | | Kobra (liigist Naja philippinensis) |
| | Naja sagittifera (II) | | Kobra (liigist Naja sagittifera) |
| | Naja samarensis (II) | | Kobra (liigist Naja samarensis) |
| | Naja siamensis (II) | | Kobra (liigist Naja siamensis) |
| | Naja sputatrix (II) | | Kobra (liigist Naja sputatrix) |
| | Naja sumatrana (II) | | Kobra (liigist Naja sumatrana) |
| | Ophiophagus hannah (II) | | Kuningkobra |
| Loxocemidae | | | | Kaksvärvmaolased |
| | Loxocemidae spp. (II) | | Kaksvärvmaod |
| Pythonidae | | | | Püütonlased |
| | Pythonidae spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud alamliigid.) | | Püütonid |
| Python molurus molurus (I) | | | India tiigerpüüton |
| Tropidophiidae | | | | Mullaboalased |
| | Tropidophiidae spp. (II) | | Mullaboalased |
| Viperidae | | | | Rästiklased |
| | | Crotalus durissus (III Honduras) | Kaskavela e õud-lõgismadu |
| | Crotalus durissus unicolor | | Aruba lõgismadu |
| | | Daboia russelii (III India) | Ahelrästik e daboia |
| Vipera latifii | | | Latifi rästik |
| Vipera ursinii (I) (üksnes Euroopa populatsioon, välja arvatud endise NSVLi koosseisu kuulunud alade populatsioon; neid populatsioone ei ole käesoleva määruse lisades loetletud) | | | Stepirästik |
| | Vipera wagneri (II) | | Wagneri rästik |
| TESTUDINES |
| Carettochelyidae | | | | Kaksküüniskilpkonlased |
| | Carettochelys insculpta (II) | | Kaksküüniskilpkonn |
| Chelidae | | | | Madukaellased |
| | Chelodina mccordi (II) | | Madukaelkilpkonn (liigist Chelodina mccordi) |
| Pseudemydura umbrina (I) | | | Lääneaustraalia sookilpkonn |
| Cheloniidae | | | | Merikilpkonlased |
| Cheloniidae spp. (I) | | | Merikilpkonlased |
| Chelydridae | | | | Kaimankilplased |
| | | Macrochelys temminckii (III Ameerika Ühendriigid) | Kaimankilpkonn |
| Dermatemydidae | | | | Tabaskokilpkonlased |
| | Dermatemys mawii (II) | | Tabaskokilpkonn |
| Dermochelyidae | | | | Nahkkilpkonlased |
| Dermochelys coriacea (I) | | | Nahkkilpkonn |
| Emydidae | | | | Lamekilpkonlased |
| | Chrysemys picta | | Ehiskilpkonn |
| | Glyptemys insculpta (II) | | Metsa-veekilpkonn |
| Glyptemys muhlenbergii (I) | | | Mühlenbergi veekilpkonn |
| | | Graptemys spp. (III Ameerika Ühendriigid) | Lamekilpkonlane (liigid Graptemys spp.) |
| | Terrapene spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) | | Karpkilpkonnad |
| Terrapene coahuila (I) | | | Vee-karpkilpkonn |
| | Trachemys scripta elegans | | Punakõrv-kilpkonn |
| Geoemydidae | | | | Maakilpkonlased |
| | Batagur baska (I) | | | Batagur |
| | | Callagur borneoensis (II) | | Karpkilpkonn (liigist Callagur borneoensis) |
| | | Cuora spp. (II) | | Liigendkilpkonnad |
| | Geoclemys hamiltonii (I) | | | Mustkilpkonn |
| | | | Geoemyda spengleri (III China) | Mägi-maakilpkonn |
| | | Heosemys annandalii (II) | | Templikilpkonn |
| | | Heosemys depressa (II) | | Lamekilpkonlane (liigist Heosemys depressa) |
| | | Heosemys grandis (II) | | Lamekilpkonlane (liigist Heosemys grandis) |
| | | Heosemys spinosa (II) | | Lamekilpkonlane (liigist Heosemys spinosa) |
| | | Kachuga spp. (II) | | Katuskilpkonnad |
| | | Leucocephalon yuwonoi (II) | | Lamekilpkonlane (liigist Leucocephalon yuwonoi) |
| | | Malayemys macrocephala (II) | | Malaikilpkonn (liigist Malayemys macrocephala) |
| | | Malayemys subtrijuga (II) | | Malaikilpkonn (liigist Malayemys subtrijuga) |
| | | Mauremys annamensis (II) | | Lamekilpkonlane (liigist Annamemys annamensis) |
| | | | Mauremys iversoni (III China) | Lamekilpkonlane (liigist Mauremys iversoni) |
| | | | Mauremys megalocephala (III China) | Jämepea-hiinakilpkonn |
| | | Mauremys mutica (II) | | Lamekilpkonlane (liigist Mauremys mutica) |
| | | | Mauremys nigricans (III China) | Hiinakilpkonn (liigist Chinemys nigricans) |
| | | | Mauremys pritchardi (III China) | Lamekilpkonlane (liigist Mauremys pritchardi) |
| | | | Mauremys reevesii (III China) | Kolmkiil-hiinakilpkonn |
| | | | Mauremys sinensis (III China) | Lamekilpkonlane (liigist Mauremys sinensis) |
| | Melanochelys tricarinata (I) | | | Kolmkiil-kilpkonn |
| | Morenia ocellata (I) | | | Birma sookilpkonn |
| | | Notochelys platynota (II) | | Lamekilpkonlane (liigist Notochelys platynota) |
| | | | Ocadia glyphistoma (III China) | Lamekilpkonlane (liigist Ocadia glyphistoma) |
| | | | Ocadia philippeni (III China) | Lamekilpkonlane (liigist Ocadia philippeni) |
| | | Orlitia borneensis (II) | | Lamekilpkonlane (liigist Orlitia borneensis) |
| | | Pangshura spp. (välja arvatud A lisas loetletud liigid) | | Katuskilpkonnad |
| | Pangshura tecta (I) | | | India katuskilpkonn |
| | | | Sacalia bealei (III China) | Lamekilpkonlane (liigist Sacalia bealei) |
| | | | Sacalia pseudocellata (III China) | Lamekilpkonlane (liigist Sacalia pseudocellata) |
| | | | Sacalia quadriocellata (III China) | Lamekilpkonlane (liigist Sacalia quadriocellata) |
| | | Siebenrockiella crassicollis (II) | | Lamekilpkonlane (liigist Siebenrockiella crassicollis) |
| | | Siebenrockiella leytensis (II) | | Lamekilpkonlane (liigist Siebenrockiella leytensis) |
| Platysternidae | | | | Hiidpeakilpkonlased |
| | Platysternon megacephalum (II) | | Hiidpeakilpkonn |
| Podocnemididae | | | | Pelomeduuslased |
| | Erymnochelys madagascariensis (II) | | Madagaskari plaatkilpkonn |
| | Peltocephalus dumerilianus (II) | | Suurpea-kilpkonn |
| | Podocnemis spp. (II) | | Plaatkilpkonnad |
| Testudinidae | | | | Kumerkilpkonlased |
| | Testudinidae spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid; Geochelone sulcata puhul on kehtestatud ekspordi nullkvoot isendite osas, kes on loodusest püütud ja kellega kaubitsetakse eelkõige ärilistel eesmärkidel) | | Kumerkilpkonlased |
| Astrochelys radiata (I) | | | Kiirik-kilpkonn |
| Astrochelys yniphora (I) | | | Malagassi kilpkonn |
| Chelonoidis nigra (I) | | | Elevant-kilpkonn |
| Gopherus flavomarginatus (I) | | | Kaevurkilpkonn |
| Malacochersus tornieri (II) | | | Lõhekilpkonn |
| Psammobates geometricus (I) | | | Geomeetriline kilpkonn |
| Pyxis arachnoides (I) | | | Ämblik-kilpkonn |
| Pyxis planicauda (I) | | | Madagaskari kilpkonn |
| Testudo graeca (II) | | | Vahemere kilpkonn |
| Testudo hermanni (II) | | | Lõunaeuroopa kilpkonn |
| Testudo kleinmanni (I) | | | Egiptuse kilpkonn |
| Testudo marginata (II) | | | Laiserv-kilpkonn |
| Trionychidae | | | | Kolmküüniskilpkonlased |
| | Amyda cartilaginea (II) | | Kolmküüniskilpkonlane (liigist Amyda cartilaginea) |
| Apalone spinifera atra (I) | | | Must pehmekilp-kilpkonn |
| Aspideretes gangeticus (I) | | | Gangese kolmküüniskilpkonn |
| Aspideretes hurum (I) | | | Silmlaik-kolmküüniskilpkonn |
| Aspideretes nigricans (I) | | | Tume kolmküüniskilpkonn |
| | Chitra spp. (II) | | Pehmekilpkonnad (liigid Chitra spp.) |
| | Lissemys punctata (II) | | Klappnudikilpkonn |
| | Lissemys scutata (II) | | Birma sookilpkonn |
| | | Palea steindachneri (III China) | Kolmküüniskilpkonlane (liigist Palea steindachneri) |
| | Pelochelys spp. (II) | | Pehmekilpkonnad (liigid Pelochelys spp.) |
| | | Pelodiscus axenaria (III China) | Kolmküüniskilpkonlane (liigist Pelodiscus axenaria) |
| | | Pelodiscus maackii (III China) | Kolmküüniskilpkonlane (liigist Pelodiscus maackii) |
| | | Pelodiscus parviformis (III China) | Kolmküüniskilpkonlane (liigist Pelodiscus parviformis) |
| | | Rafetus swinhoei (III China) | Kolmküüniskilpkonlane (liigist Rafetus swinhoei) |
| AMPHIBIA | | | | KAHEPAIKSED |
| ANURA | | | | PÄRISKONNALISED |
| Bufonidae | | | | Kärnkonlased |
| Altiphrynoides spp. (I) | | | Kärnkonlane (liigid Altiphrynoides spp.) |
| Atelopus zeteki (I) | | | Kirju kirevkonn |
| Bufo periglenes (I) | | | Kuldkärnkonn |
| Bufo superciliaris (I) | | | Kulmukas kärnkonn |
| Nectophrynoides spp. (I) | | | Nurgakärnkonnad |
| Nimbaphrynoides spp. (I) | | | Kärnkonlane (liigid Nimbaphrynoides spp.) |
| Spinophrynoides spp. (I) | | | Kärnkonlane (liigid Spinophrynoides spp.) |
| Dendrobatidae | | | | Puukonlased |
| | Allobates femoralis (II) | | Puukonlane (liigist Allobates femoralis) |
| | Allobates zaparo (II) | | Puukonlane (liigist Allobates zaparo) |
| | Cryptophyllobates azureiventris (II) | | |
| | Dendrobates spp. (II) | | Puukonnad |
| | Epipedobates spp. (II) | | Puukonlased (liigid Epipedobates spp.) |
| | Phyllobates spp. (II) | | Lehestikukonnad |
| Mantellidae | | | | Mantellalased |
| | Mantella spp. (II) | | Mantellad |
| Microhylidae | | | | Pisikerakonlased |
| Dyscophus antongilii (I) | | | Tomatikonn |
| | Scaphiophryne gottlebei (II) | | Pisikerakonlane (liigist Scaphiophryne gottlebei) |
| Ranidae | | | | Konlased |
| | Conraua goliath | | Koljatkonn |
| | Euphlyctis hexadactylus (II) | | Kuusvarvaskonn |
| | Hoplobatrachus tigerinus (II) | | Tiigerkonn |
| | Rana catesbeiana | | Härgkonn |
| Rheobatrachidae | | | | Haudekonlased |
| | Rheobatrachus spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) | | Haudekonn |
| Rheobatrachus silus (II) | | | Haudekonn (liigist Rheobatrachus silus) |
| CAUDATA | | | | SABAKONNALISED |
| Ambystomatidae | | | | Tömpsuulased |
| | Ambystoma dumerilii (II) | | Patzcuaro tömpsuu |
| | Ambystoma mexicanum (II) | | Mehhiko tömpsuu |
| Cryptobranchidae | | | | Hiidsalamanderlased |
| Andrias spp. (I) | | | Hiidsalamandrid |
| ELASMOBRANCHII | | | | VARILÕPUSELISED |
| LAMNIFORMES | | | | HEERINGHAILISED |
| Cetorhinidae | | | | Hiidhailased |
| | Cetorhinus maximus (II) | | Hiidhai |
| Lamnidae | | | | Mõrtsukhai |
| | Carcharodon carcharias (II) | | Mõrtsukhai |
| ORECTOLOBIFORMES | | | | HABEHAILISED |
| Rhincodontidae | | | | Vaalhailased |
| | Rhincodon typus (II) | | Vaalhai |
| RAJIFORMES | | | | RAILISED |
| Pristidae | | | | Saagrailased |
| Pristidae spp. (I) (välja arvatud B lisas loetletud liigid) | | | Saagrailased |
| | Pristis microdon (II) (lubatud üksnes rahvusvaheline kauplemine elusisenditega nende viimiseks kohasesse ja vatuvõetavasse veekeskkonda eelkõige liigi säilitamise eesmärgil. Kõiki teisi isendeid käsitatakse A lisasse kuuluvate liikide isenditena ning nendega kauplemist reguleeritakse vastavalt sellele.) | | Saagrailane (liigist Pristis microdon) |
| ACTINOPTERYGII | | | | KIIRUIMSED |
| ACIPENSERIFORMES | | | | TUURALISED |
| | | ACIPENSERIFORMES spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) | | Tuuralised |
| Acipenseridae | | | | Tuurlased |
| Acipenser brevirostrum (I) | | | Tömpkoon-tuur |
| Acipenser sturio (I) | | | Atlandi tuur |
| ANGUILLIFORMES | | | | ANGERJALISED |
| Anguillidae | | | | Angerlased |
| | Anguilla anguilla (II) (jõustub 13. märtsil 2009) | | Euroopa angerjas |
| CYPRINIFORMES | | | | KARPKALALISED |
| Catostomidae | | | | Imikarplased |
| Chasmistes cujus (I) | | | Nevada kasmiid |
| Cyprinidae | | | | Karpkalalased |
| | Caecobarbus geertsi (II) | | Aafrika pimepardkala |
| Probarbus jullieni (I) | | | Kaguaasia probarbus |
| OSTEOGLOSSIFORMES | | | | LUUKEELELISED |
| Osteoglossidae | | | | Luukeellased |
| | Arapaima gigas (II) | | Arapaima e piraruku |
| Scleropages formosus (I) | | | Kilpsoomuskala (liigist Scleropages formosus) |
| PERCIFORMES | | | | AHVENALISED |
| Labridae | | | | Huulkalalased |
| | Cheilinus undulatus (II) | | Muhk-hiidhuulkala |
| Sciaenidae | | | | Kotkaskalalased |
| Totoaba macdonaldi (I) | | | Macdonaldi varjukala |
| SILURIFORMES | | | | SÄGALISED |
| Pangasiidae | | | | Sägalised sugukonnast Pangasiidae |
| Pangasianodon gigas (I) | | | Hiidšilbell e suur hõbesäga |
| SYNGNATHIFORMES | | | | MERINÕELLISED |
| Syngnathidae | | | | Merinõellased |
| | Hippocampus spp. (II) | | Merihobukesed |
| SARCOPTERYGII | | | | Kopskalalased |
| CERATODONTIFORMES | | | | SARVHAMMASLISED |
| Ceratodontidae | | | | Sarvhammaslased |
| | Neoceratodus forsteri (II) | | Uussarvhammas e austraalia kopskala |
| COELACANTHIFORMES | | | | ÕÕNESOGALISED |
| Latimeriidae | | | | Latimeeriad |
| Latimeria spp. (I) | | | Latimeeriad |
| OKASNAHKSED (MERITÄHED, MERISIILIKUD JA MERIPURAD) |
| HOLOTHUROIDEA | | | | MERIPURALASED |
| ASPIDOCHIROTIDA | | | | KILPKOMBITSALISED |
| Stichopodidae | | | | Meripurad |
| | | Isostichopus fuscus (III Ecuador) | Meripura (liigist Isostichopus fuscus) |
| ARTHROPODA (LÜLIJALGSED) |
| ARACHNIDA | | | | ÄMBLIKULAADSED |
| ARANEAE | | | | ÄMBLIKULISED |
| Theraphosidae | | | | Linnutapikud |
| | Aphonopelma albiceps (II) | | Linnutapik (liigist Aphonopelma albiceps) |
| | Aphonopelma pallidum (II) | | Linnutapik (liigist Aphonopelma pallidum) |
| | Brachypelma spp. (II) | | Linnutapik (liigid Brachypelma spp.) |
| SCORPIONES | | | | SKORPIONILISED |
| Scorpionidae | | | | Skorpionlased |
| | Pandinus dictator (II) | | Skorpion (liigist Pandinus dictator) |
| | Pandinus gambiensis (II) | | Skorpion (liigist Pandinus gambiensis) |
| | Pandinus imperator (II) | | Skorpion (liigist Pandinus imperator) |
| INSECTA | | | | PUTUKAD |
| COLEOPTERA | | | | MARDIKALISED |
| Lucanidae | | | | Põderpõrniklased |
| | | Colophon spp. (III South Africa) | Põderpõrniklane (liigid Colophon spp.) |
| LEPIDOPTERA | | | | LIBLIKALISED |
| Papilionidae | | | | Ratsulibliklased |
| | Atrophaneura jophon (II) | | Pääsusaba (liigist Atrophaneura jophon) |
| | Atrophaneura palu | | Pääsusaba (liigist Atrophaneura palu) |
| | Atrophaneura pandiyana (II) | | Pääsusaba (liigist Atrophaneura pandiyana) |
| | Bhutanitis spp. (II) | | Pääsusabad (liigid Bhutanitis spp.) |
| | Graphium sandawanum | | Pääsusaba (liigist Graphium sandawanum) |
| | Graphium stresemanni | | Pääsusaba (liigist Graphium stresemanni) |
| | Ornithoptera spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) | | Ornitopterid e linnutiivad |
| Ornithoptera alexandrae (I) | | | Aleksandra-ornitopter |
| | Papilio benguetanus | | Pääsusaba (liigist Papilio benguetanus) |
| Papilio chikae (I) | | | Luzoni pääsusaba |
| | Papilio esperanza | | Pääsusaba (liigist Papilio esperanza) |
| Papilio homerus (I) | | | Homeruse pääsusaba |
| Papilio hospiton (I) | | | Korsika pääsusaba |
| | Papilio morondavana | | Madagaskari pääsusaba |
| | Papilio neumoegeni | | Pääsusaba (liigist Papilio neumoegeni) |
| | Parides ascanius | | Pääsusaba (liigist Parides ascanius) |
| | Parides hahneli | | Hahneli pääsusaba |
| Parnassius apollo (II) | | | Punalaik-apollo |
| | Teinopalpus spp. (II) | | Pääsusabad (liigid Teinopalpus spp.) |
| | Trogonoptera spp. (II) | | Ornitopterid e linnutiivad (liigid Trogonoptera spp.) |
| | Troides spp. (II) | | Ornitopterid e linnutiivad (liigid Troides spp.) |
| ANNELIDA (RÕNGUSSID JA KAANID) |
| HIRUDINOIDEA | | | | PÄRISKAANLASED |
| ARHYNCHOBDELLIDA |
| Hirudinidae | | | | Päriskaanlaased |
| | Hirudo medicinalis (II) | | Apteegikaan |
| MOLLUSCA (MOLLUSKID) |
| BIVALVIA | | | | KARBID |
| MYTILOIDA |
| Mytilidae | | | | Rannakarplased |
| | Lithophaga lithophaga (II) | | Harilik dattelkarp |
| UNIONOIDA |
| Unionidae | | | | Jõekarplased |
| Conradilla caelata (I) | | | Jõekarplane (liigist Conradilla caelata) |
| | Cyprogenia aberti (II) | | Jõekarplane (liigist Cyprogenia aberti) |
| Dromus dromas (I) | | | Jõekarplane (liigist Dromus dromas) |
| Epioblasma curtisii (I) | | | Jõekarplane (liigist Epioblasma curtisii) |
| Epioblasma florentina (I) | | | Jõekarplane (liigist Epioblasma florentina) |
| Epioblasma sampsonii (I) | | | Jõekarplane (liigist Epioblasma sampsonii) |
| Epioblasma sulcata perobliqua (I) | | | Jõekarplane (liigist Epioblasma sulcata perobliqua) |
| Epioblasma torulosa gubernaculum (I) | | | Jõekarplane (liigist Epioblasma torulosa gubernaculum) |
| | Epioblasma torulosa rangiana (II) | | Jõekarplane (liigist Epioblasma torulosa rangiana) |
| Epioblasma torulosa torulosa (I) | | | Jõekarplane (liigist Epioblasma torulosa torulosa) |
| Epioblasma turgidula (I) | | | Jõekarplane (liigist Epioblasma turgidula) |
| Epioblasma walkeri (I) | | | Jõekarplane (liigist Epioblasma walkeri) |
| Fusconaia cuneolus (I) | | | Jõekarplane (liigist Fusconaia cuneolus) |
| Fusconaia edgariana (I) | | | Jõekarplane (liigist Fusconaia edgariana) |
| Lampsilis higginsii (I) | | | Jõekarplane (liigist Lampsilis higginsii) |
| Lampsilis orbiculata orbiculata (I) | | | Jõekarplane (liigist Lampsilis orbiculata orbiculata) |
| Lampsilis satur (I) | | | Jõekarplane (liigist Lampsilis satur) |
| Lampsilis virescens (I) | | | Jõekarplane (liigist Lampsilis virescens) |
| Plethobasus cicatricosus (I) | | | Jõekarplane (liigist Plethobasus cicatricosus) |
| Plethobasus cooperianus (I) | | | Jõekarplane (liigist Plethobasus cooperianus) |
| | Pleurobema clava (II) | | Jõekarplane (liigist Pleurobema clava) |
| Pleurobema plenum (I) | | | Jõekarplane (liigist Pleurobema plenum) |
| Potamilus capax (I) | | | Jõekarplane (liigist Potamilus capax) |
| Quadrula intermedia (I) | | | Jõekarplane (liigist Quadrula intermedia) |
| Quadrula sparsa (I) | | | Jõekarplane (liigist Quadrula sparsa) |
| Toxolasma cylindrellus (I) | | | Jõekarplane (liigist Toxolasma cylindrellus) |
| Unio nickliniana (I) | | | Jõekarplane (liigist Unio nickliniana) |
| Unio tampicoensis tecomatensis (I) | | | Jõekarplane (liigist Unio tampicoensis tecomatensis) |
| Villosa trabalis (I) | | | Jõekarplane (liigist Villosa trabalis) |
| VENEROIDA |
| Tridacnidae | | | | Rõõneskarbilised |
| | Tridacnidae spp. (II) | | Rõõneskarbilised |
| GASTROPODA | | | | KÕHTJALGSED e TEOD |
| ARCHAEOGASTROPODA |
| Haliotidae | | | | Meriteod |
| | | Haliotis midae (III South Africa) | Merikõrv (liigist Haliotis midae) |
| MESOGASTROPODA | | | | KAMMLÕPUSELISED |
| Strombidae | | | | Tiibkodalased |
| | Strombus gigas (II) | | Suur tiibkodalane |
| STYLOMMATOPHORA | | | | TIPPSILMALISED |
| Achatinellidae | | | | Teod sugukonnas Achatinellidae |
| Achatinella spp. (I) | | | Teod (liigid Achatinella spp.) |
| Camaenidae | | | | Teod sugukonnast Camaenidae |
| | Papustyla pulcherrima (II) | | Teod (liigist Papustyla pulcherrima) |
| CCNIDARIA (KÕRVELOOMAD) |
| ANTHOZOA | | | | Õisloomad |
| ANTIPATHARIA | | | | SARVKORALLILISED |
| | | ANTIPATHARIA spp. (II) | | Sarvkorallilised |
| GORGONACEAE |
| Coralliidae | | | Corallium elatius (III Hiina) | |
| | | Corallium japonicum (III China) | |
| | | Corallium konjoi (III Hiina) | |
| | | Corallium secundum (III Hiina) | |
| HELIOPORACEA |
| Helioporidae | | | | Sinikorallid |
| | Helioporidae spp. (II) (üksnes liik Heliopora coerulea) (7) | | Sinikorallid |
| SCLERACTINIA |
| | | SCLERACTINIA spp. (II) (7) | | Korallid (liigid Scleractinia spp.) |
| STOLONIFERA |
| Tubiporidae | | | | Orelkoralllased |
| | Tubiporidae spp. (II) (7) | | Orelkoralllased |
| HYDROZOA | | | | HÜDRALOOMAD |
| MILLEPORINA |
| Milleporidae | | | | Tuhaturblased |
| | Milleporidae spp. (II) (7) | | Tuhaturblased |
| STYLASTERINA |
| Stylasteridae | | | | Sarvkorallilised |
| | Stylasteridae spp. (II) (7) | | Sarvkorallilised |
| FLORA |
| AGAVACEAE | | | | AGAAVILISED |
| Agave parviflora (I) | | | Vöötagaav |
| | Agave victoriae-reginae (II) #1 | | Viktooria agaav |
| | Nolina interrata (II) | | Noliina (liigist Nolina interrata) |
| AMARYLLIDACEAE | | | | AMARÜLLILISED |
| | Galanthus spp. (II) #1 | | Lumikellukesed |
| | Sternbergia spp. (II) #1 | | Sternbergiad |
| APOCYNACEAE | | | | KOERAKOOLULISED |
| | Hoodia spp. (II) #9 | | Hoodiad |
| | Pachypodium spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) #1 | | Paksjalad |
| Pachypodium ambongense (I) | | | Paksjalg (liigist Pachypodium ambongense) |
| Pachypodium baronii (I) | | | Paksjalg (liigist Pachypodium baronii) |
| Pachypodium decaryi (I) | | | Paksjalg (liigist Pachypodium decaryi) |
| | Rauvolfia serpentina (II) #2 | | Madurauvolfia |
| ARALIACEAE | | | | ARAALIALISED |
| | Panax ginseng (II) (üksnes Venemaa Föderatsiooni populatsioon; muid populatsioone ei ole käesoleva määruse lisades loetletud) #3 | | Harilik ženženn |
| | Panax quinquefolius (II) #3 | | Ameerika ženženn |
| ARAUCARIACEAE | | | | ARAUKAARIALASED |
| Araucaria araucana (I) | | | Tšiili araukaaria |
| BERBERIDACEAE | | | | KUKERPUULISED |
| | Podophyllum hexandrum (II) #2 | | Himaalaja jalgleht |
| BROMELIACEAE | | | | BROMEELIALISED |
| | Tillandsia harrisii (II) #1 | | Harrise tillandsia |
| | Tillandsia kammii (II) #1 | | Tillandsia (liigist Tillandsia kammii) |
| | Tillandsia kautskyi (II) #1 | | Tillandsia (liigist Tillandsia kautskyi) |
| | Tillandsia mauryana (II) #1 | | Tillandsia (liigist Tillandsia mauryana) |
| | Tillandsia sprengeliana (II) #1 | | Tillandsia (liigist Tillandsia sprengeliana) |
| | Tillandsia sucrei (II) #1 | | Tillandsia (liigist Tillandsia sucrei) |
| | Tillandsia xerographica (II) #1 | | Haruldane tillandsia |
| CACTACEAE | | | | KAKTUSELISED |
| | CACTACEAE spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid ja Pereskia spp., Pereskiopsis spp. ja Quiabentia spp.) (8) #4 | | Kaktuselised |
| Ariocarpus spp. (I) | | | Agaavkaktused |
| Astrophytum asterias (I) | | | Pisi-tähtkaktus |
| Aztekium ritteri (I) | | | Ritteri asteekkaktus |
| Coryphantha werdermannii (I) | | | Werdermanni nisakaktus |
| Discocactus spp. (I) | | | Lehtkaktused |
| Echinocereus ferreirianus ssp. lindsayi (I) | | | Kalifornia kiiskkaktus |
| Echinocereus schmollii (I) | | | Schmolli kiiskkaktus |
| Escobaria minima (I) | | | Väike eskobaaria |
| Escobaria sneedii (I) | | | Sneedi eksobaaria |
| Mammillaria pectinifera (I) | | | Näsakaktus (liigist Mammillaria pectinifera) |
| Mammillaria solisioides (I) | | | Näsakaktus (liigist Mammillaria solisioides) |
| Melocactus conoideus (I) | | | Melonkaktus (liigist Melocactus conoideus) |
| Melocactus deinacanthus (I) | | | Melonkaktus (liigist Melocactus deinacanthus) |
| Melocactus glaucescens (I) | | | Melonkaktus (liigist Melocactus glaucescens) |
| Melocactus paucispinus (I) | | | Melonkaktus (liigist Melocactus paucispinus) |
| Obregonia denegrii (I) | | | Obregoonia |
| Pachycereus militaris (I) | | | Sõjakas postkaktus |
| Pediocactus bradyi (I) | | | Brady tasandikukaktus |
| Pediocactus knowltonii (I) | | | Nublu-tasandikukaktus |
| Pediocactus paradinei (I) | | | Arisoona tasandikukaktus |
| Pediocactus peeblesianus (I) | | | Peeblesi tasandikukaktus |
| Pediocactus sileri (I) | | | Sileri tasandikukaktus |
| Pelecyphora spp. (I) | | | Kirveskaktused |
| Sclerocactus brevihamatus ssp. tobuschii (I) | | | Lühike tigekaktus |
| Sclerocactus erectocentrus (I) | | | Punane tigekaktus |
| Sclerocactus glaucus (I) | | | Sinihall tigekaktus |
| Sclerocactus mariposensis (I) | | | Mariposa tigekaktus |
| Sclerocactus mesae-verdae (I) | | | Koloraado tigekaktus |
| Sclerocactus nyensis (I) | | | Tigekaktus (liigist Sclerocactus nyensis) |
| Sclerocactus papyracanthus (I) | | | Paber-tigekaktus |
| Sclerocactus pubispinus (I) | | | Konks-tigekaktus |
| Sclerocactus wrightiae (I) | | | Wrighti tigekaktus |
| Strombocactus spp. (I) | | | Värtenkaktused |
| Turbinicarpus spp. (I) | | | Turbinikarpus |
| Uebelmannia spp. (I) | | | Übelmannia |
| CARYOCARACEAE | | | | NAHKHIIREPUULISED |
| | Caryocar costaricense (II) #1 | | Kostariika nahkhiirepuu |
| COMPOSITAE (ASTERACEAE) | | | | KORVÕIELISED |
| Saussurea costus (I) (e S. lappa e Aucklandia costus) | | | Lõhna-soojumikas |
| CRASSULACEAE | | | | PAKSULEHELISED |
| | Dudleya stolonifera (II) | | Võsund-dudleia |
| | Dudleya traskiae (II) | | Saare dudleia |
| CUPRESSACEAE | | | | KÜPRESSILISED |
| Fitzroya cupressoides (I) | | | Patagoonia fitsroia |
| Pilgerodendron uviferum (I) | | | Küpressiline (liigist Pilgerodendron uviferum) |
| CYATHEACEAE | | | | Tsüaatealised |
| | Cyathea spp. (II) #1 | | Tsüaatead |
| CYCADACEAE | | | | Palmlehikulised |
| | CYCADACEAE spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) #1 | | Palmlehikulised |
| Cycas beddomei (I) | | | Palmlehik (liigist Cycas beddomei) |
| DICKSONIACEAE | | | | Diksooniad |
| | Cibotium barometz (II) #1 | | Tsibootsium (liigist Cibotium barometz) |
| | Dicksonia spp. (II) (üksnes Ameerika populatsioon; muid populatsioone ei ole käesoleva määruse lisades loetletud: hõlmab liike Dicksonia berteriana, D. externa, D. sellowiana ja D. stuebelii) #1 | | Diksooniad |
| DIDIEREACEAE | | | | Didjeerealised |
| | DIDIEREACEAE spp. (II) #1 | | Didjeerealised |
| DIOSCOREACEAE | | | | Jamsilised |
| | Dioscorea deltoidea (II) #1 | | Afgaani dioskoor |
| DROSERACEAE | | | | Huulheinalised |
| | Dionaea muscipula (II) #1 | | Kärbsepüünis |
| EUPHORBIACEAE | | | | Piimalillelised |
| | Euphorbia spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) üsknes sukulendid; käesoleva määruse sätted ei kehti Euphporbia trigona kultivaride kunstlikul teel paljundatud isendite, Euphorbia lactea krooni- ja lehvikukujuliste või värvimutantide, samuti Euphorbia neriifolia kunstlikul teel paljundatud pookealusele poogitud taimede ning Euphorbia „Milii” kultivaride kunstlikul teel paljundatud isendite suhtes, kui kauplemisel kasutatavad saadetised koosnevad 100-st või enamast taimest ja on kergesti äratuntavad kui kunstlikul teel paljundatud isendid) #1 | | Piimalilled |
| Euphorbia ambovombensis (I) | | | |
| Euphorbia capsaintemariensis (I) | | | |
| Euphorbia cremersii (I) | | | |
| Euphorbia cylindrifolia (I) | | | |
| Euphorbia decaryi (I) | | | |
| Euphorbia francoisii (I) | | | |
| Euphorbia handiensis (II) | | | |
| Euphorbia lambii (II) | | | |
| Euphorbia moratii (I) | | | |
| Euphorbia parvicyathophora (I) | | | |
| Euphorbia quartziticola (I) | | | |
| Euphorbia stygiana (II) | | | |
| Euphorbia tulearensis (I) | | | |
| FOUQUIERIACEAE | | | | Fukjeerialised |
| | Fouquieria columnaris (II) #1 | | Sammasokotillo |
| Fouquieria fasciculata (I) | | | Fukjeeria (liigist Fouquieria fasciculata) |
| Fouquieria purpusii (I) | | | Fukjeeria (liigist Fouquieria purpusii) |
| GNETACEAE | | | | Vastaklehikulised |
| | | Gnetum montanum (III Nepal) #1 | Vastaklehik (liigist Gnetum montanum) |
| JUGLANDACEAE | | | | Pähklipuulised |
| | Oreomunnea pterocarpa (II) #1 | | Gavilan |
| LEGUMINOSAE


  (FABACEAE) | | | | Liblikõielised |
| | Caesalpinia echinata (II) #10 | | Siiltsesalpiinia |
| Dalbergia nigra (I) | | | Brasiilia dalbergia |
| | | Dalbergia retusa (III Guatemala populatsioon) #5 | Kokobolo dalbergia |
| | | Dalbergia stevensonii (III Guatemala populatsioon) #5 | Stevensoni dalbergia |
| | | Dipteryx panamensis (III Costa Rica/Nicaragua) | Tonkapuu (liigist Dipteryx panamensis) |
| | Pericopsis elata (II) #5 | | Kõrge afrormosia |
| | Platymiscium pleiostachyum (II) #1 | | Haruline makakapuu |
| | Pterocarpus santalinus (II) #7 | | Sandli-tiibviljak |
| LILIACEAE | | | | Liilialised |
| | Aloe spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid ja Aloe vera e Aloe barbadensis, mis ei ole loetletud käesoleva määruse lisades) #1 | | Aaloed |
| Aloe albida (I) | | | Aaloe (liigist Aloe albida) |
| Aloe albiflora (I) | | | Aaloe (liigist Aloe albiflora) |
| Aloe alfredii (I) | | | Aaloe (liigist Aloe alfredii) |
| Aloe bakeri (I) | | | Aaloe (liigist Aloe bakeri) |
| Aloe bellatula (I) | | | Õrn aaloe |
| Aloe calcairophila (I) | | | Aaloe (liigist Aloe calcairophila) |
| Aloe compressa (I) | | | Aaloe (liigist Aloe compressa) |
| Aloe delphinensis (I) | | | Aaloe (liigist Aloe delphinensis) |
| Aloe descoingsii (I) | | | Aaloe (liigist Aloe descoingsii) |
| Aloe fragilis (I) | | | Aaloe (liigist Aloe fragilis) |
| Aloe haworthioides (I) | | | Aaloe (liigist Aloe haworthioides) |
| Aloe helenae (I) | | | Aaloe (liigist Aloe helenae) |
| Aloe laeta (I) | | | Aaloe (liigist Aloe laeta) |
| Aloe parallelifolia (I) | | | Aaloe (liigist Aloe parallelifolia) |
| Aloe parvula (I) | | | Aaloe (liigist Aloe parvula) |
| Aloe pillansii (I) | | | Pillansi aaloe |
| Aloe polyphylla (I) | | | Aaloe (liigist Aloe polyphylla) |
| Aloe rauhii (I) | | | Aaloe (liigist Aloe rauhii) |
| Aloe suzannae (I) | | | Aaloe (liigist Aloe suzannae) |
| Aloe versicolor (I) | | | Aaloe (liigist Aloe versicolor) |
| Aloe vossii (I) | | | Aaloe (liigist Aloe vossii) |
| MAGNOLIACEAE | | | | Magnoolialised |
| | | Magnolia liliifera var. obovata (III Nepal) #1 | Liiliaõieline magnoolia |
| MELIACEAE | | | | Meelialised |
| | | Cedrela odorata (III Colombia populatsioon, Peruu populatsioon) #5 | Lõhnav sedreel |
| | Swietenia humilis (II) #1 | | Mahagonipuu (liigist Swietenia humilis) |
| | Swietenia macrophylla (II) (neutroopika populatsioon hõlmab Kesk- ja Lõuna-Ameerikas ja Kariibi mere piirkonda) #6 | | Suurelehine mahagonipuu |
| | Swietenia mahagoni (II) #5 | | Päris-mahagonipuu |
| NEPENTHACEAE | | | | Kanntaimelised |
| | Nepenthes spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) #1 | | Kanntaimed |
| Nepenthes khasiana (I) | | | India kanntaim |
| Nepenthes rajah (I) | | | Kuning-kanntaim |
| ORCHIDACEAE | | | | Käpalised e orhideelised |
| | ORCHIDACEAE spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) (9) #1 | | Käpalised e orhideelised |
| Käesoleva määruse sätteid ei kohaldata järgmiste A lisas loetletud liikide, seemikute või tahkes või vedelas keskkonnas olevate in vitro saadud koekultuuride suhtes, mida transporditakse steriilsetes mahutites. | | | |
| Aerangis ellisii (I) | | | |
| Cephalanthera cucullata (II) | | | Tolmpea (liigist Cephalanthera cucullata) |
| Cypripedium calceolus (II) | | | Kaunis kuldking |
| Dendrobium cruentum (I) | | | Dendroobium (liigist Dendrobium cruentum) |
| Goodyera macrophylla (II) | | | Madeira öövilge |
| Laelia jongheana (I) | | | Brasiilia laeelia |
| Laelia lobata (I) | | | Laeelia (liigist Laelia lobata) |
| Liparis loeselii (II) | | | Soohiilakas |
| Ophrys argolica (II) | | | Kreeka putukõis |
| Ophrys lunulata (II) | | | Kuu-putukõis |
| Orchis scopulorum (II) | | | Madeira käpp |
| Paphiopedilum spp. (I) | | | Veenusekingad |
| Peristeria elata (I) | | | Panama tuvikäpp |
| Phragmipedium spp. (I) | | | Orhideed (liigid Phragmipedium spp.) |
| Renanthera imschootiana (I) | | | Punane neerukäpp |
| Spiranthes aestivalis (II) | | | Suvi-keerdkäpp |
| OROBANCHACEAE | | | | Soomukalised |
| | Cistanche deserticola (II) #1 | | Kõrbesoomukas |
| PALMAE


  (ARECACEAE) | | | | Palmilised |
| | Beccariophoenix madagascariensis (II) #1 | | Mahlapalm |
| Chrysalidocarpus decipiens (I) | | | Kuldviljakpalm |
| | Lemurophoenix halleuxii (II) | | Leemuripalm |
| | Marojejya darianii (II) | | Dairani maropalm |
| | Neodypsis decaryi (II) #1 | | Kolmkant-pisipalm |
| | Ravenea louvelii(II) | | Andasibe raveenepalm |
| | Ravenea rivularis (II) | | Oja-raveenepalm |
| | Satranala decussilvae (II) | | Satranaabepalm |
| | Voanioala gerardii (II) | | Voaniolapalm |
| PAPAVERACEAE | | | | Magunalised |
| | | Meconopsis regia (III Nepal) #1 | Ebamagun (liigist Meconopsis regia) |
| PINACEAE | | | | Männilised |
| Abies guatemalensis (I) | | | Guatemala nulg |
| PODOCARPACEAE | | | | KIVIJUGAPUULISED |
| | | Podocarpus neriifolius (III Nepal) #1 | Oleandrilehine kivijugapuu |
| Podocarpus parlatorei (I) | | | Kivijugapuu (liigist Podocarpus parlatorei) |
| PORTULACACEAE | | | | Portulakilised |
| | Anacampseros spp. (II) #1 | | Armulilled |
| | Avonia spp. #1 | | Avooniad |
| | Lewisia serrata (II) #1 | | Saagjas leviisia |
| PRIMULACEAE | | | | Nurmenukulised |
| | Cyclamen spp. (II) (10) #1 | | Alpikannid |
| PROTEACEAE | | | | Prootealised |
| | Orothamnus zeyheri (II) #1 | | Mägiprootea |
| | Protea odorata (II) #1 | | Prootea (liigist Protea odorata) |
| RANUNCULACEAE | | | | Tulikalised |
| | Adonis vernalis (II) #2 | | Kevadadoonis |
| | Hydrastis canadensis (II) #8 | | Kanada koldjuur |
| ROSACEAE | | | | Roosõielised |
| | Prunus africana (II) #1 | | Aafrika ploomipuu |
| RUBIACEAE | | | | Madaralised |
| Balmea stormiae (I) | | | Balmea |
| SARRACENIACEAE | | | | Näpitslillelised |
| | Sarracenia spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) #1 | | Näpitslilled |
| Sarracenia oreophila (I) | | | Näpitslill (liigist Sarracenia oreophila) |
| Sarracenia rubra ssp. alabamensis (I) | | | Näpitslill (alamliigist Sarracenia rubra Alabamensis) |
| Sarracenia rubra ssp. jonesii (I) | | | Näpitslill (alamliigist Sarracenia rubra jonesii) |
| SCROPHULARIACEAE | | | | Mailaselised |
| | Picrorhiza kurrooa (II) (välja arvatud Picrorhiza scrophulariiflora) #2 | | Emajuur (liigist Picrorhiza kurrooa) |
| STANGERIACEAE | | | | Stangeerialised |
| | Bowenia spp. (II) #1 | | Boveeniad |
| Stangeria eriopus (I) | | | Stangeeria |
| TAXACEAE | | | | Jugapuulised |
| | Taxus chinensis (II) #2 | | Hiina jugapuu |
| | Taxus cuspidata (II) (11) #2 | | Ida-jugapuu |
| | Taxus fuana (II) #2 | | Tiibeti jugapuu |
| | Taxus sumatrana (II) #2 | | Sumatra jugapuu |
| | Taxus wallichiana (II) #2 | | Himaalaja jugapuu |
| THYMELAEACEAE


  (AQUILARIACEAE) | | | | Näsiniinelised |
| | Aquilaria spp. (II) #1 | | Akvilaaria (liigid Aquilaria spp.) |
| | Gonystylus spp. (II) #1 | | Raminipuud |
| | Gyrinops spp. (II) #1 | | Akvilaaria (liigid Gyrinops spp.) |
| TROCHODENDRACEAE


  (TETRACENTRACEAE) | | | | Rattapuulised |
| | | Tetracentron sinense (III Nepal) #1 | Lehearmipuu |
| VALERIANACEAE | | | | Palderjanilised |
| | Nardostachys grandiflora #2 | | Nard (liigist Nardostachys grandiflora) |
| WELWITSCHIACEAE | | | | Velvitšialised |
| | Welwitschia mirabilis (II) #1 | | Velvitšia |
| ZAMIACEAE | | | | Käbikalised |
| | ZAMIACEAE spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) #1 | | Käbikalised |
| Ceratozamia spp. (I) | | | Sarvkäbikad |
| Chigua spp. (I) | | | |
| Encephalartos spp. (I) | | | Saagoladvad |
| Microcycas calocoma (I) | | | Pisipalmlehik |
| ZINGIBERACEAE | | | | Ingverilised |
| | Hedychium philippinense (II) #1 | | Filipiini hedühhium |
| ZYGOPHYLLACEAE | | | | Seiglehelised |
| | Guaiacum spp. (II) #2 | | Guajakipuud |
| | | Bulnesia sarmientoi (III Argentina) #11 | Guajakipuu (liigist Bulnesia sarmientoi) |

A lisa

B lisa

C lisa

Tavanimetus

FAUNA

CHORDATA (KEELIKLOOMAD)

MAMMALIA

Imetajad

ARTIODACTYLA

SÕRALISED

Antilocapridae

Harksarviklased

Antilocapra americana (I) (üksnes Mehhiko populatsioon; muid populatsioone ei ole käesoleva määruse lisades loetletud)

Harksarvik

Bovidae

Veislased

Addax nasomaculatus (I)

Addax

Ammotragus lervia (II)

Lakklammas

Antilope cervicapra (III Nepal)

Vintsarvgasell

Bison bison athabascae (II)

Ameerika metsapiison

Bos gaurus (I) (välja arvatud kodustatud liik Bos frontalis, mille suhtes ei kohaldata käesoleva määruse sätteid)

Gaur

Bos mutus (I) (välja arvatud kodustatud liik Bos grunniens, mille suhtes ei kohaldata käesoleva määruse sätteid)

Ulukjakk

Bos sauveli (I)

Kuprei

Bubalus arnee (III Nepal) (välja arvatud kodustatud liik Bubalus bubalis, mille suhtes ei kohaldata käesoleva määruse sätteid)

Vesipühvel e arni

Bubalus depressicornis (I)

Anoa e kääbuspühvel

Bubalus mindorensis (I)

Tamarau

Bubalus quarlesi (I)

Mägianoa

Budorcas taxicolor (II)

Takin

Capra falconeri (I)

Keerdsarvkits e markuur

Capricornis milneedwardsii (I)

Hiina serau

Capricornis rubidus (I)

Punane serau

Capricornis sumatraensis (I)

Sumatra serau

Capricornis thar (I)

Himaalaja serau

Cephalophus brookei (II)

Brooke kabrik

Cephalophus dorsalis (II)

Rannakabrik

Cephalophus jentinki (I)

Sadulkabrik

Cephalophus ogilbyi (II)

Ogilbi kabrik

Cephalophus silvicultor (II)

Kollaselg-kabrik

Cephalophus zebra (II)

Sebrakabrik

Damaliscus pygargus pygargus (II)

Bontbok

Gazella cuvieri (I)

Cuvier gasell

Gazella dorcas (III Alžeeria/Tuneesia)

Dorkasgasell

Gazella leptoceros (I)

Kitsas-sarv gasell

Hippotragus niger variani (I)

Must-hobuantiloop

Kobus leche (II)

Pikksaba-vohlu

Naemorhedus baileyi (I)

Goral (liigist Naemorhedus baileyi)

Naemorhedus caudatus (I)

Pikksaba-goral

Naemorhedus goral (I)

Himaalaja goral

Naemorhedus griseus (I)

Hiina goral

Nanger dama (I)

Kabegasell

Oryx dammah (I)

Mõõksarv-orüks

Oryx leucoryx (I)

Valge-orüks

Ovis ammon (II) (välja arvatud A lisas loetletud alamliigid)

Mägilammas e muflon

Ovis ammon hodgsonii (I)

Tiibeti mägilammas

Ovis ammon nigrimontana (I)

Karatau mägilammas

Ovis canadensis (II) (üksnes Mehhiko populatsioon; muid populatsioone ei ole käesoleva määruse lisades loetletud)

Lumelammas

Ovis orientalis ophion (I)

Küprose mägilammas

Ovis vignei (II) (välja arvatud A lisas loetletud alamliigid)

Urial

Ovis vignei vignei (I)

Urial (alamliigist Ovis vignei vignei)

Pantholops hodgsonii (I)

Orongo

Philantomba monticola (II)

Sinikabrik

Pseudoryx nghetinhensis (I)

Siola

Rupicapra pyrenaica ornata (I)

Ibeeria mägikits

Saiga borealis (II)

Mongoolia saiga

Saiga tatarica (II)

Saiga tatarica

Tetracerus quadricornis (III Nepal)

Nelisarv

Camelidae

Kaamellased

Lama glama guanicoe (II)

Guanaako

Vicugna vicugna (I) (välja arvatud järgmised populatsioonid: Argentina [Jujuy ja Catamarca provintsi populatsioon ning Jujuy, Salta, Catamarca, La Rioja ja San Juani provintside poolkodustatud populatsioonid]; Boliivia [kogu populatsioon]; Tšiili [Primera piirkonna populatsioon]; ja Peruu [kogu populatsioon]; mis on loetletud B lisas)

Vicugna vicugna (II) (üksnes Argentina
   (1) populatsioonid [Jujuy ja Catamarca provintsi populatsioon ning Jujuy, Salta, Catamarca, La Rioja ja San Juani provintside poolkodustatud populatsioonid]; Boliivia
   (2) [kogu populatsioon]; Tšiili
   (3) [Primera piirkonna populatsioon]; Peruu
   (4) [kogu populatsioon]; muud populatsioonid on loetletud B lisas.)

Vikunja

Cervidae

Hirvlased

Axis calamianensis (I)

Sigahirv (liigist Axis calamianensis)

Axis kuhlii (I)

Bawea hirv

Axis porcinus annamiticus (I)

Sigahirv ( alamliigist Axis porcinus annamiticus)

Blastocerus dichotomus (I)

Soohirv

Cervus elaphus bactrianus (II)

Buhhaara punahirv

Cervus elaphus barbarus (III Algeria/Tunisia)

Punahirv (alamliigist Cervus elaphus barbarus)

Cervus elaphus hanglu (I)

Kašmiiri punahirv

Dama dama mesopotamica (I)

Iraani kabehirv

Hippocamelus spp. (I)

Guemalid

Mazama temama cerasina (III Guatemala)

Suurmasaama

Muntiacus crinifrons (I)

Must muntjak

Muntiacus vuquangensis (I)

Hiidmuntjak

Odocoileus virginianus mayensis (III Guatemala)

Valgesaba-pampahirv

Ozotoceros bezoarticus (I)

Pampahirv

Pudu mephistophiles (II)

Põhja-puduhirv

Pudu puda (I)

Lõuna-puduhirv

Rucervus duvaucelii (I)

Barasingha

Rucervus eldii (I)

Eldi hirv

Hippopotamidae

Jõehobulased

Hexaprotodon liberiensis (II)

Kääbusjõehobu

Hippopotamus amphibius (II)

Jõehobu

Moschidae

Muskushirvlased

Moschus spp. (I) (üksnes Afganistani, Bhutani, India, Myanmari, Nepali ja Pakistani populatsioonid; muud populatsioonid on loetletud B lisas.)

Moschus spp. (II) (välja arvatud Afganistani, Bhutani, India, Myanmari, Nepali ja Pakistani populatsioonid, mis on loetletud A lisas)

Muskushirv

Sigalased

Sigalased

Babyrousa babyrussa (I)

Babirussa e hirvsiga (liigist Babyrousa babyrussa)

Babyrousa bolabatuensis (I)

Babirussa e hirvsiga (liigist Babyrousa bolabatuensis)

Babyrousa celebensis (I)

Babirussa e hirvsiga (liigist Babyrousa celebensis)

Babyrousa togeanensis (I)

Babirussa e hirvsiga (liigist Babyrousa togeanensis)

Sus salvanius (I)

Kääbussiga

Tayassuidae

Pekaarilased

Tayassuidae spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid ning Pecari tajacu Mehhiko ja Ameerika Ühendriikide populatsioonid, mida ei ole loetletud käesoleva määruse lisades)

Pekaarilased

Catagonus wagneri (I)

Chaco pekaari

CARNIVORA

KISKJALISED

Ailuridae

Ailurus fulgens (I)

Punane e väike panda

Canidae

Koerlased

Canis aureus (III India)

Šaakal

Canis lupus (I/II)

(Kõik populatsioonid, välja arvatud Hispaanias Duero jõest põhja pool esinevad populatsioonid ja Kreekas 39. laiuskraadist põhja pool esinevad populatsioonid. Bhutani, India, Nepali ja Pakistani populatsioonid on loetletud I lisas; muud populatsioonid II lisas.)

Canis lupus (II) (Populations of Spain north of the Duero and Greece north of the 39th parallel)

Hall hunt

Canis simensis

Mägikoer

Cerdocyon thous (II)

Krabisööja rebane

Chrysocyon brachyurus (II)

Guara e lakkhunt

Cuon alpinus (II)

Punahunt

Lycalopex culpaeus (II)

Rebane (liigist Lycalopex culpaeus)

Lycalopex fulvipes (II)

Rebane (liigist Lycalopex fulvipes)

Lycalopex griseus (II)

Rebane (liigist Lycalopex griseus)

Lycalopex gymnocercus (II)

Pamparebane

Speothos venaticus (I)

Võsakoer

Vulpes bengalensis (III India)

Bengaali rebane

Vulpes cana (II)

Afgaani rebane

Vulpes zerda (II)

Fennek

Eupleridae

Cryptoprocta ferox (II)

Fossa

Eupleres goudotii (II)

Pudi-falanukk

Fossa fossana (II)

Fanaloka

Felidae

Kaslased

Felidae spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid. Kodustatud vormi isendite suhtes käesoleva määruse sätteid ei kohaldata.)

Kaslased

Acinonyx jubatus (I) (Elusisendite ja jahitrofeede ekspordi aastakvoodid kehtestatakse järgmiselt: Botswana: 5; Namiibia: 150; Zimbabwe: 50. Selliste isenditega kauplemisel kohaldatakse käesoleva määruse artikli 4 lõiget 1.)

Gepard

Caracal caracal (I) (üksnes Aasia populatsioon; muud populatsioonid on loetletud B lisas.)

Karakal

Catopuma temminckii (I)

Temmincki kass

Felis nigripes (I)

Pudikass e kääbuskass

Felis silvestris (II)

Metskass

Leopardus geoffroyi (I)

Soolakass

Leopardus jacobitus (I)

Mägikass

Leopardus pardalis (I)

Otselot

Leopardus tigrinus (I)

Oncilla

Leopardus wiedii (I)

Margai e pikksaba-pugalkass

Lynx lynx (II)

Ilves

Lynx pardinus (I)

Ibeeria ilves

Neofelis nebulosa (I)

Pantrik

Panthera leo persica (I)

India lõvi

Panthera onca (I)

Jaaguar

Panthera pardus (I)

Leopard

Panthera tigris (I)

Tiiger

Pardofelis marmorata (I)

Marmorkass

Prionailurus bengalensis bengalensis (I) (üksnes Bangladeshi, India ja Tai populatsioonid; muud populatsioonid on loetletud B lisas.)

Bengaali kass

Prionailurus iriomotensis (II)

Iriomoto kass

Prionailurus planiceps (I)

Lapikpea-kass

Prionailurus rubiginosus (I) (üksnes India populatsioon; muud populatsioonid on loetletud B lisas.)

Roostekass

Puma concolor coryi (I)

Florida puuma

Puma concolor costaricensis (I)

Costa Rica puuma

Puma concolor couguar (I)

Puuma (alamliigist Puma concolor couguar)

Puma yagouaroundi (I) (üksnes Kesk- ja Põhja-Ameerika populatsioonid; muud populatsioonid on loetletud B lisas.)

Jaguarundi

Uncia uncia (I)

Lumeleopard e irbis

Herpestidae

Mangustlased

Herpestes fuscus (III India)

India pruunmangust

Herpestes edwardsi (III India)

Hallmangust

Herpestes javanicus auropunctatus (III India)

Mangust (liigist Herpestes javanicus auropunctatus)

Herpestes smithii (III India)

Smithi mangust

Herpestes urva (III India)

Krabimangust

Herpestes vitticollis (III India)

Mangust (liigist Herpestes vitticolis)

Hyaenidae

Hüäänlased

Proteles cristata (III Botswana)

Tsiibethüään

Mephitidae

Vinuklased

Conepatus humboldtii (II)

Skunk (liigist Conepatus humboldtii)

Mustelidae

Kärplased

Lutrinae

Saarmaslased

Lutrinae spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid)

Saarmaslased

Aonyx capensis microdon (I) (üksnes Kameruni ja Nigeeria populatsioonid; muud populatsioonid on loetletud B lisas.)

Väikeküüs-saarmas

Enhydra lutris nereis (I)

Lõuna-California kalaan

Lontra felina (I)

Kassiksaarmas

Lontra longicaudis (I)

Neotroopiline saarmas

Lontra provocax (I)

Saarmas (liigist Lontra provocax)

Lutra lutra (I)

Harilik saarmas

Lutra nippon (I)

Jaapani saarmas

Pteronura brasiliensis (I)

Hiidsaarmas

Mustelinae

Päriskärplased

Eira barbara (III Honduras)

Taira

Galictis vittata (III Costa Rica)

Suurgrison

Martes flavigula (III India)

Harsa

Martes foina intermedia (III India)

Kivinugis (alamliigist Martes foina intermedia)

Martes gwatkinsii (III India)

Nugis (liigist Martes gwatkinsii)

Mellivora capensis (III Botswana)

Meemäger

Mustela nigripes (I)

Mustjalg-tuhkur

Odobenidae

Morsklased

Odobenus rosmarus (III Canada)

Morsk

Otariidae

Kõrvukhülglased

Arctocephalus spp (II) (Except for the species included in Annex A)

Merikarud

Arctocephalus philippii (II)

Merikaru (liigist Arctocephalus philippii)

Arctocephalus townsendi (I)

Merikaru (liigist Arctocephalus townsendi)

Phocidae

Hülglased

Mirounga leonina (II)

Lõuna lonthüljes

Monachus spp. (I)

Munkhülged

Procyonidae

Pesukarulased

Bassaricyon gabbii (III Costa Rica)

Pesukarulane (liigist Bassaricyon gabbii)

Bassariscus sumichrasti (III Costa Rica)

Pesukarulane (liigist Bassariscus sumichrasti)

Nasua narica (III Honduras)

Tavaninakaru (liigist Nasua narica)

Nasua nasua solitaria (III Uruguay)

Koaati (alamliigist Nasua nasua solitaria)

Potos flavus (III Honduras)

Kinkažu

Ursidae

Karulased

Ursidae spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid)

Karulased

Ailuropoda melanoleuca (I)

Bambuskaru e suur panda

Helarctos malayanus (I)

Päikesekaru e biruang

Melursus ursinus (I)

Huulkaru

Tremarctos ornatus (I)

Prillkaru

Ursus arctos (I/II)

(üksnes Bhutani, Hiina, Mehhiko ja Mongoolia populatsioonid ning alamliik Ursus arctos isabellinus on loetletud I lisas; muud populatsioonid ja alamliigid II lisas.)

Pruunkaru

Ursus thibetanus (I)

Kaeluskaru

Viverridae

Tsiibetkaslased

Arctictis binturong (III India)

Binturong

Civettictis civetta (III Botswana)

Aafrika tsiibet

Cynogale bennettii (II)

Udrastsiibet

Hemigalus derbyanus (II)

Vööttsiibet

Paguma larvata (III India)

Paguuma

Paradoxurus hermaphroditus (III India)

Musang (liigist Paradoxurus hermaphroditus)

Paradoxurus jerdoni (III India)

Musang (liigist Paradoxurus jerdoni)

Prionodon linsang (II)

Vöötlinsang

Prionodon pardicolor (I)

Tähniklinsang

Viverra civettina (III India)

Laiktsiibet

Viverra zibetha (III India)

Suurtsiibet

Viverricula indica (III India)

Pisitsiibet

CETACEA

VAALALISED (delfiinid, pringlid, vaalad)

CETACEA spp. (I/II)
   (5)

Vaalalised

CHIROPTERA

KÄSITIIVALISED

Phyllostomidae

Nopslased

Platyrrhinus lineatus (III Uruguay)

Nopslane (liigist Platyrrhinus lineatus)

Pteropodidae

Tiiburlased

Acerodon spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid)

Lendkoerad

Acerodon jubatus (I)

Suurtiibur (liigist Acerodon jubatus)

Pteropus spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid)

Lendkoerad

Pteropus insularis (I)

Lendkoer (liigist Pteropus insularis)

Pteropus livingstonii (II)

Lendkoer (liigist Pteropus livingstonii)

Pteropus loochoensis (I)

Lendkoer (liigist Pteropus loochoensis)

Pteropus mariannus (I)

Lendkoer (liigist Pteropus mariannus)

Pteropus molossinus (I)

Lendkoer (liigist Pteropus molossinus)

Pteropus pelewensis (I)

Lendkoer (liigist Pteropus pelewensis)

Pteropus pilosus (I)

Lendkoer (liigist Pteropus pilosus)

Pteropus rodricensis (II)

Lendkoer (liigist Pteropus rodricensis)

Pteropus samoensis (I)

Lendkoer (liigist Pteropus samoensis)

Pteropus tonganus (I)

Lendkoer (liigist Pteropus tonganus)

Pteropus ualanus (I)

Lendkoer (liigist Pteropus ualanus)

Pteropus voeltzkowi (II)

Lendkoer (liigist Pteropus voeltzkowi)

Pteropus yapensis (I)

Lendkoer (liigist Pteropus yapensis)

CINGULATA

VÖÖLISED

Dasypodidae

Vöölased

Cabassous centralis (III Costa Rica)

Paljassaba (liigist Cabassous centralis)

Cabassous tatouay (III Uruguay)

Paljassaba (liigist Cabassous tatouay)

Chaetophractus nationi (II) (kehtestatud on ekspordi nullkvoot. Kõiki isendeid käsitatakse A lisasse kuuluvate liikide isenditena ning nendega kauplemist reguleeritakse vastavalt sellele.)

Vöölane (liigist Chaetophractus nationi)

Priodontes maximus (I)

Hiidvöölane

DASYUROMORPHIA

KUKKURHIIRELAADSED

Dasyuridae

Kukkurkärplased

Sminthopsis longicaudata (I)

Pikksaba-kukkurhiirik

Sminthopsis psammophila (I)

Liiva-kukkurhiirik

Thylacinidae

Kukkurhuntlased

Thylacinus cynocephalus (possibly extinct) (I)

Kukkurhunt

DIPROTODONTIA

KAKSIKEESHAMBULISED

Macropodidae

Kängurulased

Dendrolagus inustus (II)

Pruun-puukänguru

Dendrolagus ursinus (II)

Puukänguru (liigist Dendrolagus ursinus)

Lagorchestes hirsutus (I)

Hatune jänesvallabi

Lagostrophus fasciatus (I)

Vöötvallabi

Onychogalea fraenata (I)

Vallabi (liigist Onychogalea fraenata)

Onychogalea lunata (I)

Vallabi (liigist Onychogalea lunata)

Phalangeridae

Kuskuslased

Phalanger intercastellanus (II)

Kuskus (liigist Phalanger intercastellanus)

Phalanger mimicus (II)

Kuskus (liigist Phalanger mimicus)

Phalanger orientalis (II)

Kuskus (liigist Phalanger orientalis)

Spilocuscus kraemeri (II)

Kuskus (liigist Spilocuscus kraemeri)

Spilocuscus maculatus (II)

Kuskus (liigist Spilocuscus maculatus)

Spilocuscus papuensis (II)

Kuskus (liigist Spilocuscus papuensis)

Potoroidae

Pärisrottkängurulased

Bettongia spp. (I)

Rottkängurud

Caloprymnus campestris (possibly extinct) (I)

Kõrbe-rottkänguru

Vombatidae

Vombatlased

Lasiorhinus krefftii (I)

Põhjavombat

LAGOMORPHA

JÄNESELISED

Leporidae

Jäneslased

Caprolagus hispidus (I)

India harjasküülik

Romerolagus diazi (I)

Teporingo e vulkaaniküülik

MONOTREMATA

AINUPILULISED

Tachyglossidae

Sipelgasiillased

Zaglossus spp. (II)

Nokis-sipelgasiilid

PERAMELEMORPHIA

BANDIKUTILAADSED

Chaeropodidae

Bandikutlased

Chaeropus ecaudatus (possibly extinct) (I)

Sõrgbandikut

Peramelidae

Kukkurmägerlased

Perameles bougainville (I)

Lääne-koonbandikut

Thylacomyidae

Kukkurhuntlased

Macrotis lagotis (I)

Harilik bilbi

Macrotis leucura (I)

Valgesaba-bilbi

PERISSODACTYLA

KABJALISED

Hobuslased

Hobuslased

Equus africanus (I) (välja arvatud Equus asinus kodustatud liik, mille suhtes ei kohaldata käesoleva määruse sätteid)

Ulukeesel

Equus grevyi (I)

Kõrbesebra e grevi sebra

Equus hemionus (I/II) (liik on loetletud II lisas, kuid alamliik Equus hemionus hemionus I lisas.)

Kulaan

Equus kiang (II)

Kiang

Equus przewalskii (I)

Prževalski hobune

Equus zebra hartmannae (II)

Hartmanni mägisebra

Equus zebra zebra (I)

Mägisebra (alamliigist Equus zebra zebra)

Rhinocerotidae

Ninasarviklased

Rhinocerotidae spp. (I) (välja arvatud B lisas loetletud alamliigid)

Ninasarviklased

Ceratotherium simum simum (II) (üksnes Lõuna-Aafrika ja Svaasimaa populatsioonid; muud populatsioonid on loetletud A lisas. Lubatud üksnes rahvusvaheline kauplemine elusloomadega, kui nende sihtkoht on kohane ja vastuvõetav, ning jahitrofeedega. Kõiki teisi isendeid käsitatakse A lisasse kuuluvate liikide isenditena ning nendega kauplemist reguleeritakse vastavalt sellele.)

Laimokk-ninasarvik

Tapiridae

Taapirlased

Tapiridae spp. (I) (välja arvatud B lisas loetletud liigid)

Taapirlased

Tapirus terrestris (II)

Lõuna-Ameerika tapiir

PHOLIDOTA

SOOMUSLOOMALISED

Manidae

Soomusloomlased

Manis spp. (II)

(Manis crassicaudata, Manis culionensis, Manis javanica ja Manis pentadactyla puhul on kehtestatud ekspordi nullkvoot isendite osas, kes on loodusest püütud ja kellega kaubitsetakse eelkõige ärilistel eesmärkidel)

Soomusloomad

PILOSA

NAPIHAMBULISED

Bradypodidae

Laisiklased

Bradypus variegatus (II)

Pöördpea e kolmvarvas-laisik (liigist Bradypus variegatus)

Megalonychidae

Kaksvarvaslaisikud

Choloepus hoffmanni (III Costa Rica)

Kaksvarvaslaisik (liigist)

Myrmecophagidae

Sipelgaõgilased

Myrmecophaga tridactyla (II)

Suur-sipelgaõgija

Tamandua mexicana (III Guatemala)

Tamandu (liigist)

PRIMATES

ESIKLOOMALISED

PRIMATES spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid)

ESIKLOOMALISED

Atelidae

Ämmalahvlased

Alouatta coibensis (I)

Coiba saare möiraahv

Alouatta palliata (I)

Mantel-möiraahv

Alouatta pigra (I)

Guatemala möiraahv

Ateles geoffroyi frontatus (I)

Mustkäpp-ämmalahv (alamliigist Ateles geoffroyi frontatus)

Ateles geoffroyi panamensis (I)

Mustkäpp-ämmalahv (alamliigist Ateles geoffroyi panamensis)

Brachyteles arachnoides (I)

Haardahv e ämblikahv

Brachyteles hypoxanthus (I)

Oreonax flavicauda (I)

Peruu villakahv

Cebidae

Karbusahvlased

Callimico goeldii (I)

Goeldi marmosett e kallimiko

Callithrix aurita (I)

Marmosett (liigist Callithrix aurita)

Callithrix flaviceps (I)

Marmosett (liigist Callithrix flaviceps)

Leontopithecus spp. (I)

Lõvitamariinid

Saguinus bicolor (I)

Karvastamariin (liigist Saguinus bicolor)

Saguinus geoffroyi (I)

Geoffroy tamariin

Saguinus leucopus (I)

Karvastamariin (liigist Saguinus leucopus)

Saguinus martinsi (I)

Saguinus oedipus (I)

Pintšetamariin

Saimiri oerstedii (I)

Ruugeselg-saimiri

Cercopithecidae

Pärdiklased

Cercocebus galeritus (I)

Välemangabei

Cercopithecus diana (I)

Diaanapärdik

Cercopithecus roloway (I)

Pärdik (liigist Cercopithecus roloway)

Cercopithecus solatus (II)

Pärdik (liigist Cercopithecus solatus)

Colobus satanas (II)

Pärgli-kuningkoolobus

Macaca silenus (I)

Vanderu

Mandrillus leucophaeus (I)

Drill

Mandrillus sphinx (I)

Mandrill

Nasalis larvatus (I)

Ninaahv e kahau

Piliocolobus foai (II)

Punakoolobus (liigist Piliocolobus foai)

Piliocolobus gordonorum (II)

Punakoolobus (liigist Piliocolobus gordonorum)

Piliocolobus kirkii (I)

Punakoolobus (liigist Piliocolobus kirkii)

Piliocolobus pennantii (II)

Punakoolobus (liigist Piliocolobus pennantii)

Piliocolobus preussi (II)

Punakoolobus (liigist Piliocolobus preussi)

Piliocolobus rufomitratus (I)

Mitra-punakoolobus

Piliocolobus tephrosceles (II)

Punakoolobus (liigist Piliocolobus tephrosceles)

Piliocolobus tholloni (II)

Punakoolobus (liigist Piliocolobus tholloni)

Presbytis potenziani (I)

Languur (liigist Presbytis potenziani)

Pygathrix spp. (I)

Hertsoglanguurid

Rhinopithecus spp. (I)

Nosulanguurid

Semnopithecus ajax (I)

Languur (liigist Semnopithecus ajax)

Semnopithecus dussumieri (I)

Languur (liigist Semnopithecus dussumieri)

Semnopithecus entellus (I)

Languur (liigist Semnopithecus entellus)

Semnopithecus hector (I)

Languur (liigist Semnopithecus hector)

Semnopithecus hypoleucos (I)

Languur (liigist Semnopithecus hypoleucos)

Semnopithecus priam (I)

Languur (liigist Semnopithecus priam)

Semnopithecus schistaceus (I)

Languur (liigist Semnopithecus schistaceus)

Simias concolor (I)

Siimia

Trachypithecus delacouri (II)

Languur (liigist Trachypithecus delacouri)

Trachypithecus francoisi (II)

Languur (liigist Trachypithecus francoisi)

Trachypithecus geei (I)

Languur (liigist Trachypithecus geei)

Trachypithecus hatinhensis (II)

Languur (liigist Trachypithecus hatinhensis)

Trachypithecus johnii (II)

Languur (liigist Trachypithecus johnii)

Trachypithecus laotum (II)

Languur (liigist Trachypithecus laotum)

Trachypithecus pileatus (I)

Languur (liigist Trachypithecus pileatus)

Trachypithecus poliocephalus (II)

Languur (liigist Trachypithecus poliocephalus)

Trachypithecus shortridgei (I)

Languur (liigist Trachypithecus shortridgei)

Cheirogaleidae

Hiirikleemurlased

Cheirogaleidae spp. (I)

Hiirikleemurlased

Daubentoniidae

Aielased

Daubentonia madagascariensis (I)

Aie

Hominidae

Inimlased

Gorilla beringei (I)

Mägigorilla

Gorilla gorilla (I)

Rannikugorilla

Pan spp. (I)

Šimpansid

Pongo abelii (I)

Sumatra orangutan

Pongo pygmaeus (I)

Kalimantani orangutan

Hylobatidae

Gibonlased

Hylobatidae spp. (I)

Gibonlased

Indriidae

Indrilased

Indriidae spp. (I)

Indrilased

Lemuridae

Leemurlased

Lemuridae spp. (I)

Leemurlased

Lepilemuridae

Leemurlased

Lepilemuridae spp. (I)

Leemurlased

Lorisidae

Loorilased

Nycticebus spp. (I)

Loorid (perekonnast Nycticebus spp.)

Pitheciidae

Uakarid, titid, saakid

Cacajao spp. (I)

Uakarid

Callicebus barbarabrownae (II)

Hüppurahv (liigist Callicebus barbarabrownae)

Callicebus melanochir (II)

Hüppurahv (liigist Callicebus melanochir)

Callicebus nigrifrons (II)

Hüppurahv (liigist Callicebus nigrifrons)

Callicebus personatus (II)

Masktiti

Chiropotes albinasus (I)

Valgenina-habesaaki

Tarsiidae

Kandlased

Tarsius spp. (II)

Kandlased

PROBOSCIDEA

LONDILISED

Elephantidae

Londilased

Elephas maximus (I)

India elevant

Loxodonta africana (I) (välja ravatud Botswana, Namiibia, Lõuna-Aafrika ja Zimbabwe populatsioonid, mis on loetletud B lisas)

Loxodonta africana (II)

(üksnes Botswana, Namiibia, Lõuna-Aafrika ja Zimbabwe populatsioonid (6); muud populatsioonid on loetletud A lisas)

Aafrika elevant

RODENTIA

NÄRILISED

Chinchillidae

Villakhiirlased

Chinchilla spp. (I) (kodustatud vormi isendite suhtes käesoleva määruse sätteid ei kohaldata)

Tšintšiljad

Cuniculidae

Pakalased

Cuniculus paca (III Honduras)

Paka (liigist Cuniculus paca)

Dasyproctidae

Aguutilased

Dasyprocta punctata (III Honduras)

Aguuti (liigist Dasyprocta punctata)

Erethizontidae

Okaslased

Sphiggurus mexicanus (III Honduras)

Okaslane (liigist Sphiggurus mexicanus)

Sphiggurus spinosus (III Uruguay)

Okaslane (liigist Sphiggurus spinosus)

Hystricidae

Okassigalased

Hystrix cristata

Okassiga

Muridae

Hiirlased

Leporillus conditor (I)

Kõrvuk-kojarott

Pseudomys fieldi praeconis (I)

Hatune väärhiir

Xeromys myoides (I)

Eba-kobrasrott

Zyzomys pedunculatus (I)

Hiirlane (liigist Zyzomys pedunculatus)

Sciuridae

Oravlased

Cynomys mexicanus (I)

Preeriakoer e rohtlahaukur

Marmota caudata (III India)

Punaümiseja

Marmota himalayana (III India)

Suurümiseja

Ratufa spp. (II)

Hiidoravad

Sciurus deppei (III Costa Rica)

Orav (liigist Sciurus deppei)

SCANDENTIA

SCANDENTIA spp. (II)

Tupaialased

SIRENIA

MERIVEISELISED

Dugongidae

Dugonglased

Dugong dugon (I)

Dugong

Trichechidae

Lamantiinlased

Trichechidae spp. (I/II) (Trichechus inunguis ja Trichechus manatus on loetletud I lisas. Trichechus senegalensis on loetletud II lisas)

Lamantiinlased

AVES

Linnud

ANSERIFORMES

HANELISED

Anatidae

Partlased

Anas aucklandica (I)

Öö-piilpart

Anas bernieri (II)

Madagaskari piilpart

Anas chlorotis (I)

Pateke piilpart

Anas formosa (II)

Kuupart

Anas laysanensis (I)

Laysani sinikael-part

Anas nesiotis (I)

Piilpart (liigist Anas nesiotis)

Anas oustaleti (I)

Mariaani part

Anas querquedula

Rägapart

Asarcornis scutulata (I)

Tontpart

Aythya innotata

Madagaskari vart

Aythya nyroca

Valgesilm-vart

Branta canadensis leucopareia (I)

Kanada lagle (alamliigist Branta canadensis leucopareia)

Branta ruficollis (II)

Punakael-lagle

Branta sandvicensis (I)

Nenelagle

Cairina moschata (III Honduras)

Muskuspart

Coscoroba coscoroba (II)

Koskorobaluik

Cygnus melancoryphus (II)

Mustkael-luik

Dendrocygna arborea (II)

Palmi-vilepart

Dendrocygna autumnalis (III Honduras)

Punanokk-vilepart

Dendrocygna bicolor (III Honduras)

Ruuge-vilepart

Mergus octosetaceus

Brasiilia koskel

Oxyura jamaicensis

Valgepõsk-händpart

Oxyura leucocephala (II)

Stepi-händpart

Rhodonessa caryophyllacea (possibly extinct) (I)

Roosavart

Sarkidiornis melanotos (II)

Kühmnokk-part

Tadorna cristata

Vikerpart

APODIFORMES

PIIRITAJALISED

Trochilidae

Koolibrilased

Trochilidae spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid)

Koolibrilased

Glaucis dohrnii (I)

Koolibri (liigist Glaucis dohrnii)

CHARADRIIFORMES

KURVITSALISED

Burhinidae

Jämejalalased

Burhinus bistriatus (III Guatemala)

Rohtla-jämejalg

Laridae

Kajaklased

Larus relictus (I)

Kõnnukajakas

Scolopacidae

Kurvitslased

Numenius borealis (I)

Põhjakoovitaja

Numenius tenuirostris (I)

Helekoovitaja

Tringa guttifer (I)

Sahhalini tilder

CICONIIFORMES

TOONEKURELISED

Ardeidae

Haigurlased

Ardea alba

Hõbehaigur

Bubulcus ibis

Veisehaigur

Egretta garzetta

Siidhaigur

Balaenicipitidae

Kingnoklased

Balaeniceps rex (II)

Kingnokk

Ciconiidae

Toonekurglased

Ciconia boyciana (I)

Ida-toonekurg

Ciconia nigra (II)

Must-toonekurg

Ciconia stormi

Sunda toonekurg

Jabiru mycteria (I)

Jabiru-toonekurg

Leptoptilos dubius

India marabu

Mycteria cinerea (I)

Rand-toonekurg

Phoenicopteridae

Flamingolased

Phoenicopteridae spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid)

Flamingolased

Phoenicopterus ruber (II)

Flamingo

Threskiornithidae

Iibislased

Eudocimus ruber (II)

Punaiibis

Geronticus calvus (II)

Kiilasiibis

Geronticus eremita (I)

Kaljuiibis

Nipponia nippon (I)

Tuttiibis

Platalea leucorodia (II)

Luitsnokk-iibis

Pseudibis gigantean

Hiidiibis

COLUMBIFORMES

TUVILISED

Columbidae

Tuvilased

Caloenas nicobarica (I)

Lakktuvi

Claravis godefrida

Brasiilia bambusetuvi

Columba livia

Kaljutuvi

Ducula mindorensis (I)

Mindoro keisertuvi

Gallicolumba luzonica (II)

Verirind-maatuvi

Goura spp. (II)

Kroontuvid

Leptotila wellsi

Grenada manteltuvi

Nesoenas mayeri (III Mauritius)

Roosatuvi

Streptopelia turtur

Turteltuvi

CORACIIFORMES

SINIRAALISED

Bucerotidae

Sarvlinnud

Aceros spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid)

Sarvlinnud (perekonnast Aceros)

Aceros nipalensis (I)

Nudi-sarvlind

Anorrhinus spp. (II)

Sarvlinnud (perekonnast Anorrhinus)

Anthracoceros spp. (II)

Sarvlinnud (perekonnast Anthracoceros)

Berenicornis spp. (II)

Sarvlinnud (perekonnast Berenicornis)

Buceros spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid)

Sarvlinnud (perekonnast Buceros)

Buceros bicornis (I)

Suur-sarvlind

Penelopides spp. (II)

Sarvlinnud (perekonnast Penelopides)

Rhinoplax vigil (I)

Kilp-sarvlind

Rhyticeros spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid)

Sarvlinnud (perekonnast Rhyticeros)

Rhyticeros subruficollis (I)

Silenokk-sarvlind

CUCULIFORMES

KÄOLISED

Musophagidae

Turakod

Tauraco spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid)

Turakod (perekonnast Tauraco)

Tauraco bannermani (II)

Kameruni turako

FALCONIFORMES

Kullilised

FALCONIFORMES spp. (II)

(välja arvatud A lisas loetletud liigid ja C lisas loetletud sugukonna Cathartidae üks liik; selle sugukonna teised liigid ei ole käesoleva määruse lisades loetletud)

Kullilised

Accipitridae

Haugaslased

Accipiter brevipes (II)

Stepi-raudkull

Accipiter gentilis (II)

Kanakull

Accipiter nisus (II)

Raudkull

Aegypius monachus (II)

Raisakotkas

Aquila adalberti (I)

Ibeeria kääpakotkas

Aquila chrysaetos (II)

Kaljukotkas

Aquila clanga (II)

Suur-konnakotkas

Aquila heliaca (I)

Kääpakotkas

Aquila pomarina (II)

Väike-konnakotkas

Buteo buteo (II)

Hiireviu

Buteo lagopus (II)

Karvasjalg-viu

Buteo rufinus (II)

Stepiviu

Chondrohierax uncinatus wilsonii (I)

Konksnokk-haugas (alamliigist Chondrohierax uncinatus wilsonii)

Circaetus gallicus (II)

Madukotkas

Circus aeruginosus (II)

Roo-loorkull

Circus cyaneus (II)

Välja-loorkull

Circus macrourus (II)

Stepi-loorkull

Circus pygargus (II)

Soo-loorkull

Elanus caeruleus (II)

Hõbehaugas

Eutriorchis astur (II)

Vööthaugas

Gypaetus barbatus (II)

Habekotkas

Gyps fulvus (II)

Kaeluskotkas

Haliaeetus spp. (I/II) (Haliaeetus albicilla on loetletud I lisas; muud liigid II lisas.)

Merikotkad

Harpia harpyja (I)

Harpüiakotkas

Hieraaetus fasciatus (II)

Haugaskotkas

Hieraaetus pennatus (II)

Kääbuskotkas

Leucopternis occidentalis (II)

Ekuadori selvaviu

Milvus migrans (II)

Must-harksaba

Milvus milvus (II)

Puna-harksaba

Neophron percnopterus (II)

Raipekotkas

Pernis apivorus (II)

Herilaseviu

Pithecophaga jefferyi (I)

Ahvikotkas

Cathartidae

Kondorlased

Gymnogyps californianus (I)

Kalifornia kondor

Sarcoramphus papa (III Honduras)

Kuningkondor

Vultur gryphus (I)

Andi kondor

Falconidae

Pistriklased

Falco araeus (I)

Seišelli tuuletallaja

Falco biarmicus (II)

Kõnnupistrik

Falco cherrug (II)

Stepipistrik

Falco columbarius (II)

Väikepistrik

Falco eleonorae (II)

Vahemere pistrik

Falco jugger (I)

India kõnnupistrik

Falco naumanni (II)

Stepi-tuuletallaja

Falco newtoni (I) (Only the population of the Seychelles)

Madagaskari tuuletallaja

Falco pelegrinoides (I)

Kõrbepistrik

Falco peregrinus (I)

Rabapistrik

Falco punctatus (I)

Mauritiuse tuuletallaja

Falco rusticolus (I)

Jahipistrik

Falco subbuteo (II)

Lõopistrik

Falco tinnunculus (II)

Tuuletallaja

Falco vespertinus (II)

Punajalg-pistrik

Pandionidae

Kalakotkaslased

Pandion haliaetus (II)

Kalakotkas

GALLIFORMES

Cracidae

Crax fasciolata

Hokolane (liigist Crax fasciolata)

Crax alberti (III Colombia)

Sinisagar-hoko

Crax blumenbachii (I)

Ljaanohoko

Crax daubentoni (III Colombia)

Punasagar-hoko

Crax globulosa (III Colombia)

Suurhoko

Crax rubra (III Colombia, Costa Rica, Guatemala ja Honduras)

Suurnokk-hoko

Mitu mitu (I)

Suurnokk-hoko

Oreophasis derbianus (I)

Hokolane (liigist Oreophasis derbianus)

Ortalis vetula (III Guatemala/Honduras)

Võsa-tšatšalaka

Pauxi pauxi (III Colombia)

Kiiverhoko

Penelope albipennis (I)

Hokolane (liigist Penelope albipennis)

Penelope purpurascens (III Honduras)

Hokolane (liigist Penelope purpurascens)

Penelopina nigra (III Guatemala)

Hokolane (liigist Penelopina nigra)

Pipile jacutinga (I)

Hokolane (liigist

Pipile pipile (I)

Hokolane (liigist Pipile pipile)

Megapodiidae

Rihukanalased

Macrocephalon maleo (I)

Vasar-rihukana

Phasianidae

Faasanlased (kanalased)

Arborophila campbelli (III Malaysia)

Mustkiird-künkakana

Arborophila charltonii (III Malaysia)

Koldjalg-künkakana

Argusianus argus (II)

Argusfaasan

Caloperdix oculeus (III Malaysia)

Roostekana

Catreus wallichii (I)

Viirfaasan

Colinus virginianus ridgwayi (I)

Nurmvutt (alamliigist Colinus virginianus ridgwayi)

Crossoptilon crossoptilon (I)

Valge-kõrvukfaasan

Crossoptilon mantchuricum (I)

Pruun-kõrvukfaasan

Gallus sonneratii (II)

Täpik-džunglikana

Ithaginis cruentus (II)

Püüfaasan

Lophophorus impejanus (I)

Kroon-läikfaasan

Lophophorus lhuysii (I)

Hiina läikfaasan

Lophophorus sclateri (I)

Hõbeselg-läikfaasan

Lophura edwardsi (I)

Annami faasan

Lophura erythrophthalma (III Malaysia)

Kuldsaba-kanafaasan

Lophura hatinhensis

Vietnami faasan

Lophura ignita (III Malaysia)

Rüütelfaasan

Lophura imperialis (I)

Keiserfaasan

Lophura swinhoii (I)

Valgeselg-faasan

Melanoperdix niger (III Malaisia)

Nõgikana

Meleagris ocellata (III Guatemala)

Silmikkalkun

Odontophorus strophium

Tamme-selvavutt

Ophrysia superciliosa

Tuhkvutt

Pavo muticus (II)

Rohe-paabulind

Polyplectron bicalcaratum (II)

Hall-paabufaasan

Polyplectron germaini (II)

Vietnami paabufaasan

Polyplectron inopinatum (III Malaysia)

Mägi-paabufaasan

Polyplectron malacense (II)

Kübar-paabufaasan

Polyplectron napoleonis (I)

Palawani paabufaasan

Polyplectron schleiermacheri (II)

Kalimantani paabufaasan

Rheinardia ocellata (I)

Pärlfaasan

Rhizothera dulitensis (III Malaisia)

Valgekõht-kana

Rhizothera longirostris (III Malaisia)

Suurnokk-kana

Rollulus rouloul (III Malaisia)

Tanukana

Syrmaticus ellioti (I)

Valgekõht-faasan

Syrmaticus humiae (I)

Birma faasan

Syrmaticus mikado (I)

Mikaadofaasan

Tetraogallus caspius (I)

Pärsia mägikana

Tetraogallus tibetanus (I)

Tiibeti mägikana

Tragopan blythii (I)

Nagalandi helmesfaasan

Tragopan caboti (I)

Hele-helmesfaasan

Tragopan melanocephalus (I)

Tõmmu-helmesfaasan

Tragopan satyra (III Nepal)

Saatür-helmesfaasan

Tympanuchus cupido attwateri (I)

Preeriapüü (alamliigist Tympanuchus cupido attwateri)

GRUIFORMES

KURELISED

Gruidae

Kurglased

Gruidae spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid)

Kurglased

Grus americana (I)

Trompetkurg

Grus canadensis (I/II) (liik on loetletud II lisas, kuid alamliigid Grus canadensis nesiotes ja Grus canadensis pulla I lisas.)

Kanada kurg

Grus grus (II)

Sookurg

Grus japonensis (I)

Õnnekurg

Grus leucogeranus (I)

Valgekurg

Grus monacha (I)

Munkkurg

Grus nigricollis (I)

Mägikurg

Grus vipio (I)

Idakurg

Otididae

Traplased

Otididae spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid)

Traplased

Ardeotis nigriceps (I)

India trapp

Chlamydotis macqueenii (I)

Aasia kraetrapp

Chlamydotis undulata (I)

Kraetrapp

Houbaropsis bengalensis (I)

Bengali trapp

Otis tarda (II)

Suurtrapp

Sypheotides indicus (II)

Tutt-trapp

Tetrax tetrax (II)

Väiketrapp

Rallidae

Ruiklased

Gallirallus sylvestris (I)

Pruunruik

Rhynochetidae

Kagulased

Rhynochetos jubatus (I)

Kagu

PASSERIFORMES

VÄRVULISED

Atrichornithidae

Tihnikuhüpiklased

Atrichornis clamosus (I)

Värvuline (liigist Atrichornis clamosus)

Cotingidae

Kotingalased

Cephalopterus ornatus (III Colombia)

Sirmilind (liigist Cephalopterus ornatus)

Cephalopterus penduliger (III Colombia)

Sirmilind (liigist Cephalopterus penduliger)

Cotinga maculata (I)

Kotinga (liigist Cotinga maculata)

Rupicola spp. (II)

Kaljukukesed

Xipholena atropurpurea (I)

Kotingalane (liigist Xipholena atropurpurea)

Emberizidae

Tsiitsitajalased

Gubernatrix cristata (II)

Kardinallane (liigist Gubernatrix cristata)

Paroaria capitata (II)

Kardinallane (liigist Paroaria capitata)

Paroaria coronata (II)

Kardinallane (liigist Paroaria coronata)

Tangara fastuosa (II)

Tangara (liigist Tangara fastuosa)

Estrildidae

Amadiinlased

Amandava formosa (II)

Viher-amadiin

Lonchura fuscata

Timori riisiamadiin

Lonchura oryzivora (II)

Riisiamadiin

Poephila cincta cincta (II)

Mustkurk-amadiin

Vintlased

Vintlased

Carduelis cucullata (I)

Punasiisike

Carduelis yarrellii (II)

Kuldpõsk-siisike

Hirundinidae

Pääsulased

Pseudochelidon sirintarae (I)

Aasia jõgipääsuke

Icteridae

Turpiallased

Xanthopsar flavus (I)

Turpial (liigist Xanthopsar flavus)

Meliphagidae

Meelindlased

Lichenostomus melanops cassidix (I)

Meelind (liigist Lichenostomus melanops cassidix)

Muscicapidae

Kärbsenäplased

Acrocephalus rodericanus (III Mauritius)

Maskareeni roolind

Cyornis ruckii (II)

Kärbsenäplane (liigist Cyornis ruckii)

Dasyornis broadbenti litoralis (tõenäoliselt välja surnud) (I)

Kärbsenäplane (liigist Dasyornis broadbenti litoralis)

Dasyornis longirostris (I)

Kärbsenäplane (liigist Dasyornis longirostris)

Garrulax canorus (II)

Vilbas (liigist Garrulax canorus)

Leiothrix argentauris (II)

Vilbas (liigist Leiothrix argentauris)

Leiothrix lutea (II)

Vilbas (liigist Leiothrix lutea)

Liocichla omeiensis (II)

Vilbas (liigist Liocichla omeiensis)

Picathartes gymnocephalus (I)

Kiilas-kaljukark

Picathartes oreas (I)

Mets-kaljukark

Terpsiphone bourbonnensis (III Mauritius)

Paradiisinäpp (liigist Terpsiphone bourbonnensis)

Paradisaeidae

Paradiisilindlased

Paradisaeidae spp. (II)

Paradiisilindlased

Pittidae

Pitalased

Pitta guajana (II)

Vöötpita

Pitta gurneyi (I)

Safranpita

Pitta kochi (I)

Tammepita

Pitta nympha (II)

Võlupita

Pycnonotidae

Bülbüllased

Pycnonotus zeylanicus (II)

Bülbül (liigist Pycnonotus zeylanicus)

Sturnidae

Kuldnoklased

Gracula religiosa (II)

Suurmaina

Leucopsar rothschildi (I)

Maina (liigist Leucopsar rothschildi)

Zosteropidae

Prilliklased

Zosterops albogularis (I)

Prillik (liigist Zosterops albogularis)

PELECANIFORMES

Fregatidae

Fregattlindlased

Fregata andrewsi (I)

Jõulusaare fregattlind

Pelecanidae

Pelikanlased

Pelecanus crispus (I)

Käharpelikan

Sulidae

Suulalased

Papasula abbotti (I)

Metssuula

PICIFORMES

RÄHNILISED

Capitonidae

Habelindlased

Semnornis ramphastinus (III Colombia)

Habelindlane (liigist Semnornis ramphastinus)

Rähnlased

Rähnlased

Campephilus imperialis (I)

Suur-kuningrähn

Dryocopus javensis richardsi (I)

Valgekõht-musträhn (alamliigist Dryocopus javensis richardsi)

Ramphastidae

Tuukanlased

Baillonius bailloni (III Argentina)

Safrantuukan

Pteroglossus aracari (II)

Mustkael-arassari

Pteroglossus castanotis (III Argentina)

Jõgiarassari

Pteroglossus viridis (II)

Guajaana arassari

Ramphastos dicolorus (III Argentina)

Brasiilia tuukan

Ramphastos sulfuratus (II)

Vääveltuukan

Ramphastos toco (II)

Tokotuukan

Ramphastos tucanus (II)

Manistuukan

Ramphastos vitellinus (II)

Mustnokk-tuukan

Selenidera maculirostris (III Argentina)

Vöötnokk-tuukan

PODICIPEDIFORMES

PÜTILISED

Podicipedidae

Pütlased

Podilymbus gigas (I)

Atitlani pütt

PROCELLARIIFORMES

TORMILINNULISED

Diomedeidae

Albatroslased

Phoebastria albatrus (I)

Kuldpea-albatross

PSITTACIFORMES

PAPAGOILISED

PSITTACIFORMES spp. (II)

(välja arvatud A lisas loetletud liigid ja välja arvatud Agapornis roseicollis, Melopsittacus undulatus, Nymphicus hollandicus ja Psittacula krameri, mis ei ole loetletud käesoleva määruse lisades)

Papagoilised

Cacatuidae

Kakaduulased

Cacatua goffini (I)

Tanimbari kakaduu

Cacatua haematuropygia (I)

Filipiini kakaduu

Cacatua moluccensis (I)

Serami kakaduu

Cacatua sulphurea (I)

Väävelkakaduu

Probosciger aterrimus (I)

Ronkkakaduu

Loriidae

Nestepapagoilased

Eos histrio (I)

Arlekiin-nestepapagoi

Vini spp. (I/II) (Vini ultramarina on loetletud I lisas, teised liigid II lisas)

Nestepapagoid (perekonnast Vini)

Psittacidae

Papagoilased

Amazona arausiaca (I)

Sinipea-amatsoonpapagoi

Amazona auropalliata (I)

Kuldkukal-amatsoonpapagoi

Amazona barbadensis (I)

Kaktuse-amatsoonpapagoi

Amazona brasiliensis (I)

Rand-amatsoonpapagoi

Amazona finschi (I)

Mehhiko amatsoonpapagoi

Amazona guildingii (I)

Kuning-amatsoonpapagoi

Amazona imperialis (I)

Keiser-amatsoonpapagoi

Amazona leucocephala (I)

Kuuba amatsoonpapagoi

Amazona oratrix (I)

Kuldpea-amatsoonpapagoi

Amazona pretrei (I)

Punatiib-amatsoonpapagoi

Amazona rhodocorytha (I)

Vikerpea-amatsoonpapagoi

Amazona tucumana (I)

Lepa-amatsoonpapagoi

Amazona versicolor (I)

Saint lucia amatsoonpapagoi

Amazona vinacea (I)

Purpur-amatsoonpapagoi

Amazona viridigenalis (I)

Tamaulipase amatsoonpapagoi

Amazona vittata (I)

Puertoriiko amatsoonpapagoi

Anodorhynchus spp. (I)

Siniaarad

Ara ambiguus (I)

Suur-soldataara

Ara glaucogularis (I)

Boliivia ararauna

Ara macao (I)

Puna-aara

Ara militaris (I)

Soldataara

Ara rubrogenys (I)

Mägiaara

Cyanopsitta spixii (I)

Safiiraara

Cyanoramphus cookii (I)

Cyanoramphus forbesi (I)

Väike-maooripapagoi

Cyanoramphus novaezelandiae (I)

Suur-maooripapagoi

Cyanoramphus saisseti (I)

Cyclopsitta diophthalma coxeni (I)

Tulipõsk-viigipapagoi

Eunymphicus cornutus (I)

Tuttpapagoi

Guarouba guarouba (I)

Kuldaratinga

Neophema chrysogaster (I)

Tasmaania rohupapagoi

Ognorhynchus icterotis (I)

Vahapalmi-papagoi

Pezoporus occidentalis (tõenäoliselt välja surnud) (I)

Ööpapagoi

Pezoporus wallicus (I)

Maapapagoi

Pionopsitta pileata (I)

Punalaup-selvapapagoi

Primolius couloni (I)

Smaragd-aara

Primolius maracana (I)

Roheaara

Psephotus chrysopterygius (I)

Põhja-paradiisipapagoi

Psephotus dissimilis (I)

Mustpea-paradiisipapagoi

Psephotus pulcherrimus (possibly extinct) (I)

Hund-paradiisipapagoi

Psittacula echo (I)

Mauritiuse kaeluspapagoi

Pyrrhura cruentata (I)

Sinipugu-võrkpapagoi

Rhynchopsitta spp. (I)

Männipapagoid

Strigops habroptilus (I)

Kakkpapagoi

RHEIFORMES

NANDULISED

Rheidae

Nandulased

Pterocnemia pennata (I) (välja arvatud Pterocnemia pennata pennata, mis on loetletud B lisas)

Väikenandu

Pterocnemia pennata pennata (II)

Patagoonia väikenandu

Rhea americana (II)

Nandu

SPHENISCIFORMES

PINGVIINILISED

Spheniscidae

Pingviinlased

Spheniscus demersus (II)

Aafrika pingviin

Spheniscus humboldti (I)

Guaanopingviin

STRIGIFORMES

Kakulised

STRIGIFORMES spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid)

Kakulised

Strigidae

Kaklased

Aegolius funereus (II)

Karvasjalg-kakk

Asio flammeus (II)

Sooräts

Asio otus (II)

Kõrvukräts

Athene noctua (II)

Kivikakk

Bubo bubo (II)

Kassikakk

Glaucidium passerinum (II)

Värbkakk

Heteroglaux blewitti (I)

Mets-kivikakk

Mimizuku gurneyi (I)

Hiidpäll

Ninox natalis (I)

Jõulusaare haugaskakk

Ninox novaeseelandiae undulata (I)

Lõuna-haugaskakk (alamliigist Ninox novaeseelandiae undulata)

Nyctea scandiaca (II)

Lumekakk

Otus ireneae (II)

Sokoke päll

Otus scops (II)

Salupäll

Strix aluco (II)

Kodukakk

Strix nebulosa (II)

Habekakk

Strix uralensis (II)

Händkakk

Surnia ulula (II)

Vöötkakk

Tytonidae

Loorkaklased

Tyto alba (II)

Loorkakk

Tyto soumagnei (I)

Puna-loorkakk

STRUTHIONIFORMES

JAANALINNULISED

Struthionidae

Jaanalindlased

Struthio camelus (I) (üksnes Alžeeria, Burkina Faso, Kameruni, Kesk-Aafrika Vabariigi, Tšaadi, Mali, Mauritaania, Maroko, Nigeri, Nigeeria, Senegali ja Sudaani populatsioonid; muid populatsioone ei ole käesoleva määruse lisades loetletud)

Jaanalind

TINAMIFORMES

TINAMULISED

Tinamidae

Tinamulased

Tinamus solitarius (I)

Eraktinamu

TROGONIFORMES

JÄRANOKALISED

Trogonidae

Järanoklased

Pharomachrus mocinno (I)

Ketsal

REPTILIA

Roomajad

CROCODYLIA

Alligaatorlased

CROCODYLIA spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid)

Alligaatorlased

Alligatoridae

Alligaatorlased

Alligator sinensis (I)

Hiina alligaator

Caiman crocodilus apaporiensis (I)

Krokodillkaiman (alamliigist Caiman crocodilus apaporiensis)

Caiman latirostris (I) (välja arvatud Argentina populatsioon, mis on loetletud B lisas)

Laikoon-kaiman

Melanosuchus niger (I) (välja arvatud Brasiilia populatsioon, mis on loetletud B lisas ja välja arvatud Ecuadori populatsioon, mis on loetletud B lisas ja mille suhtes kehtib ekspordi nullkvoot, kuni CITESi sekretariaat ning IUCN/SSC krokodillispetsialistide rühm kiidab heaks ekspordi aastakvoodid)

Tõmmukaiman

Crocodylidae

Krokodilllased

Crocodylus acutus (I) (välja arvatud Kuuba, mis on loetletud B lisas

Teravkoon-krokodill

Crocodylus cataphractus (I)

Rüükrokodill

Crocodylus intermedius (I)

Orinoko krokodill

Crocodylus mindorensis (I)

Uusginea krokodill

Crocodylus moreletii (I)

Keskameerika krokodill

Crocodylus niloticus (I) (välja arvatud Botswana, Etioopia, Kenya, Madagaskari, Malawi, Mosambiigi, Namiibia, Lõuna-Aafrika, Uganda, Tansaania Ühendvabariigi (iga-aastane ekspordikvoot lisaks farmides elavatele isenditele kuni 1600 isendit, sh jahitrofeed), Sambia ja Zimbabwe populatsioonid; mis on loetletud B lisas)

Niiluse krokodill

Crocodylus palustris (I)

Sookrokodill

Crocodylus porosus (I) (välja arvatud Austraalia, Indoneesia ja Paapua Uus-Guinea populatsioonid, mis on loetletud B lisas)

Harikrokodill

Crocodylus rhombifer (I)

Kuuba krokodill

Crocodylus siamensis (I)

Siiami krokodill

Osteolaemus tetraspis (I)

Tömpkoon-krokodill

Tomistoma schlegelii (I)

Gaavialkrokodill

Gavialidae

Gaaviallased

Gavialis gangeticus (I)

Gangese gaavial

RHYNCHOCEPHALIA

KÄRSSPEALISED

Sphenodontidae

Tuataaralased

Sphenodon spp. (I)

Tuataara

SAURIA

SISALIKULISED

Agamidae

Agaamlased

Uromastyx spp. (II)

Vöösabalased

Chamaeleonidae

Kameeleonlased

Bradypodion spp. (II)

Kääbuskameeleonid

Brookesia spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid)

Kääbuskameeleonid

Brookesia perarmata (I)

Pantser-kääbuskaameleon

Calumma spp. (II)

Kameeleonid (liigid Camulla spp.)

Chamaeleo spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid)

Kameeleonid (liigid Chamaeleo spp.)

Chamaeleo chamaeleon (II)

Harilik kameeleon

Furcifer spp. (II)

Kameeleonid (liigid Furcifer spp.)

Cordylidae

Vöösabalased

Cordylus spp. (II)

Vöösabad

Gekkonidae

Gekolased

Cyrtodactylus serpensinsula (II)

Serpenti geko

Hoplodactylus spp. (III Uus-Meremaa)

Konksvarvasgekod

Naultinus spp. (III Uus-Meremaa)

Puugekod

Phelsuma spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid)

Päevagekod

Phelsuma guentheri (II)

Roundi geko

Uroplatus spp. (II)

Lamesabagekod

Helodermatidae

Mürkvaraanlased

Heloderma spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud alamliigid)

Mürkvaraanid

Heloderma horridum charlesbogerti (I)

Mürkvaraan (alamliigist Heloderma horridum charlesbogerti)

Iguanidae

Iguaanlased

Amblyrhynchus cristatus (II)

Meriiguaan

Brachylophus spp. (I)

Idaleeguanid

Conolophus spp. (II)

Maaiguaanid

Cyclura spp. (I)

Männassabaleeguanid

Iguana spp. (II)

Iguaanid

Phrynosoma coronatum (II)

Kroon-kärniguaan

Sauromalus varius (I)

Kirju tšakvalla

Lacertidae

Sisaliklased

Gallotia simonyi (I)

Kanaari hiidsisalik

Podarcis lilfordi (II)

Mallorka müürisisalik

Podarcis pityusensis (II)

Pituuseni müürisisalik

Scincidae

Skinklased

Corucia zebrata (II)

Haardsabaskink

Teiidae

Teiulased

Crocodilurus amazonicus (II)

Draakonsisalik

Dracaena spp. (II)

Kaimanteiud

Tupinambis spp. (II)

Teegud

Varanidae

Varaanlased

Varanus spp. (II) välja arvatud A lisas loetletud liigid)

Varaanid

Varanus bengalensis (I)

Bengaali varaan

Varanus flavescens (I)

Kuldvaraan

Varanus griseus (I)

Kõrbevaraan

Varanus komodoensis (I)

Komodo varaan

Varanus nebulosus (I)

Varaan (liigist Varanus nebulosus)

Varanus olivaceus (II)

Rohevaraan

Xenosauridae

Ribiliklased

Shinisaurus crocodilurus (II)

Hiinaribilik

SERPENTES

Maolised

Boidae

Boalased

Boidae spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid)

Boalased

Acrantophis spp. (I)

Lühisababoad

Boa constrictor occidentalis (I)

Kuningboa

Epicrates inornatus (I)

Puerto Rico silehuulboa

Epicrates monensis (I)

Silehuulboa (liigist Epicrates monensis)

Epicrates subflavus (I)

Jamaica silehuulboa

Eryx jaculus (II)

Lääne-liivaboa

Sanzinia madagascariensis (I)

Madagaskari puuboa

Bolyeriidae

Bolierialased

Bolyeriidae spp. (II) välja arvatud A lisas loetletud liigid)

Bolierialased

Bolyeria multocarinata (I)

Roundi bolieria

Casarea dussumieri (I)

Mauriitsiuse bolieria

Colubridae

Nastiklased

Atretium schistosum (III India)

Oliivjas kiilselgmadu

Cerberus rynchops (III India)

Koerpeamadu

Clelia clelia (II)

Mussurana

Cyclagras gigas (II)

Hiidnastik

Elachistodon westermanni (II)

India munamadu

Ptyas mucosus (II)

Suursilmmadu e daaman

Xenochrophis piscator (III India)

Aasia vesimadu

Elapidae

Mürknastiklased

Hoplocephalus bungaroides (II)

Laipea-madu

Micrurus diastema (III Honduras)

Korallmadu

Micrurus nigrocinctus (III Honduras)

Keskameerika korallmadu

Naja atra (II)

Kobra (liigist Naja atra)

Naja kaouthia (II)

Kobra (liigist Naja kaouthia)

Naja mandalayensis (II)

Kobra (liigist Naja mandalayensis)

Naja naja (II)

India kobra

Naja oxiana (II)

Keskaasia kobra

Naja philippinensis (II)

Kobra (liigist Naja philippinensis)

Naja sagittifera (II)

Kobra (liigist Naja sagittifera)

Naja samarensis (II)

Kobra (liigist Naja samarensis)

Naja siamensis (II)

Kobra (liigist Naja siamensis)

Naja sputatrix (II)

Kobra (liigist Naja sputatrix)

Naja sumatrana (II)

Kobra (liigist Naja sumatrana)

Ophiophagus hannah (II)

Kuningkobra

Loxocemidae

Kaksvärvmaolased

Loxocemidae spp. (II)

Kaksvärvmaod

Pythonidae

Püütonlased

Pythonidae spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud alamliigid.)

Püütonid

Python molurus molurus (I)

India tiigerpüüton

Tropidophiidae

Mullaboalased

Tropidophiidae spp. (II)

Mullaboalased

Viperidae

Rästiklased

Crotalus durissus (III Honduras)

Kaskavela e õud-lõgismadu

Crotalus durissus unicolor

Aruba lõgismadu

Daboia russelii (III India)

Ahelrästik e daboia

Vipera latifii

Latifi rästik

Vipera ursinii (I) (üksnes Euroopa populatsioon, välja arvatud endise NSVLi koosseisu kuulunud alade populatsioon; neid populatsioone ei ole käesoleva määruse lisades loetletud)

Stepirästik

Vipera wagneri (II)

Wagneri rästik

TESTUDINES

Carettochelyidae

Kaksküüniskilpkonlased

Carettochelys insculpta (II)

Kaksküüniskilpkonn

Chelidae

Madukaellased

Chelodina mccordi (II)

Madukaelkilpkonn (liigist Chelodina mccordi)

Pseudemydura umbrina (I)

Lääneaustraalia sookilpkonn

Cheloniidae

Merikilpkonlased

Cheloniidae spp. (I)

Merikilpkonlased

Chelydridae

Kaimankilplased

Macrochelys temminckii (III Ameerika Ühendriigid)

Kaimankilpkonn

Dermatemydidae

Tabaskokilpkonlased

Dermatemys mawii (II)

Tabaskokilpkonn

Dermochelyidae

Nahkkilpkonlased

Dermochelys coriacea (I)

Nahkkilpkonn

Emydidae

Lamekilpkonlased

Chrysemys picta

Ehiskilpkonn

Glyptemys insculpta (II)

Metsa-veekilpkonn

Glyptemys muhlenbergii (I)

Mühlenbergi veekilpkonn

Graptemys spp. (III Ameerika Ühendriigid)

Lamekilpkonlane (liigid Graptemys spp.)

Terrapene spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid)

Karpkilpkonnad

Terrapene coahuila (I)

Vee-karpkilpkonn

Trachemys scripta elegans

Punakõrv-kilpkonn

Geoemydidae

Maakilpkonlased

Batagur baska (I)

Batagur

Callagur borneoensis (II)

Karpkilpkonn (liigist Callagur borneoensis)

Cuora spp. (II)

Liigendkilpkonnad

Geoclemys hamiltonii (I)

Mustkilpkonn

Geoemyda spengleri (III China)

Mägi-maakilpkonn

Heosemys annandalii (II)

Templikilpkonn

Heosemys depressa (II)

Lamekilpkonlane (liigist Heosemys depressa)

Heosemys grandis (II)

Lamekilpkonlane (liigist Heosemys grandis)

Heosemys spinosa (II)

Lamekilpkonlane (liigist Heosemys spinosa)

Kachuga spp. (II)

Katuskilpkonnad

Leucocephalon yuwonoi (II)

Lamekilpkonlane (liigist Leucocephalon yuwonoi)

Malayemys macrocephala (II)

Malaikilpkonn (liigist Malayemys macrocephala)

Malayemys subtrijuga (II)

Malaikilpkonn (liigist Malayemys subtrijuga)

Mauremys annamensis (II)

Lamekilpkonlane (liigist Annamemys annamensis)

Mauremys iversoni (III China)

Lamekilpkonlane (liigist Mauremys iversoni)

Mauremys megalocephala (III China)

Jämepea-hiinakilpkonn

Mauremys mutica (II)

Lamekilpkonlane (liigist Mauremys mutica)

Mauremys nigricans (III China)

Hiinakilpkonn (liigist Chinemys nigricans)

Mauremys pritchardi (III China)

Lamekilpkonlane (liigist Mauremys pritchardi)

Mauremys reevesii (III China)

Kolmkiil-hiinakilpkonn

Mauremys sinensis (III China)

Lamekilpkonlane (liigist Mauremys sinensis)

Melanochelys tricarinata (I)

Kolmkiil-kilpkonn

Morenia ocellata (I)

Birma sookilpkonn

Notochelys platynota (II)

Lamekilpkonlane (liigist Notochelys platynota)

Ocadia glyphistoma (III China)

Lamekilpkonlane (liigist Ocadia glyphistoma)

Ocadia philippeni (III China)

Lamekilpkonlane (liigist Ocadia philippeni)

Orlitia borneensis (II)

Lamekilpkonlane (liigist Orlitia borneensis)

Pangshura spp. (välja arvatud A lisas loetletud liigid)

Katuskilpkonnad

Pangshura tecta (I)

India katuskilpkonn

Sacalia bealei (III China)

Lamekilpkonlane (liigist Sacalia bealei)

Sacalia pseudocellata (III China)

Lamekilpkonlane (liigist Sacalia pseudocellata)

Sacalia quadriocellata (III China)

Lamekilpkonlane (liigist Sacalia quadriocellata)

Siebenrockiella crassicollis (II)

Lamekilpkonlane (liigist Siebenrockiella crassicollis)

Siebenrockiella leytensis (II)

Lamekilpkonlane (liigist Siebenrockiella leytensis)

Platysternidae

Hiidpeakilpkonlased

Platysternon megacephalum (II)

Hiidpeakilpkonn

Podocnemididae

Pelomeduuslased

Erymnochelys madagascariensis (II)

Madagaskari plaatkilpkonn

Peltocephalus dumerilianus (II)

Suurpea-kilpkonn

Podocnemis spp. (II)

Plaatkilpkonnad

Testudinidae

Kumerkilpkonlased

Testudinidae spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid; Geochelone sulcata puhul on kehtestatud ekspordi nullkvoot isendite osas, kes on loodusest püütud ja kellega kaubitsetakse eelkõige ärilistel eesmärkidel)

Kumerkilpkonlased

Astrochelys radiata (I)

Kiirik-kilpkonn

Astrochelys yniphora (I)

Malagassi kilpkonn

Chelonoidis nigra (I)

Elevant-kilpkonn

Gopherus flavomarginatus (I)

Kaevurkilpkonn

Malacochersus tornieri (II)

Lõhekilpkonn

Psammobates geometricus (I)

Geomeetriline kilpkonn

Pyxis arachnoides (I)

Ämblik-kilpkonn

Pyxis planicauda (I)

Madagaskari kilpkonn

Testudo graeca (II)

Vahemere kilpkonn

Testudo hermanni (II)

Lõunaeuroopa kilpkonn

Testudo kleinmanni (I)

Egiptuse kilpkonn

Testudo marginata (II)

Laiserv-kilpkonn

Trionychidae

Kolmküüniskilpkonlased

Amyda cartilaginea (II)

Kolmküüniskilpkonlane (liigist Amyda cartilaginea)

Apalone spinifera atra (I)

Must pehmekilp-kilpkonn

Aspideretes gangeticus (I)

Gangese kolmküüniskilpkonn

Aspideretes hurum (I)

Silmlaik-kolmküüniskilpkonn

Aspideretes nigricans (I)

Tume kolmküüniskilpkonn

Chitra spp. (II)

Pehmekilpkonnad (liigid Chitra spp.)

Lissemys punctata (II)

Klappnudikilpkonn

Lissemys scutata (II)

Birma sookilpkonn

Palea steindachneri (III China)

Kolmküüniskilpkonlane (liigist Palea steindachneri)

Pelochelys spp. (II)

Pehmekilpkonnad (liigid Pelochelys spp.)

Pelodiscus axenaria (III China)

Kolmküüniskilpkonlane (liigist Pelodiscus axenaria)

Pelodiscus maackii (III China)

Kolmküüniskilpkonlane (liigist Pelodiscus maackii)

Pelodiscus parviformis (III China)

Kolmküüniskilpkonlane (liigist Pelodiscus parviformis)

Rafetus swinhoei (III China)

Kolmküüniskilpkonlane (liigist Rafetus swinhoei)

AMPHIBIA

KAHEPAIKSED

ANURA

PÄRISKONNALISED

Bufonidae

Kärnkonlased

Altiphrynoides spp. (I)

Kärnkonlane (liigid Altiphrynoides spp.)

Atelopus zeteki (I)

Kirju kirevkonn

Bufo periglenes (I)

Kuldkärnkonn

Bufo superciliaris (I)

Kulmukas kärnkonn

Nectophrynoides spp. (I)

Nurgakärnkonnad

Nimbaphrynoides spp. (I)

Kärnkonlane (liigid Nimbaphrynoides spp.)

Spinophrynoides spp. (I)

Kärnkonlane (liigid Spinophrynoides spp.)

Dendrobatidae

Puukonlased

Allobates femoralis (II)

Puukonlane (liigist Allobates femoralis)

Allobates zaparo (II)

Puukonlane (liigist Allobates zaparo)

Cryptophyllobates azureiventris (II)

Dendrobates spp. (II)

Puukonnad

Epipedobates spp. (II)

Puukonlased (liigid Epipedobates spp.)

Phyllobates spp. (II)

Lehestikukonnad

Mantellidae

Mantellalased

Mantella spp. (II)

Mantellad

Microhylidae

Pisikerakonlased

Dyscophus antongilii (I)

Tomatikonn

Scaphiophryne gottlebei (II)

Pisikerakonlane (liigist Scaphiophryne gottlebei)

Ranidae

Konlased

Conraua goliath

Koljatkonn

Euphlyctis hexadactylus (II)

Kuusvarvaskonn

Hoplobatrachus tigerinus (II)

Tiigerkonn

Rana catesbeiana

Härgkonn

Rheobatrachidae

Haudekonlased

Rheobatrachus spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid)

Haudekonn

Rheobatrachus silus (II)

Haudekonn (liigist Rheobatrachus silus)

CAUDATA

SABAKONNALISED

Ambystomatidae

Tömpsuulased

Ambystoma dumerilii (II)

Patzcuaro tömpsuu

Ambystoma mexicanum (II)

Mehhiko tömpsuu

Cryptobranchidae

Hiidsalamanderlased

Andrias spp. (I)

Hiidsalamandrid

ELASMOBRANCHII

VARILÕPUSELISED

LAMNIFORMES

HEERINGHAILISED

Cetorhinidae

Hiidhailased

Cetorhinus maximus (II)

Hiidhai

Lamnidae

Mõrtsukhai

Carcharodon carcharias (II)

Mõrtsukhai

ORECTOLOBIFORMES

HABEHAILISED

Rhincodontidae

Vaalhailased

Rhincodon typus (II)

Vaalhai

RAJIFORMES

RAILISED

Pristidae

Saagrailased

Pristidae spp. (I) (välja arvatud B lisas loetletud liigid)

Saagrailased

Pristis microdon (II) (lubatud üksnes rahvusvaheline kauplemine elusisenditega nende viimiseks kohasesse ja vatuvõetavasse veekeskkonda eelkõige liigi säilitamise eesmärgil. Kõiki teisi isendeid käsitatakse A lisasse kuuluvate liikide isenditena ning nendega kauplemist reguleeritakse vastavalt sellele.)

Saagrailane (liigist Pristis microdon)

ACTINOPTERYGII

KIIRUIMSED

ACIPENSERIFORMES

TUURALISED

ACIPENSERIFORMES spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid)

Tuuralised

Acipenseridae

Tuurlased

Acipenser brevirostrum (I)

Tömpkoon-tuur

Acipenser sturio (I)

Atlandi tuur

ANGUILLIFORMES

ANGERJALISED

Anguillidae

Angerlased

Anguilla anguilla (II) (jõustub 13. märtsil 2009)

Euroopa angerjas

CYPRINIFORMES

KARPKALALISED

Catostomidae

Imikarplased

Chasmistes cujus (I)

Nevada kasmiid

Cyprinidae

Karpkalalased

Caecobarbus geertsi (II)

Aafrika pimepardkala

Probarbus jullieni (I)

Kaguaasia probarbus

OSTEOGLOSSIFORMES

LUUKEELELISED

Osteoglossidae

Luukeellased

Arapaima gigas (II)

Arapaima e piraruku

Scleropages formosus (I)

Kilpsoomuskala (liigist Scleropages formosus)

PERCIFORMES

AHVENALISED

Labridae

Huulkalalased

Cheilinus undulatus (II)

Muhk-hiidhuulkala

Sciaenidae

Kotkaskalalased

Totoaba macdonaldi (I)

Macdonaldi varjukala

SILURIFORMES

SÄGALISED

Pangasiidae

Sägalised sugukonnast Pangasiidae

Pangasianodon gigas (I)

Hiidšilbell e suur hõbesäga

SYNGNATHIFORMES

MERINÕELLISED

Syngnathidae

Merinõellased

Hippocampus spp. (II)

Merihobukesed

SARCOPTERYGII

Kopskalalased

CERATODONTIFORMES

SARVHAMMASLISED

Ceratodontidae

Sarvhammaslased

Neoceratodus forsteri (II)

Uussarvhammas e austraalia kopskala

COELACANTHIFORMES

ÕÕNESOGALISED

Latimeriidae

Latimeeriad

Latimeria spp. (I)

Latimeeriad

OKASNAHKSED (MERITÄHED, MERISIILIKUD JA MERIPURAD)

HOLOTHUROIDEA

MERIPURALASED

ASPIDOCHIROTIDA

KILPKOMBITSALISED

Stichopodidae

Meripurad

Isostichopus fuscus (III Ecuador)

Meripura (liigist Isostichopus fuscus)

ARTHROPODA (LÜLIJALGSED)

ARACHNIDA

ÄMBLIKULAADSED

ARANEAE

ÄMBLIKULISED

Theraphosidae

Linnutapikud

Aphonopelma albiceps (II)

Linnutapik (liigist Aphonopelma albiceps)

Aphonopelma pallidum (II)

Linnutapik (liigist Aphonopelma pallidum)

Brachypelma spp. (II)

Linnutapik (liigid Brachypelma spp.)

SCORPIONES

SKORPIONILISED

Scorpionidae

Skorpionlased

Pandinus dictator (II)

Skorpion (liigist Pandinus dictator)

Pandinus gambiensis (II)

Skorpion (liigist Pandinus gambiensis)

Pandinus imperator (II)

Skorpion (liigist Pandinus imperator)

INSECTA

PUTUKAD

COLEOPTERA

MARDIKALISED

Lucanidae

Põderpõrniklased

Colophon spp. (III South Africa)

Põderpõrniklane (liigid Colophon spp.)

LEPIDOPTERA

LIBLIKALISED

Papilionidae

Ratsulibliklased

Atrophaneura jophon (II)

Pääsusaba (liigist Atrophaneura jophon)

Atrophaneura palu

Pääsusaba (liigist Atrophaneura palu)

Atrophaneura pandiyana (II)

Pääsusaba (liigist Atrophaneura pandiyana)

Bhutanitis spp. (II)

Pääsusabad (liigid Bhutanitis spp.)

Graphium sandawanum

Pääsusaba (liigist Graphium sandawanum)

Graphium stresemanni

Pääsusaba (liigist Graphium stresemanni)

Ornithoptera spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid)

Ornitopterid e linnutiivad

Ornithoptera alexandrae (I)

Aleksandra-ornitopter

Papilio benguetanus

Pääsusaba (liigist Papilio benguetanus)

Papilio chikae (I)

Luzoni pääsusaba

Papilio esperanza

Pääsusaba (liigist Papilio esperanza)

Papilio homerus (I)

Homeruse pääsusaba

Papilio hospiton (I)

Korsika pääsusaba

Papilio morondavana

Madagaskari pääsusaba

Papilio neumoegeni

Pääsusaba (liigist Papilio neumoegeni)

Parides ascanius

Pääsusaba (liigist Parides ascanius)

Parides hahneli

Hahneli pääsusaba

Parnassius apollo (II)

Punalaik-apollo

Teinopalpus spp. (II)

Pääsusabad (liigid Teinopalpus spp.)

Trogonoptera spp. (II)

Ornitopterid e linnutiivad (liigid Trogonoptera spp.)

Troides spp. (II)

Ornitopterid e linnutiivad (liigid Troides spp.)

ANNELIDA (RÕNGUSSID JA KAANID)

HIRUDINOIDEA

PÄRISKAANLASED

ARHYNCHOBDELLIDA

Hirudinidae

Päriskaanlaased

Hirudo medicinalis (II)

Apteegikaan

MOLLUSCA (MOLLUSKID)

BIVALVIA

KARBID

MYTILOIDA

Mytilidae

Rannakarplased

Lithophaga lithophaga (II)

Harilik dattelkarp

UNIONOIDA

Unionidae

Jõekarplased

Conradilla caelata (I)

Jõekarplane (liigist Conradilla caelata)

Cyprogenia aberti (II)

Jõekarplane (liigist Cyprogenia aberti)

Dromus dromas (I)

Jõekarplane (liigist Dromus dromas)

Epioblasma curtisii (I)

Jõekarplane (liigist Epioblasma curtisii)

Epioblasma florentina (I)

Jõekarplane (liigist Epioblasma florentina)

Epioblasma sampsonii (I)

Jõekarplane (liigist Epioblasma sampsonii)

Epioblasma sulcata perobliqua (I)

Jõekarplane (liigist Epioblasma sulcata perobliqua)

Epioblasma torulosa gubernaculum (I)

Jõekarplane (liigist Epioblasma torulosa gubernaculum)

Epioblasma torulosa rangiana (II)

Jõekarplane (liigist Epioblasma torulosa rangiana)

Epioblasma torulosa torulosa (I)

Jõekarplane (liigist Epioblasma torulosa torulosa)

Epioblasma turgidula (I)

Jõekarplane (liigist Epioblasma turgidula)

Epioblasma walkeri (I)

Jõekarplane (liigist Epioblasma walkeri)

Fusconaia cuneolus (I)

Jõekarplane (liigist Fusconaia cuneolus)

Fusconaia edgariana (I)

Jõekarplane (liigist Fusconaia edgariana)

Lampsilis higginsii (I)

Jõekarplane (liigist Lampsilis higginsii)

Lampsilis orbiculata orbiculata (I)

Jõekarplane (liigist Lampsilis orbiculata orbiculata)

Lampsilis satur (I)

Jõekarplane (liigist Lampsilis satur)

Lampsilis virescens (I)

Jõekarplane (liigist Lampsilis virescens)

Plethobasus cicatricosus (I)

Jõekarplane (liigist Plethobasus cicatricosus)

Plethobasus cooperianus (I)

Jõekarplane (liigist Plethobasus cooperianus)

Pleurobema clava (II)

Jõekarplane (liigist Pleurobema clava)

Pleurobema plenum (I)

Jõekarplane (liigist Pleurobema plenum)

Potamilus capax (I)

Jõekarplane (liigist Potamilus capax)

Quadrula intermedia (I)

Jõekarplane (liigist Quadrula intermedia)

Quadrula sparsa (I)

Jõekarplane (liigist Quadrula sparsa)

Toxolasma cylindrellus (I)

Jõekarplane (liigist Toxolasma cylindrellus)

Unio nickliniana (I)

Jõekarplane (liigist Unio nickliniana)

Unio tampicoensis tecomatensis (I)

Jõekarplane (liigist Unio tampicoensis tecomatensis)

Villosa trabalis (I)

Jõekarplane (liigist Villosa trabalis)

VENEROIDA

Tridacnidae

Rõõneskarbilised

Tridacnidae spp. (II)

Rõõneskarbilised

GASTROPODA

KÕHTJALGSED e TEOD

ARCHAEOGASTROPODA

Haliotidae

Meriteod

Haliotis midae (III South Africa)

Merikõrv (liigist Haliotis midae)

MESOGASTROPODA

KAMMLÕPUSELISED

Strombidae

Tiibkodalased

Strombus gigas (II)

Suur tiibkodalane

STYLOMMATOPHORA

TIPPSILMALISED

Achatinellidae

Teod sugukonnas Achatinellidae

Achatinella spp. (I)

Teod (liigid Achatinella spp.)

Camaenidae

Teod sugukonnast Camaenidae

Papustyla pulcherrima (II)

Teod (liigist Papustyla pulcherrima)

CCNIDARIA (KÕRVELOOMAD)

ANTHOZOA

Õisloomad

ANTIPATHARIA

SARVKORALLILISED

ANTIPATHARIA spp. (II)

Sarvkorallilised

GORGONACEAE

Coralliidae

Corallium elatius (III Hiina)

Corallium japonicum (III China)

Corallium konjoi (III Hiina)

Corallium secundum (III Hiina)

HELIOPORACEA

Helioporidae

Sinikorallid

Helioporidae spp. (II) (üksnes liik Heliopora coerulea) (7)

Sinikorallid

SCLERACTINIA

SCLERACTINIA spp. (II) (7)

Korallid (liigid Scleractinia spp.)

STOLONIFERA

Tubiporidae

Orelkoralllased

Tubiporidae spp. (II) (7)

Orelkoralllased

HYDROZOA

HÜDRALOOMAD

MILLEPORINA

Milleporidae

Tuhaturblased

Milleporidae spp. (II) (7)

Tuhaturblased

STYLASTERINA

Stylasteridae

Sarvkorallilised

Stylasteridae spp. (II) (7)

Sarvkorallilised

FLORA

AGAVACEAE

AGAAVILISED

Agave parviflora (I)

Vöötagaav

Agave victoriae-reginae (II) #1

Viktooria agaav

Nolina interrata (II)

Noliina (liigist Nolina interrata)

AMARYLLIDACEAE

AMARÜLLILISED

Galanthus spp. (II) #1

Lumikellukesed

Sternbergia spp. (II) #1

Sternbergiad

APOCYNACEAE

KOERAKOOLULISED

Hoodia spp. (II) #9

Hoodiad

Pachypodium spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) #1

Paksjalad

Pachypodium ambongense (I)

Paksjalg (liigist Pachypodium ambongense)

Pachypodium baronii (I)

Paksjalg (liigist Pachypodium baronii)

Pachypodium decaryi (I)

Paksjalg (liigist Pachypodium decaryi)

Rauvolfia serpentina (II) #2

Madurauvolfia

ARALIACEAE

ARAALIALISED

Panax ginseng (II) (üksnes Venemaa Föderatsiooni populatsioon; muid populatsioone ei ole käesoleva määruse lisades loetletud) #3

Harilik ženženn

Panax quinquefolius (II) #3

Ameerika ženženn

ARAUCARIACEAE

ARAUKAARIALASED

Araucaria araucana (I)

Tšiili araukaaria

BERBERIDACEAE

KUKERPUULISED

Podophyllum hexandrum (II) #2

Himaalaja jalgleht

BROMELIACEAE

BROMEELIALISED

Tillandsia harrisii (II) #1

Harrise tillandsia

Tillandsia kammii (II) #1

Tillandsia (liigist Tillandsia kammii)

Tillandsia kautskyi (II) #1

Tillandsia (liigist Tillandsia kautskyi)

Tillandsia mauryana (II) #1

Tillandsia (liigist Tillandsia mauryana)

Tillandsia sprengeliana (II) #1

Tillandsia (liigist Tillandsia sprengeliana)

Tillandsia sucrei (II) #1

Tillandsia (liigist Tillandsia sucrei)

Tillandsia xerographica (II) #1

Haruldane tillandsia

CACTACEAE

KAKTUSELISED

CACTACEAE spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid ja Pereskia spp., Pereskiopsis spp. ja Quiabentia spp.) (8) #4

Kaktuselised

Ariocarpus spp. (I)

Agaavkaktused

Astrophytum asterias (I)

Pisi-tähtkaktus

Aztekium ritteri (I)

Ritteri asteekkaktus

Coryphantha werdermannii (I)

Werdermanni nisakaktus

Discocactus spp. (I)

Lehtkaktused

Echinocereus ferreirianus ssp. lindsayi (I)

Kalifornia kiiskkaktus

Echinocereus schmollii (I)

Schmolli kiiskkaktus

Escobaria minima (I)

Väike eskobaaria

Escobaria sneedii (I)

Sneedi eksobaaria

Mammillaria pectinifera (I)

Näsakaktus (liigist Mammillaria pectinifera)

Mammillaria solisioides (I)

Näsakaktus (liigist Mammillaria solisioides)

Melocactus conoideus (I)

Melonkaktus (liigist Melocactus conoideus)

Melocactus deinacanthus (I)

Melonkaktus (liigist Melocactus deinacanthus)

Melocactus glaucescens (I)

Melonkaktus (liigist Melocactus glaucescens)

Melocactus paucispinus (I)

Melonkaktus (liigist Melocactus paucispinus)

Obregonia denegrii (I)

Obregoonia

Pachycereus militaris (I)

Sõjakas postkaktus

Pediocactus bradyi (I)

Brady tasandikukaktus

Pediocactus knowltonii (I)

Nublu-tasandikukaktus

Pediocactus paradinei (I)

Arisoona tasandikukaktus

Pediocactus peeblesianus (I)

Peeblesi tasandikukaktus

Pediocactus sileri (I)

Sileri tasandikukaktus

Pelecyphora spp. (I)

Kirveskaktused

Sclerocactus brevihamatus ssp. tobuschii (I)

Lühike tigekaktus

Sclerocactus erectocentrus (I)

Punane tigekaktus

Sclerocactus glaucus (I)

Sinihall tigekaktus

Sclerocactus mariposensis (I)

Mariposa tigekaktus

Sclerocactus mesae-verdae (I)

Koloraado tigekaktus

Sclerocactus nyensis (I)

Tigekaktus (liigist Sclerocactus nyensis)

Sclerocactus papyracanthus (I)

Paber-tigekaktus

Sclerocactus pubispinus (I)

Konks-tigekaktus

Sclerocactus wrightiae (I)

Wrighti tigekaktus

Strombocactus spp. (I)

Värtenkaktused

Turbinicarpus spp. (I)

Turbinikarpus

Uebelmannia spp. (I)

Übelmannia

CARYOCARACEAE

NAHKHIIREPUULISED

Caryocar costaricense (II) #1

Kostariika nahkhiirepuu

COMPOSITAE (ASTERACEAE)

KORVÕIELISED

Saussurea costus (I) (e S. lappa e Aucklandia costus)

Lõhna-soojumikas

CRASSULACEAE

PAKSULEHELISED

Dudleya stolonifera (II)

Võsund-dudleia

Dudleya traskiae (II)

Saare dudleia

CUPRESSACEAE

KÜPRESSILISED

Fitzroya cupressoides (I)

Patagoonia fitsroia

Pilgerodendron uviferum (I)

Küpressiline (liigist Pilgerodendron uviferum)

CYATHEACEAE

Tsüaatealised

Cyathea spp. (II) #1

Tsüaatead

CYCADACEAE

Palmlehikulised

CYCADACEAE spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) #1

Palmlehikulised

Cycas beddomei (I)

Palmlehik (liigist Cycas beddomei)

DICKSONIACEAE

Diksooniad

Cibotium barometz (II) #1

Tsibootsium (liigist Cibotium barometz)

Dicksonia spp. (II) (üksnes Ameerika populatsioon; muid populatsioone ei ole käesoleva määruse lisades loetletud: hõlmab liike Dicksonia berteriana, D. externa, D. sellowiana ja D. stuebelii) #1

Diksooniad

DIDIEREACEAE

Didjeerealised

DIDIEREACEAE spp. (II) #1

Didjeerealised

DIOSCOREACEAE

Jamsilised

Dioscorea deltoidea (II) #1

Afgaani dioskoor

DROSERACEAE

Huulheinalised

Dionaea muscipula (II) #1

Kärbsepüünis

EUPHORBIACEAE

Piimalillelised

Euphorbia spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) üsknes sukulendid; käesoleva määruse sätted ei kehti Euphporbia trigona kultivaride kunstlikul teel paljundatud isendite, Euphorbia lactea krooni- ja lehvikukujuliste või värvimutantide, samuti Euphorbia neriifolia kunstlikul teel paljundatud pookealusele poogitud taimede ning Euphorbia „Milii” kultivaride kunstlikul teel paljundatud isendite suhtes, kui kauplemisel kasutatavad saadetised koosnevad 100-st või enamast taimest ja on kergesti äratuntavad kui kunstlikul teel paljundatud isendid) #1

Piimalilled

Euphorbia ambovombensis (I)

Euphorbia capsaintemariensis (I)

Euphorbia cremersii (I)

Euphorbia cylindrifolia (I)

Euphorbia decaryi (I)

Euphorbia francoisii (I)

Euphorbia handiensis (II)

Euphorbia lambii (II)

Euphorbia moratii (I)

Euphorbia parvicyathophora (I)

Euphorbia quartziticola (I)

Euphorbia stygiana (II)

Euphorbia tulearensis (I)

FOUQUIERIACEAE

Fukjeerialised

Fouquieria columnaris (II) #1

Sammasokotillo

Fouquieria fasciculata (I)

Fukjeeria (liigist Fouquieria fasciculata)

Fouquieria purpusii (I)

Fukjeeria (liigist Fouquieria purpusii)

GNETACEAE

Vastaklehikulised

Gnetum montanum (III Nepal) #1

Vastaklehik (liigist Gnetum montanum)

JUGLANDACEAE

Pähklipuulised

Oreomunnea pterocarpa (II) #1

Gavilan

LEGUMINOSAE

(FABACEAE)

Liblikõielised

Caesalpinia echinata (II) #10

Siiltsesalpiinia

Dalbergia nigra (I)

Brasiilia dalbergia

Dalbergia retusa (III Guatemala populatsioon) #5

Kokobolo dalbergia

Dalbergia stevensonii (III Guatemala populatsioon) #5

Stevensoni dalbergia

Dipteryx panamensis (III Costa Rica/Nicaragua)

Tonkapuu (liigist Dipteryx panamensis)

Pericopsis elata (II) #5

Kõrge afrormosia

Platymiscium pleiostachyum (II) #1

Haruline makakapuu

Pterocarpus santalinus (II) #7

Sandli-tiibviljak

LILIACEAE

Liilialised

Aloe spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid ja Aloe vera e Aloe barbadensis, mis ei ole loetletud käesoleva määruse lisades) #1

Aaloed

Aloe albida (I)

Aaloe (liigist Aloe albida)

Aloe albiflora (I)

Aaloe (liigist Aloe albiflora)

Aloe alfredii (I)

Aaloe (liigist Aloe alfredii)

Aloe bakeri (I)

Aaloe (liigist Aloe bakeri)

Aloe bellatula (I)

Õrn aaloe

Aloe calcairophila (I)

Aaloe (liigist Aloe calcairophila)

Aloe compressa (I)

Aaloe (liigist Aloe compressa)

Aloe delphinensis (I)

Aaloe (liigist Aloe delphinensis)

Aloe descoingsii (I)

Aaloe (liigist Aloe descoingsii)

Aloe fragilis (I)

Aaloe (liigist Aloe fragilis)

Aloe haworthioides (I)

Aaloe (liigist Aloe haworthioides)

Aloe helenae (I)

Aaloe (liigist Aloe helenae)

Aloe laeta (I)

Aaloe (liigist Aloe laeta)

Aloe parallelifolia (I)

Aaloe (liigist Aloe parallelifolia)

Aloe parvula (I)

Aaloe (liigist Aloe parvula)

Aloe pillansii (I)

Pillansi aaloe

Aloe polyphylla (I)

Aaloe (liigist Aloe polyphylla)

Aloe rauhii (I)

Aaloe (liigist Aloe rauhii)

Aloe suzannae (I)

Aaloe (liigist Aloe suzannae)

Aloe versicolor (I)

Aaloe (liigist Aloe versicolor)

Aloe vossii (I)

Aaloe (liigist Aloe vossii)

MAGNOLIACEAE

Magnoolialised

Magnolia liliifera var. obovata (III Nepal) #1

Liiliaõieline magnoolia

MELIACEAE

Meelialised

Cedrela odorata (III Colombia populatsioon, Peruu populatsioon) #5

Lõhnav sedreel

Swietenia humilis (II) #1

Mahagonipuu (liigist Swietenia humilis)

Swietenia macrophylla (II) (neutroopika populatsioon hõlmab Kesk- ja Lõuna-Ameerikas ja Kariibi mere piirkonda) #6

Suurelehine mahagonipuu

Swietenia mahagoni (II) #5

Päris-mahagonipuu

NEPENTHACEAE

Kanntaimelised

Nepenthes spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) #1

Kanntaimed

Nepenthes khasiana (I)

India kanntaim

Nepenthes rajah (I)

Kuning-kanntaim

ORCHIDACEAE

Käpalised e orhideelised

ORCHIDACEAE spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) (9) #1

Käpalised e orhideelised

Käesoleva määruse sätteid ei kohaldata järgmiste A lisas loetletud liikide, seemikute või tahkes või vedelas keskkonnas olevate in vitro saadud koekultuuride suhtes, mida transporditakse steriilsetes mahutites.

Aerangis ellisii (I)

Cephalanthera cucullata (II)

Tolmpea (liigist Cephalanthera cucullata)

Cypripedium calceolus (II)

Kaunis kuldking

Dendrobium cruentum (I)

Dendroobium (liigist Dendrobium cruentum)

Goodyera macrophylla (II)

Madeira öövilge

Laelia jongheana (I)

Brasiilia laeelia

Laelia lobata (I)

Laeelia (liigist Laelia lobata)

Liparis loeselii (II)

Soohiilakas

Ophrys argolica (II)

Kreeka putukõis

Ophrys lunulata (II)

Kuu-putukõis

Orchis scopulorum (II)

Madeira käpp

Paphiopedilum spp. (I)

Veenusekingad

Peristeria elata (I)

Panama tuvikäpp

Phragmipedium spp. (I)

Orhideed (liigid Phragmipedium spp.)

Renanthera imschootiana (I)

Punane neerukäpp

Spiranthes aestivalis (II)

Suvi-keerdkäpp

OROBANCHACEAE

Soomukalised

Cistanche deserticola (II) #1

Kõrbesoomukas

PALMAE

(ARECACEAE)

Palmilised

Beccariophoenix madagascariensis (II) #1

Mahlapalm

Chrysalidocarpus decipiens (I)

Kuldviljakpalm

Lemurophoenix halleuxii (II)

Leemuripalm

Marojejya darianii (II)

Dairani maropalm

Neodypsis decaryi (II) #1

Kolmkant-pisipalm

Ravenea louvelii(II)

Andasibe raveenepalm

Ravenea rivularis (II)

Oja-raveenepalm

Satranala decussilvae (II)

Satranaabepalm

Voanioala gerardii (II)

Voaniolapalm

PAPAVERACEAE

Magunalised

Meconopsis regia (III Nepal) #1

Ebamagun (liigist Meconopsis regia)

PINACEAE

Männilised

Abies guatemalensis (I)

Guatemala nulg

PODOCARPACEAE

KIVIJUGAPUULISED

Podocarpus neriifolius (III Nepal) #1

Oleandrilehine kivijugapuu

Podocarpus parlatorei (I)

Kivijugapuu (liigist Podocarpus parlatorei)

PORTULACACEAE

Portulakilised

Anacampseros spp. (II) #1

Armulilled

Avonia spp. #1

Avooniad

Lewisia serrata (II) #1

Saagjas leviisia

PRIMULACEAE

Nurmenukulised

Cyclamen spp. (II) (10) #1

Alpikannid

PROTEACEAE

Prootealised

Orothamnus zeyheri (II) #1

Mägiprootea

Protea odorata (II) #1

Prootea (liigist Protea odorata)

RANUNCULACEAE

Tulikalised

Adonis vernalis (II) #2

Kevadadoonis

Hydrastis canadensis (II) #8

Kanada koldjuur

ROSACEAE

Roosõielised

Prunus africana (II) #1

Aafrika ploomipuu

RUBIACEAE

Madaralised

Balmea stormiae (I)

Balmea

SARRACENIACEAE

Näpitslillelised

Sarracenia spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) #1

Näpitslilled

Sarracenia oreophila (I)

Näpitslill (liigist Sarracenia oreophila)

Sarracenia rubra ssp. alabamensis (I)

Näpitslill (alamliigist Sarracenia rubra Alabamensis)

Sarracenia rubra ssp. jonesii (I)

Näpitslill (alamliigist Sarracenia rubra jonesii)

SCROPHULARIACEAE

Mailaselised

Picrorhiza kurrooa (II) (välja arvatud Picrorhiza scrophulariiflora) #2

Emajuur (liigist Picrorhiza kurrooa)

STANGERIACEAE

Stangeerialised

Bowenia spp. (II) #1

Boveeniad

Stangeria eriopus (I)

Stangeeria

TAXACEAE

Jugapuulised

Taxus chinensis (II) #2

Hiina jugapuu

Taxus cuspidata (II) (11) #2

Ida-jugapuu

Taxus fuana (II) #2

Tiibeti jugapuu

Taxus sumatrana (II) #2

Sumatra jugapuu

Taxus wallichiana (II) #2

Himaalaja jugapuu

THYMELAEACEAE

(AQUILARIACEAE)

Näsiniinelised

Aquilaria spp. (II) #1

Akvilaaria (liigid Aquilaria spp.)

Gonystylus spp. (II) #1

Raminipuud

Gyrinops spp. (II) #1

Akvilaaria (liigid Gyrinops spp.)

TROCHODENDRACEAE

(TETRACENTRACEAE)

Rattapuulised

Tetracentron sinense (III Nepal) #1

Lehearmipuu

VALERIANACEAE

Palderjanilised

Nardostachys grandiflora #2

Nard (liigist Nardostachys grandiflora)

WELWITSCHIACEAE

Velvitšialised

Welwitschia mirabilis (II) #1

Velvitšia

ZAMIACEAE

Käbikalised

ZAMIACEAE spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) #1

Käbikalised

Ceratozamia spp. (I)

Sarvkäbikad

Chigua spp. (I)

Encephalartos spp. (I)

Saagoladvad

Microcycas calocoma (I)

Pisipalmlehik

ZINGIBERACEAE

Ingverilised

Hedychium philippinense (II) #1

Filipiini hedühhium

ZYGOPHYLLACEAE

Seiglehelised

Guaiacum spp. (II) #2

Guajakipuud

Bulnesia sarmientoi (III Argentina) #11

Guajakipuu (liigist Bulnesia sarmientoi)

| | D lisa | Tavanimetus |
| --- | --- | --- |
| FAUNA |
| CHORDATA (KEELIKLOOMAD) |
| MAMMALIA | | Imetajad |
| CARNIVORA | | KISKJALISED |
| Canidae | | Koerlased |
| Vulpes vulpes griffithi (III India) §1 | Punarebane (liigist Vulpes vulpes griffithi) |
| Vulpes vulpes montana (III India) §1 | Punarebane (liigist Vulpes vulpes montana) |
| Vulpes vulpes pusilla (III India) §1 | Punarebane (liigist Vulpes vulpes pusilla) |
| Mustelidae | | Kärplased |
| Mustela altaica (III India) §1 | Solongoi |
| Mustela erminea ferghanae (III India) §1 | Fergana kärp |
| Mustela kathiah (III India) §1 | Kuldkõht-kärp |
| Mustela sibirica (III India) §1 | Kolonokk |
| DIPROTODONTIA | | KAKSIKEESHAMBULISED |
| Macropodidae | | Kängurulased |
| Dendrolagus dorianus | Doria puukänguru |
| Dendrolagus goodfellowi | Puukänguru (liigist Dendrolagus goodfellowi) |
| Dendrolagus matschiei | Puukänguru (liigist Dendrolagus matschiei) |
| Dendrolagus pulcherrimus | Puukänguru (liigist Dendrolagus pulcherrimus) |
| Dendrolagus stellarum | Puukänguru (liigist Dendrolagus stellarum) |
| AVES | | Linnud |
| ANSERIFORMES | | HANELISED |
| Anatidae | | Partlased |
| Anas melleri | Malagassi part |
| COLUMBIFORMES | | TUVILISED |
| Columbidae | | Tuvilased |
| Columba oenops | Peruu tuvi |
| Didunculus strigirostris | Hammastuvi |
| Ducula pickeringii | Keisertuvi (liigist Ducula pickeringii) |
| Gallicolumba crinigera | Mindanao maatuvi |
| Ptilinopus marchei | Tuvi (liigist Ptilinopus marchei) |
| Turacoena modesta | Nõgituvi |
| GALLIFORMES | | KANALISED |
| Cracidae | | Hokolased |
| Crax alector | Hokolane (liigist Crax alector) |
| Pauxi unicornis | Hokolane (liigist Pauxi unicornis) |
| Penelope pileata | Hokolane (liigist Penelope pileata) |
| Megapodiidae | | Rihukanalased |
| Eulipoa wallacei | Punaselg-rihukana |
| Phasianidae | | Kanalased |
| Arborophila gingica | Kaelus-künkakana |
| Lophura bulweri | Valgesaba-faasan |
| Lophura diardi | Prelaatfaasan |
| Lophura inornata | Sumatra kanafaasan |
| Lophura leucomelanos | Terasfaasan |
| Syrmaticus reevesii §2 | Kuningfaasan |
| PASSERIFORMES | | VÄRVULISED |
| Bombycillidae | | Siidisabalased |
| Bombycilla japonica | Siidisaba (liigist Bombycilla japonica) |
| Corvidae | | Vareslased |
| Cyanocorax caeruleus | Araukaaria-sininäär |
| Cyanocorax dickeyi | Hari-sininäär |
| Cotingidae | | Kotingalased |
| Procnias nudicollis | Kotingalane (liigist Procnias nudicollis) |
| Emberizidae | | Tsiitsitajalased |
| Dacnis nigripes | Tangaralane (liigist Dacnis nigripes) |
| Sporophila falcirostris | Tsiitsitajalane (liigist Sporophila falcirostris) |
| Sporophila frontalis | Tsiitsitajalane (liigist Sporophila frontalis) |
| Sporophila hypochroma | Tsiitsitajalane (liigist Sporophila hycochroma) |
| Sporophila palustris | Tsiitsitajalane (liigist Sporophila palustris) |
| Estrildidae | | Amadiinlased |
| Amandava amandava | Maasik-amadiin |
| Cryptospiza reichenovii | Väike mägiamadiin |
| Erythrura coloria | Mindanao roheamadiin |
| Erythrura viridifacies | Filipiini roheamadiin |
| Estrilda quartinia (Frequently traded as Estrilda melanotis) | Koldkõht amadiin |
| Hypargos niveoguttatus | Punarind täpikamadiin |
| Lonchura griseicapilla | Hallpea-amadiin |
| Lonchura punctulata | Võrkamadiin |
| Lonchura stygia | Mustamadiin |
| Fringillidae | | Vintlased |
| Carduelis ambigua | Yunnani rohevint |
| Carduelis atrata | Mustsiisike |
| Kozlowia roborowskii | Kalju-karmiinleevike |
| Pyrrhula erythaca | Hiina leevike |
| Serinus canicollis | Aed-koldvint |
| Serinus citrinelloides hypostictus (sageli müüakse ka nime all Serinus citrinelloides) | Taganjika koldvint |
| Icteridae | | Turpiallased |
| Sturnella militaris | Turpial (liigist Sturnella militaris) |
| Muscicapidae | | Kärbsenäplased |
| Cochoa azurea | Kärbesnäplane (liigist Cochoa azurea) |
| Cochoa purpurea | Kärbesnäplane (liigist Cochoa purpurea) |
| Garrulax formosus | Kärbesnäplane (liigist Garrulax formosus) |
| Garrulax galbanus | Kärbesnäplane (liigist Garrulax galbanus) |
| Garrulax milnei | Kärbesnäplane (liigist Garrulax milnei) |
| Niltava davidi | Kärbsenäplane (liigist Niltava davidi) |
| Stachyris whiteheadi | Kärbsenäplane (liigist Stachyris whitebeadi) |
| Swynnertonia swynnertoni (samuti tuntud kui Pogonicichla swynnertoni) | Kärbesnäplane (liigist Swynnertonia swynnertoni) |
| Turdus dissimilis | Rästas (liigist Turdus dissimilis) |
| Pittidae | | Pitalased |
| Pitta nipalensis | Sinikukal-pita |
| Pitta steerii | Lasuurpita |
| Sittidae | | Puukoristajalased |
| Sitta magna | Suur-puukoristaja |
| Sitta yunnanensis | Yunnani puukoristaja |
| Sturnidae | | Kuldnoklased |
| Cosmopsarus regius | Kuldnokk (liigist Cosmopsarus regius) |
| Mino dumontii | Maina (liigist Mino dumontii) |
| Sturnus erythropygius | Kuldnokk (liigist Sturnus erythropygius) |
| REPTILIA | | Roomajad |
| TESTUDINES |
| Geoemydidae | | Maakilpkonlased |
| Melanochelys trijuga | Lamekilpkonlane (liigist Melanochelys trijuga) |
| SAURIA | | SISALIKULISED |
| Cordylidae | | Vöösabalased |
| Zonosaurus karsteni | Karsteni hiidrüülik |
| Zonosaurus quadrilineatus | Nelitriip-hiidrüülik |
| Gekkonidae | | Gekolased |
| Rhacodactylus auriculatus | Kõrvuk-hiidgeko |
| Rhacodactylus ciliatus | Võrk-hiidgeko |
| Rhacodactylus leachianus | Jämejalg-hiidgeko |
| Teratoscincus microlepis | Geko (liigist Teratoscincus microlepis) |
| Teratoscincus scincus | Harilik skinkgeko |
| Scincidae | | Skinklased |
| Tribolonotus gracilis | Sale hiidskink |
| Tribolonotus novaeguineae | Uusginea kiiverskink |
| SERPENTES | | MAOLISED |
| Colubridae | | Nastiklased |
| Elaphe carinata §1 | Taivani roninastik |
| Elaphe radiata §1 | Särav roninastik |
| Elaphe taeniura §1 | Peensaba-roninastik |
| Enhydris bocourti §1 | Bocourti enhüdriin |
| Homalopsis buccata §1 | Laiksilm-veemadu |
| Langaha nasuta | Lehtnina-võramadu |
| Leioheterodon madagascariensis | Madagaskari konksninamadu |
| Ptyas korros §1 | India suursilmmadu |
| Rhabdophis subminiatus §1 | Malaisia kiilselgmadu |
| Hydrophiidae | | Merimadulased |
| Lapemis curtus (kaasa arvatud Lapemis hardwickii) §1 | Lühike merimadu |
| Viperidae | | Rästiklased |
| Calloselasma rhodostoma §1 | Sile kilplõugmadu |
| AMPHIBIA |
| ANURA | | Päriskonnalised |
| Hylidae | | Lehekonlased |
| Phyllomedusa sauvagii | Haardlehekonn (liigist Phyllomedusa sauvagii) |
| Leptodactylidae | | Vilekärnkonlased |
| Leptodactylus laticeps | Vilekärnkonn (liigist Leptodactylus laticeps) |
| Ranidae | | Konlased |
| Limnonectes macrodon | |
| Rana shqiperica | Konn liigist (Rana shqiperica) |
| CAUDATA |
| Hynobiidae | | Igiliklased |
| Ranodon sibiricus | Džungaari koseigilik |
| Plethodontidae | | Ojaliklased |
| Bolitoglossa dofleini | Ojalik liigist (Bolitoglossa dofleini) |
| Salamandridae | | Salamanderlased |
| Cynops ensicauda | Salamander (liigist Cynops ensicauda) |
| Echinotriton andersoni | Salamander (liigist Echinotriton andersoni) |
| Pachytriton labiatus | Salamander (liigist Pachytriton labiatus) |
| Paramesotriton spp. | Paramesotriton spp. |
| Salamandra algira | Salamander liigist (Salamandra algira) |
| Tylototriton spp. | Tüügassalamandrid |
| ACTINOPTERYGII | | Kiiruimsed |
| PERCIFORMES | | AHVENALISED |
| Apogonidae | | Kardinalahvenlased |
| | Pterapogon kauderni | Kardinalahven (liigist Pterapogon kauderni) |
| ARTHROPODA (LÜLIJALGSED) |
| INSECTA | | Putukad |
| LEPIDOPTERA | | Liblikalised |
| Papilionidae | | Ratsulibliklased |
| Baronia brevicornis | Ratsulibliklane (liigist Baronia brevicornis) |
| Papilio grosesmithi | |
| Papilio maraho | Pääsusaba (liigist Papilio maraho) |
| FLORA |
| AGAVACEAE | | Agaavilised |
| Calibanus hookeri | Hookeri mugulagaav |
| Dasylirion longissimum | Lintdasüliirion |
| ARACEAE | | Võhalised |
| Arisaema dracontium | Draakon-tulivõhk |
| Arisaema erubescens | Punakas tulivõhk |
| Arisaema galeatum | Kiiver-tulivõhk |
| Arisaema nepenthoides | Kõrvukas tulivõhk |
| Arisaema sikokianum | Shikoku tulivõhk |
| Arisaema thunbergii var. urashima | Thunbergi tulivõhk |
| Arisaema tortuosum | Looklev tulivõhk |
| Biarum davisii ssp. marmarisense | Kreeka lünkvõhk (alamliigist Biarum davisii marmarisense) |
| Biarum ditschianum | Lüükia lünkvõhk |
| COMPOSITAE (ASTERACEAE) | | Korvõielised |
| Arnica montana §3 | Mägiarnika |
| Othonna cacalioides | Otonna (liigist Othonna cacalioides) |
| Othonna clavifolia | Tõlvlehine otonna |
| Othonna hallii | Halli otonna |
| Othonna herrei | Herre otonna |
| Othonna lepidocaulis | Soomusvarreline otonna |
| Othonna retrorsa | Käändotonna |
| ERICACEAE | | Kanarbikulised |
| Arctostaphylos uva-ursi §3 | Harilik leesikas |
| GENTIANACEAE | | Emajuurelised |
| Gentiana lutea §3 | Kollane emajuur |
| LEGUMINOSAE (FABACEAE) | | Liblikõielised |
| Dalbergia granadillo §4 | Dalbergia (liigist Dalbergia granadillo) |
| Dalbergia retusa (välja arvatud populatsioonid, mis on loetletud C lisas) §4 | Kokobolo dalbergia |
| Dalbergia stevensonii (välja arvatud populatsioonid, mis on loetletud C lisas) §4 | Stevensoni dalbergia |
| LYCOPODIACEAE | | Kollalised |
| Lycopodium clavatum §3 | Karukold |
| MELIACEAE | | Meelialised |
| Cedrela fissilis §4 | Sedreel (liigist Cedrela fissilis) |
| Cedrela lilloi (C. angustifolia) §4 | Sedreel (liigist Cedrela lilloi) |
| Cedrela montana §4 | Sedreel (liigist Cedrela montana) |
| Cedrela oaxacensis §4 | Sedreel (liigist Cedrela oaxacensis) |
| Cedrela odorata (välja arvatud populatsioonid, mis on loetletud C lisas) §4 | Lõhnav sedreel |
| Cedrela salvadorensis §4 | Sedreel (liigist Cedrela salvadorensis) |
| Cedrela tonduzii §4 | Sedreel (liigist Cedrela tonduzii) |
| MENYANTHACEAE | | Ubalehed |
| Menyanthes trifoliata §3 | Ubaleht |
| PARMELIACEAE | | Lapiksamblikulised |
| Cetraria islandica §3 | Islandi käosamblik |
| PASSIFLORACEAE | | Kannatuslillelised |
| Adenia glauca | Sinihall adeenia |
| Adenia pechuelli | Pechueli adeenia |
| PORTULACACEAE | | Portulakilised |
| Ceraria carrissoana | Kapi tseraaria |
| Ceraria fruticulosa | Põõsas-tseraaria |
| LILIACEAE | | Liilialised |
| Trillium pusillum | Pisi-kolmiklill |
| Trillium rugelii | Rugeli kolmiklill |
| Trillium sessile | Raotu kolmiklill |
| PEDALIACEAE | | Seesamilised |
| Harpagophytum spp. §3 | Saatanaküüned |
| SELAGINELLACEAE | | Selaginellilised |
| Selaginella lepidophylla | Jeeriku selaginell’ |

D lisa

Tavanimetus

FAUNA

CHORDATA (KEELIKLOOMAD)

MAMMALIA

Imetajad

CARNIVORA

KISKJALISED

Canidae

Koerlased

Vulpes vulpes griffithi (III India) §1

Punarebane (liigist Vulpes vulpes griffithi)

Vulpes vulpes montana (III India) §1

Punarebane (liigist Vulpes vulpes montana)

Vulpes vulpes pusilla (III India) §1

Punarebane (liigist Vulpes vulpes pusilla)

Mustelidae

Kärplased

Mustela altaica (III India) §1

Solongoi

Mustela erminea ferghanae (III India) §1

Fergana kärp

Mustela kathiah (III India) §1

Kuldkõht-kärp

Mustela sibirica (III India) §1

Kolonokk

DIPROTODONTIA

KAKSIKEESHAMBULISED

Macropodidae

Kängurulased

Dendrolagus dorianus

Doria puukänguru

Dendrolagus goodfellowi

Puukänguru (liigist Dendrolagus goodfellowi)

Dendrolagus matschiei

Puukänguru (liigist Dendrolagus matschiei)

Dendrolagus pulcherrimus

Puukänguru (liigist Dendrolagus pulcherrimus)

Dendrolagus stellarum

Puukänguru (liigist Dendrolagus stellarum)

AVES

Linnud

ANSERIFORMES

HANELISED

Anatidae

Partlased

Anas melleri

Malagassi part

COLUMBIFORMES

TUVILISED

Columbidae

Tuvilased

Columba oenops

Peruu tuvi

Didunculus strigirostris

Hammastuvi

Ducula pickeringii

Keisertuvi (liigist Ducula pickeringii)

Gallicolumba crinigera

Mindanao maatuvi

Ptilinopus marchei

Tuvi (liigist Ptilinopus marchei)

Turacoena modesta

Nõgituvi

GALLIFORMES

KANALISED

Cracidae

Hokolased

Crax alector

Hokolane (liigist Crax alector)

Pauxi unicornis

Hokolane (liigist Pauxi unicornis)

Penelope pileata

Hokolane (liigist Penelope pileata)

Megapodiidae

Rihukanalased

Eulipoa wallacei

Punaselg-rihukana

Phasianidae

Kanalased

Arborophila gingica

Kaelus-künkakana

Lophura bulweri

Valgesaba-faasan

Lophura diardi

Prelaatfaasan

Lophura inornata

Sumatra kanafaasan

Lophura leucomelanos

Terasfaasan

Syrmaticus reevesii §2

Kuningfaasan

PASSERIFORMES

VÄRVULISED

Bombycillidae

Siidisabalased

Bombycilla japonica

Siidisaba (liigist Bombycilla japonica)

Corvidae

Vareslased

Cyanocorax caeruleus

Araukaaria-sininäär

Cyanocorax dickeyi

Hari-sininäär

Cotingidae

Kotingalased

Procnias nudicollis

Kotingalane (liigist Procnias nudicollis)

Emberizidae

Tsiitsitajalased

Dacnis nigripes

Tangaralane (liigist Dacnis nigripes)

Sporophila falcirostris

Tsiitsitajalane (liigist Sporophila falcirostris)

Sporophila frontalis

Tsiitsitajalane (liigist Sporophila frontalis)

Sporophila hypochroma

Tsiitsitajalane (liigist Sporophila hycochroma)

Sporophila palustris

Tsiitsitajalane (liigist Sporophila palustris)

Estrildidae

Amadiinlased

Amandava amandava

Maasik-amadiin

Cryptospiza reichenovii

Väike mägiamadiin

Erythrura coloria

Mindanao roheamadiin

Erythrura viridifacies

Filipiini roheamadiin

Estrilda quartinia (Frequently traded as Estrilda melanotis)

Koldkõht amadiin

Hypargos niveoguttatus

Punarind täpikamadiin

Lonchura griseicapilla

Hallpea-amadiin

Lonchura punctulata

Võrkamadiin

Lonchura stygia

Mustamadiin

Fringillidae

Vintlased

Carduelis ambigua

Yunnani rohevint

Carduelis atrata

Mustsiisike

Kozlowia roborowskii

Kalju-karmiinleevike

Pyrrhula erythaca

Hiina leevike

Serinus canicollis

Aed-koldvint

Serinus citrinelloides hypostictus (sageli müüakse ka nime all Serinus citrinelloides)

Taganjika koldvint

Icteridae

Turpiallased

Sturnella militaris

Turpial (liigist Sturnella militaris)

Muscicapidae

Kärbsenäplased

Cochoa azurea

Kärbesnäplane (liigist Cochoa azurea)

Cochoa purpurea

Kärbesnäplane (liigist Cochoa purpurea)

Garrulax formosus

Kärbesnäplane (liigist Garrulax formosus)

Garrulax galbanus

Kärbesnäplane (liigist Garrulax galbanus)

Garrulax milnei

Kärbesnäplane (liigist Garrulax milnei)

Niltava davidi

Kärbsenäplane (liigist Niltava davidi)

Stachyris whiteheadi

Kärbsenäplane (liigist Stachyris whitebeadi)

Swynnertonia swynnertoni (samuti tuntud kui Pogonicichla swynnertoni)

Kärbesnäplane (liigist Swynnertonia swynnertoni)

Turdus dissimilis

Rästas (liigist Turdus dissimilis)

Pittidae

Pitalased

Pitta nipalensis

Sinikukal-pita

Pitta steerii

Lasuurpita

Sittidae

Puukoristajalased

Sitta magna

Suur-puukoristaja

Sitta yunnanensis

Yunnani puukoristaja

Sturnidae

Kuldnoklased

Cosmopsarus regius

Kuldnokk (liigist Cosmopsarus regius)

Mino dumontii

Maina (liigist Mino dumontii)

Sturnus erythropygius

Kuldnokk (liigist Sturnus erythropygius)

REPTILIA

Roomajad

TESTUDINES

Geoemydidae

Maakilpkonlased

Melanochelys trijuga

Lamekilpkonlane (liigist Melanochelys trijuga)

SAURIA

SISALIKULISED

Cordylidae

Vöösabalased

Zonosaurus karsteni

Karsteni hiidrüülik

Zonosaurus quadrilineatus

Nelitriip-hiidrüülik

Gekkonidae

Gekolased

Rhacodactylus auriculatus

Kõrvuk-hiidgeko

Rhacodactylus ciliatus

Võrk-hiidgeko

Rhacodactylus leachianus

Jämejalg-hiidgeko

Teratoscincus microlepis

Geko (liigist Teratoscincus microlepis)

Teratoscincus scincus

Harilik skinkgeko

Scincidae

Skinklased

Tribolonotus gracilis

Sale hiidskink

Tribolonotus novaeguineae

Uusginea kiiverskink

SERPENTES

MAOLISED

Colubridae

Nastiklased

Elaphe carinata §1

Taivani roninastik

Elaphe radiata §1

Särav roninastik

Elaphe taeniura §1

Peensaba-roninastik

Enhydris bocourti §1

Bocourti enhüdriin

Homalopsis buccata §1

Laiksilm-veemadu

Langaha nasuta

Lehtnina-võramadu

Leioheterodon madagascariensis

Madagaskari konksninamadu

Ptyas korros §1

India suursilmmadu

Rhabdophis subminiatus §1

Malaisia kiilselgmadu

Hydrophiidae

Merimadulased

Lapemis curtus (kaasa arvatud Lapemis hardwickii) §1

Lühike merimadu

Viperidae

Rästiklased

Calloselasma rhodostoma §1

Sile kilplõugmadu

AMPHIBIA

ANURA

Päriskonnalised

Hylidae

Lehekonlased

Phyllomedusa sauvagii

Haardlehekonn (liigist Phyllomedusa sauvagii)

Leptodactylidae

Vilekärnkonlased

Leptodactylus laticeps

Vilekärnkonn (liigist Leptodactylus laticeps)

Ranidae

Konlased

Limnonectes macrodon

Rana shqiperica

Konn liigist (Rana shqiperica)

CAUDATA

Hynobiidae

Igiliklased

Ranodon sibiricus

Džungaari koseigilik

Plethodontidae

Ojaliklased

Bolitoglossa dofleini

Ojalik liigist (Bolitoglossa dofleini)

Salamandridae

Salamanderlased

Cynops ensicauda

Salamander (liigist Cynops ensicauda)

Echinotriton andersoni

Salamander (liigist Echinotriton andersoni)

Pachytriton labiatus

Salamander (liigist Pachytriton labiatus)

Paramesotriton spp.

Paramesotriton spp.

Salamandra algira

Salamander liigist (Salamandra algira)

Tylototriton spp.

Tüügassalamandrid

ACTINOPTERYGII

Kiiruimsed

PERCIFORMES

AHVENALISED

Apogonidae

Kardinalahvenlased

Pterapogon kauderni

Kardinalahven (liigist Pterapogon kauderni)

ARTHROPODA (LÜLIJALGSED)

INSECTA

Putukad

LEPIDOPTERA

Liblikalised

Papilionidae

Ratsulibliklased

Baronia brevicornis

Ratsulibliklane (liigist Baronia brevicornis)

Papilio grosesmithi

Papilio maraho

Pääsusaba (liigist Papilio maraho)

FLORA

AGAVACEAE

Agaavilised

Calibanus hookeri

Hookeri mugulagaav

Dasylirion longissimum

Lintdasüliirion

ARACEAE

Võhalised

Arisaema dracontium

Draakon-tulivõhk

Arisaema erubescens

Punakas tulivõhk

Arisaema galeatum

Kiiver-tulivõhk

Arisaema nepenthoides

Kõrvukas tulivõhk

Arisaema sikokianum

Shikoku tulivõhk

Arisaema thunbergii var. urashima

Thunbergi tulivõhk

Arisaema tortuosum

Looklev tulivõhk

Biarum davisii ssp. marmarisense

Kreeka lünkvõhk (alamliigist Biarum davisii marmarisense)

Biarum ditschianum

Lüükia lünkvõhk

COMPOSITAE (ASTERACEAE)

Korvõielised

Arnica montana §3

Mägiarnika

Othonna cacalioides

Otonna (liigist Othonna cacalioides)

Othonna clavifolia

Tõlvlehine otonna

Othonna hallii

Halli otonna

Othonna herrei

Herre otonna

Othonna lepidocaulis

Soomusvarreline otonna

Othonna retrorsa

Käändotonna

ERICACEAE

Kanarbikulised

Arctostaphylos uva-ursi §3

Harilik leesikas

GENTIANACEAE

Emajuurelised

Gentiana lutea §3

Kollane emajuur

LEGUMINOSAE (FABACEAE)

Liblikõielised

Dalbergia granadillo §4

Dalbergia (liigist Dalbergia granadillo)

Dalbergia retusa (välja arvatud populatsioonid, mis on loetletud C lisas) §4

Kokobolo dalbergia

Dalbergia stevensonii (välja arvatud populatsioonid, mis on loetletud C lisas) §4

Stevensoni dalbergia

LYCOPODIACEAE

Kollalised

Lycopodium clavatum §3

Karukold

MELIACEAE

Meelialised

Cedrela fissilis §4

Sedreel (liigist Cedrela fissilis)

Cedrela lilloi (C. angustifolia) §4

Sedreel (liigist Cedrela lilloi)

Cedrela montana §4

Sedreel (liigist Cedrela montana)

Cedrela oaxacensis §4

Sedreel (liigist Cedrela oaxacensis)

Cedrela odorata (välja arvatud populatsioonid, mis on loetletud C lisas) §4

Lõhnav sedreel

Cedrela salvadorensis §4

Sedreel (liigist Cedrela salvadorensis)

Cedrela tonduzii §4

Sedreel (liigist Cedrela tonduzii)

MENYANTHACEAE

Ubalehed

Menyanthes trifoliata §3

Ubaleht

PARMELIACEAE

Lapiksamblikulised

Cetraria islandica §3

Islandi käosamblik

PASSIFLORACEAE

Kannatuslillelised

Adenia glauca

Sinihall adeenia

Adenia pechuelli

Pechueli adeenia

PORTULACACEAE

Portulakilised

Ceraria carrissoana

Kapi tseraaria

Ceraria fruticulosa

Põõsas-tseraaria

LILIACEAE

Liilialised

Trillium pusillum

Pisi-kolmiklill

Trillium rugelii

Rugeli kolmiklill

Trillium sessile

Raotu kolmiklill

PEDALIACEAE

Seesamilised

Harpagophytum spp. §3

Saatanaküüned

SELAGINELLACEAE

Selaginellilised

Selaginella lepidophylla

Jeeriku selaginell’

---

(1)  Argentina populatsioon (loetletud B lisas):

1

Argentina populatsioon (loetletud B lisas

Lubatud üksnes rahvusvaheline kauplemine B lisasse kuuluvatelt elusvikunjadelt pügatud villa, sellest tehtud riide ja toodete ning muude käsitöötoodetega. Kanga tagaküljele peab olema trükitud liigi areaaliriigiks olevate ja dokumendile „Convenion para la conservación y manejo de la vicuńa” allakirjutanud riikide tähis ning ultusäärele sõnad „VICUŃA-ARGENTINA”. Muud tooted peavad kandma märgist, mis sisaldab tähist ja nimetust „VICUŃA-ARGENTINA-ARTESANĶA”. Kõiki muid isendeid käsitatakse A lisasse kuuluvate liikide isenditena ning nendega kauplemist reguleeritakse vastavalt sellele.

(2)  Boliivia populatsioon (loetletud B lisas):

2

Boliivia populatsioon (loetletud B lisas

Lubatud üksnes rahvusvaheline kauplemine B lisasse kuuluvatelt elusvikunjadelt pügatud villa, sellest tehtud riide ja toodetega, sealhulgas käsitööna valmistatud luksusesemed ja kudumid. Kanga tagaküljele peab olema trükitud liigi areaaliriigiks olevate ja dokumendile „Convenio para la Conservación y Manejo de la Vicuńa” allakirjutanud riikide tähis ning ultusäärele sõnad „VICUŃA-BOLIVIA”. Muud tooted peavad kandma märgist, mis sisaldab tähist ja nimetust „VICUŃA-BOLIVIA-ARTESANĶA”. Kõiki muid isendeid käsitatakse A lisasse kuuluvate liikide isenditena ning nendega kauplemist reguleeritakse vastavalt sellele.

(3)  Tšiili populatsioon (loetletud B lisas):

3

Tšiili populatsioon (loetletud B lisas

Lubatud üksnes rahvusvaheline kauplemine B lisasse kuuluvatelt elusvikunjadelt pügatud villa, sellest tehtud riide ja toodetega, sealhulgas käsitööna valmistatud luksusesemed ja kudumid. Kanga tagaküljele peab olema trükitud liigi areaaliriigiks olevate ja dokumendile „Convenio para la Conservación y Manejo de la Vicuńa” allakirjutanud riikide tähis ning ultusäärele sõnad „VICUŃA-CHILE”. Muud tooted peavad kandma märgist, mis sisaldab tähist ja nimetust „VICUŃA-CHILE-ARTESANĶA”. Kõiki muid isendeid käsitatakse A lisasse kuuluvate liikide isenditena ning nendega kauplemist reguleeritakse vastavalt sellele.

(4)  Peruu populatsioon (loetletud B lisas):

4

Lubatud üksnes rahvusvaheline kauplemine B lisasse kuuluvatelt elusvikunjadelt pügatud villaga ja lepinguosaliste konverentsi üheksanda kohtumise ajal (november 1994) Peruus olemas olnud varuga, millesse kuulus 3249 kg villa, kangast ja sellest valmistatud esemeid, sealhulgas käsitööna valmistatud luksusesemeid ja kudumeid. Kanga tagaküljele peab olema trükitud liigi areaaliriigiks olevate ja dokumendile „Convenio para la Conservación y Manejo de la Vicuńa” allakirjutanud riikide tähis ning ultusäärele sõnad „VICUŃA-PERU”. Muud tooted peavad kandma märgist, mis sisaldab tähist ja nimetust „VICUŃA-PERU-ARTESANĶA”. Kõiki muid isendeid käsitatakse A lisasse kuuluvate liikide isenditena ning nendega kauplemist reguleeritakse vastavalt sellele.

(5)  Kõik liigid esinevad II lisas, välja arvatud Balaena mysticetus, Eubalaena spp., Balaenoptera acutorostrata (välja arvatud Lääne-Gröönimaa populatsioon), Balaenoptera bonaerensis, Balaenoptera borealis, Balaenoptera edeni, Balaenoptera musculus, Balaenoptera physalus, Megaptera novaeangliae, Orcaella brevirostris, Sotalia spp, Sousa spp, Eschrichtius robustus, Lipotes vexillifer, Caperea marginata, Neophocaena phocaenoides, Phocoena sinus, Physeter catodon, Platanista spp., Berardius spp., Hyperoodon spp., mis esinevad I lisas. Gröönimaalaste poolt vastava pädeva asutuse antud litsentsi alusel püütud konventsiooni II lisas esinevatest liikidest isendeid, sealhulgas ka nende osi ja neist saadut, välja arvatud kommertseesmärkidel kasutatavaid lihasaadusi, käsitatakse kui B lisasse kuuluvaid. Musta mere Tursiops truncatus populatsiooni puhul on kehtestatud ekspordi nullkvoot elusisendite osas, kes on loodusest püütud ja kellega kaubitsetakse eelkõige ärilistel eesmärkidel.

5

Balaena mysticetus, Eubalaena

Balaenoptera acutorostrata

Balaenoptera bonaerensis, Balaenoptera borealis, Balaenoptera edeni, Balaenoptera musculus, Balaenoptera physalus, Megaptera novaeangliae, Orcaella brevirostris, Sotalia

Sousa

Eschrichtius robustus, Lipotes vexillifer, Caperea marginata, Neophocaena phocaenoides, Phocoena sinus, Physeter catodon, Platanista

Berardius

Hyperoodon

Tursiops truncatus

(6)  Botswana, Namiibia ja Lõuna-Aafrika populatsioonid (loetletud B lisas).

6

Botswana, Namiibia ja Lõuna-Aafrika populatsioonid (loetletud B lisas

Lubatud on üksnes: a) jahitrofeedega kauplemine mittekaubanduslikul eesmärgil; b) elusloomadega kauplemine, kui nende sihtkoht on kohane ja vastuvõetav, vastavalt resolutsiooni Conf. 11.20 Botswanat ja Zimbabwet käsitlevale osale ja in situ-kaitseprogrammide jaoks Namiibias ja Lõuna-Aafrikas; c) nahkadega kauplemine; d) karvadega kauplemine; e) nahast toodetega kauplemine kaubanduslikul või mittekaubanduslikul eesmärgil Botswana, Namiibia ja Lõuna-Aafrika puhul; mittekaubanduslikul Zimbabwe puhul; f) Namiibia puhul mittekaubanduslikul eesmärgil kauplemine eraldi märgistatud ja sertifitseeritud ekipas′iga, mis on osa valmisehetest ja Zimbabwe puhul elevandiluunikerdistedega mittekaubanduslikul eesmärgil kauplemine; g) registreeritud töötlemata elevandiluuga kauplemisel (Botswana, Namiibia, Lõuna-Aafrika ja Zimbabwe terved kihvad ja tükid) kehtib järgmine: i) üksnes riigist pärit ja registreeritud valitsusele kuuluvad varud (v.a kinnipeetud elevandiluu ja teadmata päritolu elevandiluu); ii) üksnes kaubanduspartneritele, kellel on sekretariaat koostöös alatise komiteega tunnistanud olevat piisavad riigisisesed õigusaktid ja omamaise kaubanduse järelevalve tagamaks, et imporditud elevandiluud ei reekspordita ja seda hallatakse vastavalt resolutsioonile Conf.10.10 (Rev. CoP12) omamaise tootmise ja kaubanduse kohta; iii) mitte enne, kui sekretariaat on kindlaks teinud perspektiivsed importivad riigid ja registreeritud valitsusele kuuluvad varud; iv) kaubelda võib maksimaalselt 20 000 kg (Botswana), 10 000 kg (Namiibia) ja 30 000 kg (Lõuna-Aafrika) registreeritud valitsusele kuuluvatest varudest pärit elevandiluuga vastavalt CoP12 kokkuleppele; v) lisaks CoP12 raames kokku lepitud kogustele võib Botswanast, Zimbabwest, Namiibiast ja Lõuna-Aafrikast pärit enne 31. jaanuari 2007 registreeritud ja sekretariaadi poolt kontrollitud elevandiluud saata ja sellega kaubelda koos lõikes g) iv) osutatud elevandiluuga ning see lähetatakse ühe saadetisena sekretariaadi range järelevalve all; vi) kauplemistulu kasutatakse üksnes elevantide kaitseks ning ühiskonna kaitse- ja arenguprogrammideks, mida teostatakse elevantide levikualal; ja vii) kaubelda võib täiendavate kogustega vastavalt lõikele g) v) üksnes pärast seda, kui alaline komitee on kokku leppinud, et eespool osutatud tingimused on täidetud; h) täiendavaid ettepanekuid elevandiluuga kauplemiseks ei tohi lepinguosaliste riikide konverentsile saata, alates CoP14 ja lõpetades üheksa aastat pärast ühe saadetisena teostatud müügitehingut, mis on toimunud kooskõlas lõigetega g) i), g) ii), g) iii), g) vi) and g) vii). Kõnealuseid täiendavaid ettepanekuid menetletaks vastavalt otsustele 14.77 ja 14.78. Sekretariaadi ettepanekul võib alaline komitee otsustada kõnealuse kaubanduse osalise või täieliku lõpetamise üle, kui eksportivad või importivad riigid ei täida eespool mainitud tingimusi või kui on tõestatud kaubanduse osutatud kahjustav mõju muule elevandipopulatsioonile. Kõiki muid isendeid käsitatakse A lisasse kuuluvate liikide isenditena ning nendega kauplemist reguleeritakse vastavalt sellele.

in situ

(7)  Käesoleva määruse sätteid ei kohaldata järgmiste liikide puhul:

7

| | Fossiilid |
| --- | --- |

Fossiilid

| | Korall-liiv, st materjal, mis täielikult või osaliselt koosneb surnud korallide kuni 2 mm läbimõõduga tükkidest ning võib muu hulgas sisaldada foraminifeeride säilmeid, molluskite ja koorikloomade koorikuid ning korallivetikaid. |
| --- | --- |

Korall-liiv, st materjal, mis täielikult või osaliselt koosneb surnud korallide kuni 2 mm läbimõõduga tükkidest ning võib muu hulgas sisaldada foraminifeeride säilmeid, molluskite ja koorikloomade koorikuid ning korallivetikaid.

| | Korallitükid (sh kruus ja puru), st purunenud surnud sõrmekujuliste korallide mitteühilduvad tükid ja muu aines läbimõõduga 2-30 mm. |
| --- | --- |

Korallitükid (sh kruus ja puru), st purunenud surnud sõrmekujuliste korallide mitteühilduvad tükid ja muu aines läbimõõduga 2-30 mm.

(8)  Käesolevat määrust ei kohaldata järgmiste hübriidide ja/või kultivaride kunstlikul teel paljundatud isendite suhtes:

8

| | Hatiora x graeseri |
| --- | --- |

Hatiora x graeseri

Hatiora

graeseri

| | Schlumbergera x buckleyi |
| --- | --- |

Schlumbergera x buckleyi

Schlumbergera

buckleyi

| | Schlumbergera russelliana x Schlumbergera truncata |
| --- | --- |

Schlumbergera russelliana x Schlumbergera truncata

Schlumbergera russelliana

Schlumbergera truncata

| | Schlumbergera orssichiana x Schlumbergera truncata |
| --- | --- |

Schlumbergera orssichiana x Schlumbergera truncata

Schlumbergera orssichiana

Schlumbergera truncata

| | Schlumbergera opuntioides x Schlumbergera truncata |
| --- | --- |

Schlumbergera opuntioides x Schlumbergera truncata

Schlumbergera opuntioides

Schlumbergera truncata

| | Schlumbergera truncata (kultivarid) |
| --- | --- |

Schlumbergera truncata (kultivarid)

Schlumbergera truncata

| | Cactaceae spp. klorofüllita värvimutandid, mis on poogitud järgmistele pookealustele: Harrisia„Jusbertii”, Hylocereus trigonus või Hylocereus undatus |
| --- | --- |

Cactaceae spp. klorofüllita värvimutandid, mis on poogitud järgmistele pookealustele: Harrisia„Jusbertii”, Hylocereus trigonus või Hylocereus undatus

Cactaceae spp

Harrisia

Hylocereus trigonus

Hylocereus undatus

| | Opuntia microdasys (kultivarid) |
| --- | --- |

Opuntia microdasys (kultivarid)

Opuntia microdasys

(9)  Käesoleva määruse sätteid ei kohaldata järgmiste perekondade kunstlikult paljundatud hübriide suhtes, tingimusel et punktides a) ja b) märgitud nõuded on täidetud Cymbidium, Dendrobium, Phalaenopsis ja Vanda:

9

| a) | taimed on kergesti äratuntavad kui kunstlikul teel paljundatud ja neil ei ilmne loodusest kogutud isendite tunnuseid, nagu kogumisest tulenevad mehhaanilised vigastused või tugev kuivamine, ühe taksoni ja saadetise piires ebaregulaarne suurus ja kuju, lehtedele kinnitunud vetikad, samblikud vmt, või putukate või muude kahjurite tekitatud kahjustused; ja |
| --- | --- |

a)

taimed on kergesti äratuntavad kui kunstlikul teel paljundatud ja neil ei ilmne loodusest kogutud isendite tunnuseid, nagu kogumisest tulenevad mehhaanilised vigastused või tugev kuivamine, ühe taksoni ja saadetise piires ebaregulaarne suurus ja kuju, lehtedele kinnitunud vetikad, samblikud vmt, või putukate või muude kahjurite tekitatud kahjustused; ja

| b) | i) | mitteõitsvate taimedega kaubeldakse üksikute, vähemalt 20 sama hübriidi taime sisaldavate pakenditega (nt pappkarbid, kastid või puitpakendid); igas pakendi taimed on ühesuguse suurusega ja samaväärsestervislikus seisundis; saadetistega on kaasas dokumendid, nt arve, kuhu on selgesti märgitud iga hübriidi taimede arv. või |
| --- | --- | --- |

b)

i)

mitteõitsvate taimedega kaubeldakse üksikute, vähemalt 20 sama hübriidi taime sisaldavate pakenditega (nt pappkarbid, kastid või puitpakendid); igas pakendi taimed on ühesuguse suurusega ja samaväärsestervislikus seisundis; saadetistega on kaasas dokumendid, nt arve, kuhu on selgesti märgitud iga hübriidi taimede arv. või

| ii) | õitsvate taimedega, st vähemalt üks täiesti avatud õis taime kohta, kauplemisel ei ole isendite arv saadetises määratletud, aga taimed peavad olema kaubanduslikuks jaemüügiks nõuetekohaselt töödeldud, nt varustatud trükitud märgisega ja pakitud trükitud pakendisse, millel on esitatud hübriidi nimi ja lõpptöötlemise maa. Andmed peavad olema hästi nähtavad ja kergesti kontrollitavad.
  Taimedega, mille suhtes erandit selgelt ei kohaldata, peavad kaasas olema asjakohased CITES dokumendid. |
| --- | --- |

ii)

õitsvate taimedega, st vähemalt üks täiesti avatud õis taime kohta, kauplemisel ei ole isendite arv saadetises määratletud, aga taimed peavad olema kaubanduslikuks jaemüügiks nõuetekohaselt töödeldud, nt varustatud trükitud märgisega ja pakitud trükitud pakendisse, millel on esitatud hübriidi nimi ja lõpptöötlemise maa. Andmed peavad olema hästi nähtavad ja kergesti kontrollitavad.

Taimedega, mille suhtes erandit selgelt ei kohaldata, peavad kaasas olema asjakohased CITES dokumendid.

(10)  Cyclamen persicum’i kultivaaride kunstlikul teel paljundatud isendite suhtes käesoleva määruse sätteid ei kohaldata. Erandit ei kohaldata siiski kõnealuste liikide puhkestaadiumis mugulate suhtes.

10

Cyclamen persicum

(11)  Käesoleva määruse kohaldamisalasse ei kuulu Taxus cuspidata kunstlikult paljundatud hübriidid ja kultivarid, elustaimed, pottides või väikestes konteinerites. Igale saadetisele on lisatud etikett või muu dokument taksoni või taksonite nimetuse ja tekstiga „kunstlikult paljundatud”.

11

Taxus cuspidata

---

| 19.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 123/62 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 123/62

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 408/2009,

18. mai 2009,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 793/2006, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 247/2006 (millega sätestatakse erimeetmed Euroopa Liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks põllumajandusvaldkonnas) teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. jaanuari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 247/2006, millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks, (1) eriti selle artikli 19 lõike 4 teist lõiku, artikli 20 lõiget 2 ja artiklit 25,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Võttes arvesse komisjoni määruse (EÜ) nr 793/2006 (2) kohaldamisel saadud kogemusi, on asjakohane kohandada teatavaid kõnealuse määruse sätteid. |
| --- | --- |

(1)

Võttes arvesse komisjoni määruse (EÜ) nr 793/2006 (2) kohaldamisel saadud kogemusi, on asjakohane kohandada teatavaid kõnealuse määruse sätteid.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 19 lõike 4 esimese lõigu kohaselt lubatakse Madeiral toota ühenduse päritolu piimapulbrist kõrgkuumutatud pulbripiima kohalike tarbimisvajaduste piires, kui selle meetmega tagatakse koha peal toodetud piima kogumine ja turustamine. Vastu tuleks võtta osutatud sätte üksikasjalikud rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 19 lõike 4 esimese lõigu kohaselt lubatakse Madeiral toota ühenduse päritolu piimapulbrist kõrgkuumutatud pulbripiima kohalike tarbimisvajaduste piires, kui selle meetmega tagatakse koha peal toodetud piima kogumine ja turustamine. Vastu tuleks võtta osutatud sätte üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

| (3) | Tuleks täpsustada Madeiral toodetud värske lehmapiima turustamise eeskirjad ja piima vähim kogus, mida tohib kohalikuks tarbimiseks ette nähtud kõrgkuumutatud pulbripiimale lisada. Kogemused on näidanud, et asjakohane on lisada vähemalt 15 %, et tagada kohapeal toodetud piima kogumine ja turustamine. |
| --- | --- |

(3)

Tuleks täpsustada Madeiral toodetud värske lehmapiima turustamise eeskirjad ja piima vähim kogus, mida tohib kohalikuks tarbimiseks ette nähtud kõrgkuumutatud pulbripiimale lisada. Kogemused on näidanud, et asjakohane on lisada vähemalt 15 %, et tagada kohapeal toodetud piima kogumine ja turustamine.

| (4) | Et tagada tarbija nõuetekohane teavitamine ja võttes arvesse kõnealuse erandi erakorralist iseloomu, tuleks saamisviis tähistada toote märgisel. |
| --- | --- |

(4)

Et tagada tarbija nõuetekohane teavitamine ja võttes arvesse kõnealuse erandi erakorralist iseloomu, tuleks saamisviis tähistada toote märgisel.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 19 lõike 4 esimeses lõigus osutatud lubamine hõlmab üksnes kohalikuks tarbimiseks ette nähtud kõrgkuumutatud pulbripiima valmistamist ja peab seetõttu olema vastavuses kõrgkuumutatud pulbripiima ekspordi keeluga. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 19 lõike 4 esimeses lõigus osutatud lubamine hõlmab üksnes kohalikuks tarbimiseks ette nähtud kõrgkuumutatud pulbripiima valmistamist ja peab seetõttu olema vastavuses kõrgkuumutatud pulbripiima ekspordi keeluga.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 20 lõikega 1 on kehtestatud võimalus importida ilma tollimakse kohaldamata kolmandatest riikidest veiseid nuumamiseks ja tarbimiseks Prantsuse ülemeredepartemangudesse ja Madeirale, kuni kohalike noorte isasveiste arv jõuab tasemele, mis on piisav kohaliku loomaliha tootmise arendamiseks. Kõnealust tarnet tuleks piirata nuumatavate noorte isasveistega. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 20 lõikega 1 on kehtestatud võimalus importida ilma tollimakse kohaldamata kolmandatest riikidest veiseid nuumamiseks ja tarbimiseks Prantsuse ülemeredepartemangudesse ja Madeirale, kuni kohalike noorte isasveiste arv jõuab tasemele, mis on piisav kohaliku loomaliha tootmise arendamiseks. Kõnealust tarnet tuleks piirata nuumatavate noorte isasveistega.

| (7) | Määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 20 lõike 2 kohaldamiseks on vaja tõhusat kontrolli imporditud loomade konkreetse sihtkoha üle ja eelkõige arvestamist nuumaperioodi vähima kestvusega. Seetõttu tuleks näha ette tagatise esitamine, mis kinnitaks, et loomi on osutatud ajavahemiku jooksul kindlaksmääratud tootmisüksustes nuumatud. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 20 lõike 2 kohaldamiseks on vaja tõhusat kontrolli imporditud loomade konkreetse sihtkoha üle ja eelkõige arvestamist nuumaperioodi vähima kestvusega. Seetõttu tuleks näha ette tagatise esitamine, mis kinnitaks, et loomi on osutatud ajavahemiku jooksul kindlaksmääratud tootmisüksustes nuumatud.

| (8) | Võttes arvesse eespool osutatud sätete rakenduseeskirjade tehnilisi aspekte, tuleks näha ette üleminekuperiood kõnealuste eeskirjade kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(8)

Võttes arvesse eespool osutatud sätete rakenduseeskirjade tehnilisi aspekte, tuleks näha ette üleminekuperiood kõnealuste eeskirjade kohaldamiseks.

| (9) | Määruse (EÜ) nr 793/2006 artikli 47 lõike 1 esimese lõiguga on kehtestatud, et tarnimise erikordade kohta teatavad pädevad asutused komisjonile hiljemalt iga kvartali lõpule järgneva kuu 15. päevaks andmed eelmiste kuude kohta. Artikli 47 lõike 1 teises lõigus on siiski täpsustatud, et kõnealused andmed esitatakse kasutatud litsentside ja sertifikaatide põhjal. Teisest küljest on kõnealuse määruse artikli 10 lõike 2 kohaselt litsentside ja sertifikaatide kehtivusaeg määratud kindlaks veoaja alusel, mis siiski ei tohi olla pikem kui kaks kuud alates litsentsi või sertifikaadi väljaandmise kuupäevast. Kõnealuse määruse artikli 7 kohaselt tuleb toetussertifikaat esitada 30 päeva jooksul alates sellega seotud koguste kvoodi hulka määramise kuupäevast. Kuna ei ole seaduslik nõuda, et ettevõtjad edastaksid kasutatud kogused väiksema ajavahemiku jooksul kui eeskirjadega kehtestatud ja võib ulatuda kuni kolme kuuni alates litsentsi või sertifikaadi väljaandmise kuupäevast, on iga kvartali lõpule järgneva kuu 15. päevaks esitatavad andmed eelmise kvartali kuude kohta väga puudulikud. Seetõttu tuleks kõnealuste andmete edastamise tähtaeg viia üle kvartali lõpule järgneva kuu viimasele päevale ja märkida, et andmed edastamiseks on kättesaadavad alates kõnealusest kuupäevast. Ajutised andmed asendatakse lõplike andmetega hilisemal teavitamisel. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EÜ) nr 793/2006 artikli 47 lõike 1 esimese lõiguga on kehtestatud, et tarnimise erikordade kohta teatavad pädevad asutused komisjonile hiljemalt iga kvartali lõpule järgneva kuu 15. päevaks andmed eelmiste kuude kohta. Artikli 47 lõike 1 teises lõigus on siiski täpsustatud, et kõnealused andmed esitatakse kasutatud litsentside ja sertifikaatide põhjal. Teisest küljest on kõnealuse määruse artikli 10 lõike 2 kohaselt litsentside ja sertifikaatide kehtivusaeg määratud kindlaks veoaja alusel, mis siiski ei tohi olla pikem kui kaks kuud alates litsentsi või sertifikaadi väljaandmise kuupäevast. Kõnealuse määruse artikli 7 kohaselt tuleb toetussertifikaat esitada 30 päeva jooksul alates sellega seotud koguste kvoodi hulka määramise kuupäevast. Kuna ei ole seaduslik nõuda, et ettevõtjad edastaksid kasutatud kogused väiksema ajavahemiku jooksul kui eeskirjadega kehtestatud ja võib ulatuda kuni kolme kuuni alates litsentsi või sertifikaadi väljaandmise kuupäevast, on iga kvartali lõpule järgneva kuu 15. päevaks esitatavad andmed eelmise kvartali kuude kohta väga puudulikud. Seetõttu tuleks kõnealuste andmete edastamise tähtaeg viia üle kvartali lõpule järgneva kuu viimasele päevale ja märkida, et andmed edastamiseks on kättesaadavad alates kõnealusest kuupäevast. Ajutised andmed asendatakse lõplike andmetega hilisemal teavitamisel.

| (10) | Selleks et komisjonile korrapäraselt edastatavad tarnimise erikordade andmed oleksid hallatud ühtselt ja harmoniseeritult, peaksid pädevad asutused kasutama ühtset vormi, mis on esitatud käesoleva määruse lisas. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et komisjonile korrapäraselt edastatavad tarnimise erikordade andmed oleksid hallatud ühtselt ja harmoniseeritult, peaksid pädevad asutused kasutama ühtset vormi, mis on esitatud käesoleva määruse lisas.

| (11) | Määruse (EÜ) nr 793/2006 artikliga 49 ette nähtud programmide muutmise korda tuleks täpsustada. Üldiste programmide muutmise iga-aastaste taotluste esitamise lõppkuupäev peaks olema varasem, et vältida heakskiitvate otsuste hilist vastuvõtmist. Eelarve-eeskirjade tõttu tuleb heakskiidetud muudatused rakendada alates muutmise taotlemisele järgneva aasta 1. jaanuarist. Peale selle tuleks konkreetsemalt täpsustada teatavaid eeskirju, mis käsitlevad väiksemaid muudatusi, millest komisjoni üksnes teavitatakse. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EÜ) nr 793/2006 artikliga 49 ette nähtud programmide muutmise korda tuleks täpsustada. Üldiste programmide muutmise iga-aastaste taotluste esitamise lõppkuupäev peaks olema varasem, et vältida heakskiitvate otsuste hilist vastuvõtmist. Eelarve-eeskirjade tõttu tuleb heakskiidetud muudatused rakendada alates muutmise taotlemisele järgneva aasta 1. jaanuarist. Peale selle tuleks konkreetsemalt täpsustada teatavaid eeskirju, mis käsitlevad väiksemaid muudatusi, millest komisjoni üksnes teavitatakse.

| (12) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 793/2006 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 793/2006 vastavalt muuta.

| (13) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 793/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1) | IV jaotises lisatakse III peatükk:
  „III   PEATÜKK


  Loomsed saadused


  Artikkel 46a
  Piim
  1.   Määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 19 lõikes 4 osutatud kõrgkuumutatud pulbripiim peab sisaldama vähemalt 15 % koha peal toodetud värsket lehmapiima.
  Sellisel viisil saadud kõrgkuumutatud pulbripiima valmistusviis peab olema toote müümisel kasutataval märgistusel selgelt tähistatud.
  2.   Lõikes 1 osutatud piima ei tohi Madeira saarestikust väljapoole eksportida.
  Artikkel 46b
  Loomakasvatus
  1.   Kolmandatest riikidest pärit, CN-koodide 0102 90 05, 0102 90 29 või 0102 90 49 alla kuuluvate noorte isaste veiste impordi puhul nuumamiseks Prantsuse ülemeredepartemangudes ja Madeiral ei kohaldata tollimakse seni, kuni kohalike noorte isasveiste arv jõuab tasemele, mis on piisav kohaliku loomaliha tootmise arendamiseks.
  2.   Lõikes 1 sätestatud imporditollimaksust vabastamist kohaldatakse tingimusel, et imporditud loomi nuumatakse impordilitsentsi välja andnud äärepoolseimas piirkonnas vähemalt 120 päeva.
  3.   Imporditollimaksudest vabastamise tingimusteks on:


  a) | veiste ülemeredepartemangudesse või Madeirale saabumisel importija või taotleja tehtav kirjalik deklaratsioon selle kohta, et veised on ette nähtud seal nuumamiseks 120 päeva jooksul alates nende tegelikust saabumisest ning seal hilisemaks tarbimiseks; |
| --- | --- | --- |

1)

IV jaotises lisatakse III peatükk:

„III   PEATÜKK

Loomsed saadused

Artikkel 46a

Piim

1.   Määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 19 lõikes 4 osutatud kõrgkuumutatud pulbripiim peab sisaldama vähemalt 15 % koha peal toodetud värsket lehmapiima.

Sellisel viisil saadud kõrgkuumutatud pulbripiima valmistusviis peab olema toote müümisel kasutataval märgistusel selgelt tähistatud.

2.   Lõikes 1 osutatud piima ei tohi Madeira saarestikust väljapoole eksportida.

Artikkel 46b

Loomakasvatus

1.   Kolmandatest riikidest pärit, CN-koodide 0102 90 05, 0102 90 29 või 0102 90 49 alla kuuluvate noorte isaste veiste impordi puhul nuumamiseks Prantsuse ülemeredepartemangudes ja Madeiral ei kohaldata tollimakse seni, kuni kohalike noorte isasveiste arv jõuab tasemele, mis on piisav kohaliku loomaliha tootmise arendamiseks.

2.   Lõikes 1 sätestatud imporditollimaksust vabastamist kohaldatakse tingimusel, et imporditud loomi nuumatakse impordilitsentsi välja andnud äärepoolseimas piirkonnas vähemalt 120 päeva.

3.   Imporditollimaksudest vabastamise tingimusteks on:

a)

veiste ülemeredepartemangudesse või Madeirale saabumisel importija või taotleja tehtav kirjalik deklaratsioon selle kohta, et veised on ette nähtud seal nuumamiseks 120 päeva jooksul alates nende tegelikust saabumisest ning seal hilisemaks tarbimiseks;

| b) | loomade saabumisel importija või taotleja võetud kirjalik kohustus teatada pädevatele asutustele ühe kuu jooksul alates veiste saabumise päevast põllumajandusettevõte või -ettevõtted, kus veiseid nuumatakse; |
| --- | --- |

b)

loomade saabumisel importija või taotleja võetud kirjalik kohustus teatada pädevatele asutustele ühe kuu jooksul alates veiste saabumise päevast põllumajandusettevõte või -ettevõtted, kus veiseid nuumatakse;

| c) | liikmesriigi pädevale asutusele tagatise esitamine iga tingimustele vastava CN-koodi jaoks käesoleva määruse VIIIa lisas sätestatud summas. Imporditud loomade nuumamine ülemeredepartemangudes või Madeiral vähemalt 120 päeva jooksul alates vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsiooni vastuvõtmise kuupäevast on esmanõue komisjoni määruse (EMÜ) nr 2220/85 (3) artikli 20 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

c)

liikmesriigi pädevale asutusele tagatise esitamine iga tingimustele vastava CN-koodi jaoks käesoleva määruse VIIIa lisas sätestatud summas. Imporditud loomade nuumamine ülemeredepartemangudes või Madeiral vähemalt 120 päeva jooksul alates vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsiooni vastuvõtmise kuupäevast on esmanõue komisjoni määruse (EMÜ) nr 2220/85 (3) artikli 20 lõike 2 tähenduses.

4.   Välja arvatud vääramatu jõu korral, vabastatakse lõike 3 punktis c osutatud tagatis üksnes siis, kui litsentsi välja andnud liikmesriigi pädevale asutusele esitatakse tõend selle kohta, et noorveised:

| a) | on nuumatud lõike 3 punkti b kohaselt märgitud põllumajandusettevõttes või -ettevõtetes; |
| --- | --- |

a)

on nuumatud lõike 3 punkti b kohaselt märgitud põllumajandusettevõttes või -ettevõtetes;

| b) | ei ole tapetud enne importimise kuupäevast 120 päeva möödumist või |
| --- | --- |

b)

ei ole tapetud enne importimise kuupäevast 120 päeva möödumist või

| c) | on enne kõnealuse ajavahemiku lõppu tapetud tervislikel põhjustel või surnud haiguse või õnnetuse tagajärjel. |
| --- | --- |

c)

on enne kõnealuse ajavahemiku lõppu tapetud tervislikel põhjustel või surnud haiguse või õnnetuse tagajärjel.

| d) | Tagatis vabastatakse pärast sellise tõendi esitamist viivitamata. |
| --- | --- |

d)

Tagatis vabastatakse pärast sellise tõendi esitamist viivitamata.

| 2) | Artikli 47 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:


  a) | esimese lõigu sissejuhatavad sõnad asendatakse järgmistega:
  „Tarnimise erikordade kohta teatavad pädevad asutused komisjonile hiljemalt iga kvartali lõpule järgneva kuu viimasel päeval toodete, CN-koodide ja vajaduse korral üksikute sihtkohtade kaupa võrdluskalendriaasta eelmiste kuude kohta kõnealuseks kuupäevaks saadaolevad järgmised andmed:”; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 47 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

esimese lõigu sissejuhatavad sõnad asendatakse järgmistega:

„Tarnimise erikordade kohta teatavad pädevad asutused komisjonile hiljemalt iga kvartali lõpule järgneva kuu viimasel päeval toodete, CN-koodide ja vajaduse korral üksikute sihtkohtade kaupa võrdluskalendriaasta eelmiste kuude kohta kõnealuseks kuupäevaks saadaolevad järgmised andmed:”;

| b) | teine lõik asendatakse järgmise tekstiga:
  „Kõnealused andmed esitatakse kasutatud litsentside ja sertifikaatide põhjal. Need edastatakse komisjonile elektrooniliselt, kasutades VIIIb lisas olevat vormi. Kui jaanuari viimasel päeval eelmise kalendriaasta kohta edastatavad andmed on üksnes ajutised, tuleb need asendada lõplike andmetega järgmises teatises, mille pädevad asutused edastavad komisjonile hiljemalt järgmise aasta 31. märtsiks.” |
| --- | --- |

b)

teine lõik asendatakse järgmise tekstiga:

„Kõnealused andmed esitatakse kasutatud litsentside ja sertifikaatide põhjal. Need edastatakse komisjonile elektrooniliselt, kasutades VIIIb lisas olevat vormi. Kui jaanuari viimasel päeval eelmise kalendriaasta kohta edastatavad andmed on üksnes ajutised, tuleb need asendada lõplike andmetega järgmises teatises, mille pädevad asutused edastavad komisjonile hiljemalt järgmise aasta 31. märtsiks.”

| 3) | Artikkel 49 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 49
  Programmide muutmine
  1.   Määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 24 lõike 2 alusel heakskiidetud üldiste programmide muudatused esitatakse komisjonile heakskiitmiseks ja neid põhjendatakse nõuetekohaselt, esitades eelkõige järgmise teabe:


  a) | põhjused ja võimalikud rakendamisraskused, mis õigustavad üldiste programmide muutmist; |
| --- | --- | --- |

3)

Artikkel 49 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 49

Programmide muutmine

1.   Määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 24 lõike 2 alusel heakskiidetud üldiste programmide muudatused esitatakse komisjonile heakskiitmiseks ja neid põhjendatakse nõuetekohaselt, esitades eelkõige järgmise teabe:

a)

põhjused ja võimalikud rakendamisraskused, mis õigustavad üldiste programmide muutmist;

| b) | muutmise eeldatav mõju; |
| --- | --- |

b)

muutmise eeldatav mõju;

| c) | muudatuse loodetavad tulemused. |
| --- | --- |

c)

muudatuse loodetavad tulemused.

Liikmesriigid võivad programmi muutmistaotlusi esitada üksnes üks kord kalendriaasta ja programmi kohta, välja arvatud vääramatu jõu või erakordsete asjaolude puhul. Komisjon peab kõnealused muutmistaotlused saama hiljemalt iga aasta 1. augustil.

Komisjoni vastuväite puudumisel kohaldatakse taotletud muudatusi alates nende teatamisele järgneva aasta 1. jaanuarist.

Kõnealuseid muudatusi võib kohaldada varem, kui komisjon kinnitab liikmesriigile enne kolmandas lõigus osutatud kuupäeva kirjalikult, et teatatud muudatused vastavad ühenduse õigusaktidele.

Kui teatatud muudatus ei vasta ühenduse õigusaktidele, teavitab komisjon sellest liikmesriiki ning muudatust ei kohaldata enne, kui komisjonile on esitatud muudatus, mille saab tunnistada nõuetele vastavaks.

2.   Erandina lõikest 1 hindab komisjon järgmiste muudatuste osas liikmesriikide ettepanekuid ja otsustab nende heakskiidu üle hiljemalt nelja kuu jooksul alates nende esitamisest kooskõlas määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 26 lõikes 2 osutatud korraga:

| a) | uute meetmete, toimingute, toodete või abikavade lisamine üldisele programmile ning |
| --- | --- |

a)

uute meetmete, toimingute, toodete või abikavade lisamine üldisele programmile ning

| b) | iga olemasoleva meetme, toimingu, toote või abikava puhul juba kinnitatud toetuse ühikumäära suurendamine rohkem kui 50 % võrra muutmistaotluse esitamise ajal kohaldatavast summast. |
| --- | --- |

b)

iga olemasoleva meetme, toimingu, toote või abikava puhul juba kinnitatud toetuse ühikumäära suurendamine rohkem kui 50 % võrra muutmistaotluse esitamise ajal kohaldatavast summast.

Sel viisil heakskiidetud muudatusi kohaldatakse alates muutmistaotlusele järgneva aasta 1. jaanuarist.

3.   Liikmesriikidel on õigus teha järgmisi muudatusi ilma lõikes 1 sätestatud menetluskorda kasutamata, tingimusel et muudatustest teavitatakse komisjoni:

| a) | prognoositava tarnebilansi puhul toetuse üksiksumma muutmine kuni 20 % võrra või tarnimise erikorra alla kuuluvate asjaomaste tootekoguste muutmine ning seega igale tooteseeriale eraldatud toetuse üldsumma muutmine; |
| --- | --- |

a)

prognoositava tarnebilansi puhul toetuse üksiksumma muutmine kuni 20 % võrra või tarnimise erikorra alla kuuluvate asjaomaste tootekoguste muutmine ning seega igale tooteseeriale eraldatud toetuse üldsumma muutmine;

| b) | kohalikku tootmist käsitlevate ühenduse abiprogrammide puhul iga üksikmeetme jaoks ette nähtud eraldise muutmine kuni 20 % võrra ja |
| --- | --- |

b)

kohalikku tootmist käsitlevate ühenduse abiprogrammide puhul iga üksikmeetme jaoks ette nähtud eraldise muutmine kuni 20 % võrra ja

| c) | nõukogu määruses (EMÜ) nr 2658/87 (4) sätestatud toetust saavate toodete tuvastamiseks kasutavate koodide ja kaubakirjelduste muudatuste järgselt tehtavad muudatused, tingimusel et kõnealuste muudatustega ei kaasne toodete muutmist. |
| --- | --- |

c)

nõukogu määruses (EMÜ) nr 2658/87 (4) sätestatud toetust saavate toodete tuvastamiseks kasutavate koodide ja kaubakirjelduste muudatuste järgselt tehtavad muudatused, tingimusel et kõnealuste muudatustega ei kaasne toodete muutmist.

Esimese lõiguga ette nähtud muudatusi ei kohaldata enne kuupäeva, mil komisjon need kätte saab. Neid selgitatakse ja põhjendatakse nõuetekohaselt ning neid võib kohaldada üksnes kord aastas, v.a järgmistel juhtudel:

| a) | vääramatu jõud või erandlikud asjaolud; |
| --- | --- |

a)

vääramatu jõud või erandlikud asjaolud;

| b) | tarnekorra alla kuuluvate toodete koguste muutmine; |
| --- | --- |

b)

tarnekorra alla kuuluvate toodete koguste muutmine;

| c) | määruses (EMÜ) nr 2658/87 sätestatud statistikanomenklatuuri ja ühise tollitariifistiku koodide muutmine; |
| --- | --- |

c)

määruses (EMÜ) nr 2658/87 sätestatud statistikanomenklatuuri ja ühise tollitariifistiku koodide muutmine;

| d) | eelarvelised ümberpaigutused tootmise toetamise meetmete raames. Kõnealustest viimati nimetatud muudatustest tuleb siiski teatada muudetud rahaeraldisi käsitlevale kalendriaastale järgneva aasta 30. aprilliks. |
| --- | --- |

d)

eelarvelised ümberpaigutused tootmise toetamise meetmete raames. Kõnealustest viimati nimetatud muudatustest tuleb siiski teatada muudetud rahaeraldisi käsitlevale kalendriaastale järgneva aasta 30. aprilliks.

| 4) | Lisatakse VIIIa ja VIIIb lisa, mille tekst on esitatud käesoleva määruse lisas. |
| --- | --- |

4)

Lisatakse VIIIa ja VIIIb lisa, mille tekst on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikli 1 punkti 1 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. mai 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 42, 14.2.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 145, 31.5.2006, lk 1.

2

(3)  EÜT L 205, 3.8.1985, lk 5.”

3

(4)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.”

4

---

LISA

VIIIa LISA

TAGATISSUMMAD

| Isased nuumveised
  (CN-kood) | Summa (eurodes) looma kohta |
| --- | --- |
| 0102 90 05 | 28 |
| 0102 90 29 | 56 |
| 0102 90 49 | 105 |

Isased nuumveised

(CN-kood)

Summa (eurodes) looma kohta

0102 90 05

28

0102 90 29

56

0102 90 49

105

VIIb LISA

TARNIMISE ERIKORDA HÕLMAVATE ANDMETE KVARTAALSE TEAVITAMISE VORMID

MÄÄRUSE (EÜ) nr 793/2006

ARTIKLI 47 LÕIKE 1 PUNKT A

Kogused jaotatuna kolmandatest riikidest imporditud kogusteks ja ühendusest saadetud kogusteks

„PIIRKOND”

AJAVAHEMIK „PP/KK/AAAA KUNI PP/KK/AAAA”

| Toote nimetus | CN-kood | Jaanuar | Veebruar | Märts | Aprill | Mai | Juuni |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loomade päritolu | Tarnitud kogus
  (tonnides) | Loomade päritolu | Tarnitud kogus
  (tonnides) | Loomade päritolu | Tarnitud kogus
  (tonnides) | Loomade päritolu | Tarnitud kogus
  (tonnides) | Loomade päritolu | Tarnitud kogus
  (tonnides) | Loomade päritolu | Tarnitud kogus
  (tonnides) |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |

Toote nimetus

CN-kood

Jaanuar

Veebruar

Märts

Aprill

Mai

Juuni

Loomade päritolu

Tarnitud kogus

(tonnides)

Loomade päritolu

Tarnitud kogus

(tonnides)

Loomade päritolu

Tarnitud kogus

(tonnides)

Loomade päritolu

Tarnitud kogus

(tonnides)

Loomade päritolu

Tarnitud kogus

(tonnides)

Loomade päritolu

Tarnitud kogus

(tonnides)

| Toote nimetus | CN-kood | Juuli | August | September | Oktoober | November | Detsember | Aastas kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loomade päritolu | Tarnitud kogus
  (tonnides) | Loomade päritolu | Tarnitud kogus
  (tonnides) | Loomade päritolu | Tarnitud kogus
  (tonnides) | Loomade päritolu | Tarnitud kogus
  (tonnides) | Loomade päritolu | Tarnitud kogus
  (tonnides) | Loomade päritolu | Tarnitud kogus
  (tonnides) | Loomade päritolu | Tarnitud kogus
  (tonnides) |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |

Toote nimetus

CN-kood

Juuli

August

September

Oktoober

November

Detsember

Aastas kokku

Loomade päritolu

Tarnitud kogus

(tonnides)

Loomade päritolu

Tarnitud kogus

(tonnides)

Loomade päritolu

Tarnitud kogus

(tonnides)

Loomade päritolu

Tarnitud kogus

(tonnides)

Loomade päritolu

Tarnitud kogus

(tonnides)

Loomade päritolu

Tarnitud kogus

(tonnides)

Loomade päritolu

Tarnitud kogus

(tonnides)

MÄÄRUSE (EÜ) nr 793/2006

ARTIKLI 47 LÕIKE 1 PUNKT B

Toetuse summa ja tegelikult tehtud kulutused toote ja vajaduse korral üksiku sihtkoha kaupa

„PIIRKOND”

AJAVAHEMIK „PP/KK/AAAA KUNI PP/KK/AAAA”

| Toote nimetus (1) | CN-kood | Abi suurus euro/tonni kohta | Makstud summa |
| --- | --- | --- | --- |
| Jaanuar | Veebruar | Märts | Aprill | Mai | Juuni | Juuli | August | September | Oktoober | November | Detsember | Aastas kokku |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |

Toote nimetus (1)

CN-kood

Abi suurus euro/tonni kohta

Makstud summa

Jaanuar

Veebruar

Märts

Aprill

Mai

Juuni

Juuli

August

September

Oktoober

November

Detsember

Aastas kokku

MÄÄRUSE (EÜ) nr 793/2006

ARTIKLI 47 LÕIKE 1 PUNKT C

Kogused, mille puhul litsentse ja sertifikaate ei ole kasutatud, jaotatuna litsentside või sertifikaatide kategooriate kaupa (abi või imporditollimaksudest vabastamine)

„PIIRKOND”

AJAVAHEMIK „PP/KK/AAAA KUNI PP/KK/AAAA”

| Toote nimetus | CN-kood | Litsentsi või sertifikaadi kategooria | Kasutamata kogus |
| --- | --- | --- | --- |
| Jaanuar | Veebruar | Märts | Aprill | Mai | Juuni | Juuli | August | September | Oktoober | November | Detsember | Aastas kokku |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |

Toote nimetus

CN-kood

Litsentsi või sertifikaadi kategooria

Kasutamata kogus

Jaanuar

Veebruar

Märts

Aprill

Mai

Juuni

Juuli

August

September

Oktoober

November

Detsember

Aastas kokku

MÄÄRUSE (EÜ) nr 793/2006

ARTIKLI 47 LÕIKE 1 PUNKT D

Kogused, mis on reeksporditud või edasi saadetud vastavalt artiklile 16 ja tagasi nõutud toetuse üksiksummad ja kogusumma

„PIIRKOND”

AJAVAHEMIK „PP/KK/AAAA KUNI PP/KK/AAAA”

| Toote nimetus | CN-kood | Jaanuar | Veebruar | Märts | Aprill |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reeksporditud või edasi saadetud kogused
  (tonnides) | Üksiksumma | Tagasinõutud summad | Reeksporditud või edasi saadetud kogused
  (tonnides) | Üksiksumma | Tagasinõutud summad | Reeksporditud või edasi saadetud kogused
  (tonnides) | Üksiksumma | Tagasinõutud summad | Reeksporditud või edasi saadetud kogused
  (tonnides) | Üksiksumma | Tagasinõutud summad |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |

Toote nimetus

CN-kood

Jaanuar

Veebruar

Märts

Aprill

Reeksporditud või edasi saadetud kogused

(tonnides)

Üksiksumma

Tagasinõutud summad

Reeksporditud või edasi saadetud kogused

(tonnides)

Üksiksumma

Tagasinõutud summad

Reeksporditud või edasi saadetud kogused

(tonnides)

Üksiksumma

Tagasinõutud summad

Reeksporditud või edasi saadetud kogused

(tonnides)

Üksiksumma

Tagasinõutud summad

| Toote nimetus | CN-kood | Mai | Juuni | Juuli | August |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reeksporditud või edasi saadetud kogused
  (tonnides) | Üksiksumma | Tagasinõutud summad | Reeksporditud või edasi saadetud kogused
  (tonnides) | Üksiksumma | Tagasinõutud summad | Reeksporditud või edasi saadetud kogused
  (tonnides) | Üksiksumma | Tagasinõutud summad | Reeksporditud või edasi saadetud kogused
  (tonnides) | Üksiksumma | Tagasinõutud summad |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |

Toote nimetus

CN-kood

Mai

Juuni

Juuli

August

Reeksporditud või edasi saadetud kogused

(tonnides)

Üksiksumma

Tagasinõutud summad

Reeksporditud või edasi saadetud kogused

(tonnides)

Üksiksumma

Tagasinõutud summad

Reeksporditud või edasi saadetud kogused

(tonnides)

Üksiksumma

Tagasinõutud summad

Reeksporditud või edasi saadetud kogused

(tonnides)

Üksiksumma

Tagasinõutud summad

| Toote nimetus | CN-kood | September | Oktoober | November | Detsember | Aastas kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reeksporditud või edasi saadetud kogused
  (tonnides) | Üksiksumma | Tagasinõutud summad | Reeksporditud või edasi saadetud kogused
  (tonnides) | Üksiksumma | Tagasinõutud summad | Reeksporditud või edasi saadetud kogused
  (tonnides) | Üksiksumma | Tagasinõutud summad | Reeksporditud või edasi saadetud kogused
  (tonnides) | Üksiksumma | Tagasinõutud summad | Reeksporditud või edasi saadetud kogused
  (tonnides) | Tagasinõutud summad |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |

Toote nimetus

CN-kood

September

Oktoober

November

Detsember

Aastas kokku

Reeksporditud või edasi saadetud kogused

(tonnides)

Üksiksumma

Tagasinõutud summad

Reeksporditud või edasi saadetud kogused

(tonnides)

Üksiksumma

Tagasinõutud summad

Reeksporditud või edasi saadetud kogused

(tonnides)

Üksiksumma

Tagasinõutud summad

Reeksporditud või edasi saadetud kogused

(tonnides)

Üksiksumma

Tagasinõutud summad

Reeksporditud või edasi saadetud kogused

(tonnides)

Tagasinõutud summad

MÄÄRUSE (EÜ) nr 793/2006

ARTIKLI 47 LÕIKE 1 PUNKT E

Kogused, mis on reeksporditud või edasi saadetud pärast töötlemist vastavalt artiklile 18

„PIIRKOND”

AJAVAHEMIK „PP/KK/AAAA KUNI PP/KK/AAAA”

| Toote nimetus | CN-kood | Reeksporditud või edasi saadetud kogused (tonnides) |
| --- | --- | --- |
| Jaanuar | Veebruar | Märts | Aprill | Mai | Juuni | Juuli | August | September | Oktoober | November | Detsember | Aastas kokku |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |

Toote nimetus

CN-kood

Reeksporditud või edasi saadetud kogused (tonnides)

Jaanuar

Veebruar

Märts

Aprill

Mai

Juuni

Juuli

August

September

Oktoober

November

Detsember

Aastas kokku

MÄÄRUSE (EÜ) nr 793/2006

ARTIKLI 47 LÕIKE 1 PUNKT F

Ülekanded toodete kategooria üldkoguse piires ja asjaomase ajavahemiku jooksul tehtud muudatused prognoositavas tarnebilansis

„PIIRKOND”

AJAVAHEMIK „PP/KK/AAAA KUNI PP/KK/AAAA”

| Toote nimetus | CN-kood | I kvartal | II kvartal | III kvartal | IV kvartal | Aastas kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prognoositav bilanss
  (tonnides) | Ülekantud kogused | Muudetud bilanss | Prognoositav bilanss
  (tonnides) | Ülekantud kogused | Muudetud bilanss | Prognoositav bilanss
  (tonnides) | Ülekantud kogused | Muudetud bilanss | Prognoositav bilanss
  (tonnides) | Ülekantud kogused | Muudetud bilanss | Prognoositav bilanss
  (tonnides) | Ülekantud kogused | Muudetud bilanss |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |

Toote nimetus

CN-kood

I kvartal

II kvartal

III kvartal

IV kvartal

Aastas kokku

Prognoositav bilanss

(tonnides)

Ülekantud kogused

Muudetud bilanss

Prognoositav bilanss

(tonnides)

Ülekantud kogused

Muudetud bilanss

Prognoositav bilanss

(tonnides)

Ülekantud kogused

Muudetud bilanss

Prognoositav bilanss

(tonnides)

Ülekantud kogused

Muudetud bilanss

Prognoositav bilanss

(tonnides)

Ülekantud kogused

Muudetud bilanss

MÄÄRUSE (EÜ) nr 793/2006

ARTIKLI 47 LÕIKE 1 PUNKT G

Järelejäänud kogus ja kasutusaste

„PIIRKOND”

AJAVAHEMIK „PP/KK/AAAA KUNI PP/KK/AAAA”

| Toote nimetus | CN-kood | Prognoositav bilanss (tonnides) | Kasutatud kogused |
| --- | --- | --- | --- |
| Jaanuar | Veebruar | Märts | Aprill | Mai | Juuni | Juuli | August | September | Oktoober | November | Detsember |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |

Toote nimetus

CN-kood

Prognoositav bilanss (tonnides)

Kasutatud kogused

Jaanuar

Veebruar

Märts

Aprill

Mai

Juuni

Juuli

August

September

Oktoober

November

Detsember

ARTIKKEL 18

| Toote nimetus | CN-kood | Prognoositav bilanss (tonnides) | Kasutatud kogused |
| --- | --- | --- | --- |
| Jaanuar | Veebruar | Märts | Aprill | Mai | Juuni | Juuli | August | September | Oktoober | November | Detsember | Kasutatud kogused | Järelejäänud kogus | Kasutusaste |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Toote nimetus

CN-kood

Prognoositav bilanss (tonnides)

Kasutatud kogused

Jaanuar

Veebruar

Märts

Aprill

Mai

Juuni

Juuli

August

September

Oktoober

November

Detsember

Kasutatud kogused

Järelejäänud kogus

Kasutusaste

---

(1)  Märkida, kas tagamist on otsese või tööstusliku tarbimisega.

1

---

| 19.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 123/78 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 123/78

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 409/2009,

18. mai 2009,

millega kehtestatakse ühenduse ümberarvestustegurid ja töötlemisviisi koodid, mida kasutatakse töödeldud kala kaalu ümberarvestamisel eluskaaluks, ning muudetakse komisjoni määrust (EMÜ) nr 2807/83

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (1) eriti selle artiklit 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 22. septembri 1983. aasta määruse (EMÜ) nr 2807/83, milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad, (2) rakendamisel on ilmnenud teatavad erinevused, mis on toonud kaasa ühenduse õigusaktide kohaldamis- ja jõustamisprobleeme ning mis tuleks kõrvaldada, eelkõige ühtlustades värske kala ümberarvestustegureid ELi liikmesriikides. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 22. septembri 1983. aasta määruse (EMÜ) nr 2807/83, milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad, (2) rakendamisel on ilmnenud teatavad erinevused, mis on toonud kaasa ühenduse õigusaktide kohaldamis- ja jõustamisprobleeme ning mis tuleks kõrvaldada, eelkõige ühtlustades värske kala ümberarvestustegureid ELi liikmesriikides.

| (2) | Selleks et kõrvaldada registreeritud andmete tõlgendamisega seonduvad mitmeti mõistetavused ja võimaldada seega liikmesriikide püütud saagi tõhusamat kontrolli, tuleks kehtestada töödeldud kala töötlemisviisi koodid. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et kõrvaldada registreeritud andmete tõlgendamisega seonduvad mitmeti mõistetavused ja võimaldada seega liikmesriikide püütud saagi tõhusamat kontrolli, tuleks kehtestada töödeldud kala töötlemisviisi koodid.

| (3) | Ühtlustatud ühenduse ümberarvestustegurid tagavad riiklike kvootide täituvuse arvutamise ühtlustamise, tõhusama järelevalve aruandekohustuste üle ja lubatud hälve standarditud arvutamise. |
| --- | --- |

(3)

Ühtlustatud ühenduse ümberarvestustegurid tagavad riiklike kvootide täituvuse arvutamise ühtlustamise, tõhusama järelevalve aruandekohustuste üle ja lubatud hälve standarditud arvutamise.

| (4) | Kala ümberarvestustegurite nõuetekohaseks kohaldamiseks tuleks kasutada üksnes kalaliikide kolmetähelisi FAO-koode. Seepärast tuleks määrust (EMÜ) nr 2807/83 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Kala ümberarvestustegurite nõuetekohaseks kohaldamiseks tuleks kasutada üksnes kalaliikide kolmetähelisi FAO-koode. Seepärast tuleks määrust (EMÜ) nr 2807/83 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega kehtestatakse ühenduse ümberarvestustegurid ja töötlemisviisi koodid töödeldud kala suhtes, et püügi seire eesmärgil arvestada töödeldud kala kaalu ümber eluskaaluks.

Artikkel 2

Kohaldamisala

Käesolevat määrust kohaldatakse pardal hoitavate või ühenduse kalalaevade või Euroopa Liidu vetes kalastavate kolmandate riikide laevade lossitavate või ümberlaaditavate kalandustoodete suhtes.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „ühenduse kalalaev”– liikmesriigi lipu all sõitev ja ühenduses registreeritud kalalaev;

b)   „kala”– kõik mereorganismid, kelle suhtes kehtivad püügi piirnormid;

c)   „töötlemisviis”– viis, kuidas kala on töödeldud kas laeva pardal või enne lossimist vastavalt I lisas kirjeldatule;

d)   „ühine töötlemisviis”– töötlemisviis, mis hõlmab vähemalt kahte samalt kalalt eemaldatud osa;

e)   „lubatud kogupüük” (TAC)– igast kalavarust aastas püüda ja lossida lubatav kogus;

f)   „kvoot”– ühendusele või liikmesriigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;

g)   „säilitusviis”– viis, kuidas kala säilitatakse (värske ja värskelt soolatud).

Artikkel 4

Üldpõhimõtted

1.   II ja III lisas sätestatud ühenduse ümberarvestustegureid kohaldatakse töödeldud kala kaalu ümberarvestamisel eluskaaluks.

2.   Kui piirkondlikud kalandusorganisatsioonid, mille lepinguosaline või mittelepinguosaline koostööpartner Euroopa Ühendus on, või piirkonnad või rannikualad, millega Euroopa Ühendusel on kokkulepe kolmandate riikide vetes kalastamiseks, on määratlenud piirkondlikud ümberarvestustegurid, kohaldatakse erandina lõikest 1 kõnealuseid piirkondlikke ümberarvestustegureid.

3.   Kui teatava liigi ja töötlemisviisi kohta puuduvad ühenduse või piirkondlikud ümberarvestustegurid, kohaldatakse lipuliikmesriigi kehtestatud ümberarvestustegurit.

Artikkel 5

Arvutusmeetod

1.   Kala eluskaalu arvutamiseks korrutatakse töödeldud kala kaal artiklis 4 osutatud iga kalaliigi ja töötlemisviisi suhtes kehtestatud ümberarvestusteguriga.

2.   Ühise töötlemisviisi puhul kasutatakse ainult üht ühise töötlemisviisi ühele osale vastavat ümberarvestustegurit.

Artikkel 6

Ümberarvestustegurite kasutamine laeva kapteni poolt

1.   Ühenduse kalalaevade kaptenid kasutavad artiklis 4 osutatud ümberarvestustegureid määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklis 6 osutatud püügipäevikus selleks, et:

| a) | hinnata kalalaeva pardal hoitavate koguste eluskaalu ja |
| --- | --- |

a)

hinnata kalalaeva pardal hoitavate koguste eluskaalu ja

| b) | arvutada koguste eluskaal lossimisel. |
| --- | --- |

b)

arvutada koguste eluskaal lossimisel.

2.   Kui kalalaeva kapten peab vajalikuks kasutada määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklis 8 osutatud lossimisdeklaratsioonil või määruse (EMÜ) nr 2807/83 artiklis 2 osutatud ümberlaadimisdeklaratsioonil töötlemisviisi koodi „OTH” (muu), kirjeldab kapten täpselt, millele töötlemisviis „muu” viitab.

Artikkel 7

Ümberarvestustegurite kasutamine liikmesriikide ametiasutuste poolt

Liikmesriikide ametiasutused kasutavad artiklis 4 osutatud ühenduse ümberarvestustegureid lossitud saagi eluskaalu arvutamisel, et teostada järelevalvet kvootide täituvuse üle.

Artikkel 8

Muudatused määruses (EMÜ) nr 2807/83

Määruse (EMÜ) nr 2807/83 artikli 1 lõige 4 asendatakse järgmisega.

„4.   Kasutatud kalapüügivahendite ja püütud liikide märkimiseks püügipäeviku asjakohastesse rubriikidesse kasutatakse VI lisas esitatud koode ja kalaliikide kolmetähelisi FAO-koode.”

Artikkel 9

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. mai 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1.

1

(2)  EÜT L 276, 10.10.1983, lk 1.

2

---

I LISA

KOLMETÄHELISED TÖÖTLEMISVIISI KOODID

| Kolmetäheline töötlemisviisi kood | Töötlemisviis | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| FIL | Fileed | Pea, sisikonna, luude ja uimede eemaldamine. Igast kalast saab kaks fileed, mis ei ole omavahel ühendatud. |
| FIS | Nahata fileed | Pea, sisikonna, luude, uimede ja naha eemaldamine. Igast kalast saab kaks fileed, mis ei ole omavahel ühendatud. |
| GHT | Roogitud, peata ja sabata | Sisikond, pea ja saba eemaldatud |
| GUG | Roogitud ja lõpusteta | Sisikond ja lõpused eemaldatud |
| GUH | Roogitud ja peata | Sisikond ja pea eemaldatud |
| GUL | Roogitud, koos maksaga | Sisikond v.a maks eemaldatud |
| GUS | Roogitud, peata ja nahata | Sisikond, pea ja nahk eemaldatud |
| GUT | Roogitud | Kogu sisikond eemaldatud |
| HEA | Peata | Pea eemaldatud |
| LVR | Maks | Ainult maks. Ühise töötlemisviisi puhul kasutada koodi LVR-C |
| OTH | Muu | Muu töötlemisviis |
| ROE | Kalamari | Ainult kalamari. Ühise töötlemisviisi puhul kasutada koodi ROE-C. |
| SGT | Roogitud ja soolatud | Sisikond eemaldatud ja kala soolatud |
| TAL | Saba | Ainult sabad |
| TNG | Keel | Ainult keel. Ühise töötlemisviisi puhul kasutada koodi TNG-C. |
| WHL | Tervelt | Töötlemata |
| WNG | Küljed | Ainult küljed |

Kolmetäheline töötlemisviisi kood

Töötlemisviis

Kirjeldus

FIL

Fileed

Pea, sisikonna, luude ja uimede eemaldamine. Igast kalast saab kaks fileed, mis ei ole omavahel ühendatud.

FIS

Nahata fileed

Pea, sisikonna, luude, uimede ja naha eemaldamine. Igast kalast saab kaks fileed, mis ei ole omavahel ühendatud.

GHT

Roogitud, peata ja sabata

Sisikond, pea ja saba eemaldatud

GUG

Roogitud ja lõpusteta

Sisikond ja lõpused eemaldatud

GUH

Roogitud ja peata

Sisikond ja pea eemaldatud

GUL

Roogitud, koos maksaga

Sisikond v.a maks eemaldatud

GUS

Roogitud, peata ja nahata

Sisikond, pea ja nahk eemaldatud

GUT

Roogitud

Kogu sisikond eemaldatud

HEA

Peata

Pea eemaldatud

LVR

Maks

Ainult maks. Ühise töötlemisviisi puhul kasutada koodi LVR-C

OTH

Muu

Muu töötlemisviis

ROE

Kalamari

Ainult kalamari. Ühise töötlemisviisi puhul kasutada koodi ROE-C.

SGT

Roogitud ja soolatud

Sisikond eemaldatud ja kala soolatud

TAL

Saba

Ainult sabad

TNG

Keel

Ainult keel. Ühise töötlemisviisi puhul kasutada koodi TNG-C.

WHL

Tervelt

Töötlemata

WNG

Küljed

Ainult küljed

---

II LISA

VÄRSKE KALA SUHTES KOHALDATAVAD ÜHENDUSE ÜMBERARVESTUSTEGURID

| Liik: pikkuim-tuun


  Thunnus alalunga | ALB |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,11 |

Liik: pikkuim-tuun

Thunnus alalunga

ALB

WHL

1,00

GUT

1,11

| Liik: limapead


  Beryx
  spp. | ALF |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |

Liik: limapead

Beryx
  spp.

ALF

WHL

1,00

| Liik: anšoovis


  Engraulis encrasicholus | ANE |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |

Liik: anšoovis

Engraulis encrasicholus

ANE

WHL

1,00

| Liik: merikuratlased


  Lophiidae | ANF |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,22 |
| GUH | 3,00 |
| TAL | 3,00 |

Liik: merikuratlased

Lophiidae

ANF

WHL

1,00

GUT

1,22

GUH

3,00

TAL

3,00

| Liik: haugjääkala


  Champsocephalus gunnari | ANI |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |

Liik: haugjääkala

Champsocephalus gunnari

ANI

WHL

1,00

| Liik: põhjaatlandi hõbekala


  Argentina silus | ARU |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |

Liik: põhjaatlandi hõbekala

Argentina silus

ARU

WHL

1,00

| Liik: suursilm-tuun


  Thunnus obesus | BET |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,10 |
| GUH | 1,29 |

Liik: suursilm-tuun

Thunnus obesus

BET

WHL

1,00

GUT

1,10

GUH

1,29

| Liik: sinine molva


  Molva dypterygia | BLI |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,17 |

Liik: sinine molva

Molva dypterygia

BLI

WHL

1,00

GUT

1,17

| Liik: sile kammeljas


  Scophthalmus rhombus | BLL |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,09 |

Liik: sile kammeljas

Scophthalmus rhombus

BLL

WHL

1,00

GUT

1,09

| Liik: süsisaba


  Aphanopus carbo | BSF |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,24 |
| HEA | 1,40 |

Liik: süsisaba

Aphanopus carbo

BSF

WHL

1,00

GUT

1,24

HEA

1,40

| Liik: sinine marliin


  Makaira nigricans | BUM |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |

Liik: sinine marliin

Makaira nigricans

BUM

WHL

1,00

| Liik: moiva


  Mallotus villosus | CAP |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |

Liik: moiva

Mallotus villosus

CAP

WHL

1,00

| Liik: tursk


  Gadus morhua | COD |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,17 |
| GUH | 1,70 |
| HEA | 1,38 |
| FIL | 2,60 |
| FIS | 2,60 |

Liik: tursk

Gadus morhua

COD

WHL

1,00

GUT

1,17

GUH

1,70

HEA

1,38

FIL

2,60

FIS

2,60

| Liik: harilik soomuslest


  Limanda limanda | DAB |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,11 |
| GUH | 1,39 |

Liik: harilik soomuslest

Limanda limanda

DAB

WHL

1,00

GUT

1,11

GUH

1,39

| Liik: harilik ogahai


  Squalus acanthias | DGS |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,35 |
| GUS | 2,52 |

Liik: harilik ogahai

Squalus acanthias

DGS

WHL

1,00

GUT

1,35

GUS

2,52

| Liik: lest


  Platichthys flesus | FLE |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,08 |
| GUS | 1,39 |

Liik: lest

Platichthys flesus

FLE

WHL

1,00

GUT

1,08

GUS

1,39

| Liik: niituimluts


  Phycis blennoides | GFB |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,11 |
| GUH | 1,40 |

Liik: niituimluts

Phycis blennoides

GFB

WHL

1,00

GUT

1,11

GUH

1,40

| Liik: süvalest


  Reinhardtius hippoglossoides | GHL |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,08 |

Liik: süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

GHL

WHL

1,00

GUT

1,08

| Liik: kilttursk


  Melanogrammus aeglefinus | HAD |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,17 |
| GUH | 1,46 |

Liik: kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

HAD

WHL

1,00

GUT

1,17

GUH

1,46

| Liik: harilik hiidlest


  Hippoglossus hippoglossus | HAL |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |

Liik: harilik hiidlest

Hippoglossus hippoglossus

HAL

WHL

1,00

| Liik: heeringas


  Clupea harengus | HER |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,12 |
| GUH | 1,19 |

Liik: heeringas

Clupea harengus

HER

WHL

1,00

GUT

1,12

GUH

1,19

| Liik: euroopa merluus


  Merluccius merluccius | HKE |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,11 |
| GUH | 1,40 |

Liik: euroopa merluus

Merluccius merluccius

HKE

WHL

1,00

GUT

1,11

GUH

1,40

| Liik: valge ameerikaluts


  Urophycis tenuis | HKW |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |

Liik: valge ameerikaluts

Urophycis tenuis

HKW

WHL

1,00

| Liik: stauriidid


  Trachurus
  spp. | JAX |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,08 |

Liik: stauriidid

Trachurus
  spp.

JAX

WHL

1,00

GUT

1,08

| Liik: tavaline hiilgevähk


  Euphausia superba | KRI |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |

Liik: tavaline hiilgevähk

Euphausia superba

KRI

WHL

1,00

| Liik: väikesuulest


  Microstomus kitt | LEM |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,05 |

Liik: väikesuulest

Microstomus kitt

LEM

WHL

1,00

GUT

1,05

| Liik: megrimid


  Lepidorhombus
  spp. | LEZ |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,06 |
| FIL | 2,50 |

Liik: megrimid

Lepidorhombus
  spp.

LEZ

WHL

1,00

GUT

1,06

FIL

2,50

| Liik: kergueleni jääkala


  Channichthys rhinoceratus | LIC |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |

Liik: kergueleni jääkala

Channichthys rhinoceratus

LIC

WHL

1,00

| Liik: harilik molva


  Molva molva | LIN |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,14 |
| GUH | 1,32 |
| FIL | 2,64 |

Liik: harilik molva

Molva molva

LIN

WHL

1,00

GUT

1,14

GUH

1,32

FIL

2,64

| Liik: makrell


  Scomber scombrus | MAC |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,09 |

Liik: makrell

Scomber scombrus

MAC

WHL

1,00

GUT

1,09

| Liik: norra salehomaar


  Nephrops norvegicus | NEP |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| TAL | 3,00 |

Liik: norra salehomaar

Nephrops norvegicus

NEP

WHL

1,00

TAL

3,00

| Liik: roheline rüntnototeenia


  Notothenia gibberifrons | NOG |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |

Liik: roheline rüntnototeenia

Notothenia gibberifrons

NOG

WHL

1,00

| Liik: norra tursik


  Trisopterus esmarkii | NOP |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |

Liik: norra tursik

Trisopterus esmarkii

NOP

WHL

1,00

| Liik: marmornototeenia


  Notothenia rossii | NOR |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |

Liik: marmornototeenia

Notothenia rossii

NOR

WHL

1,00

| Liik: atlandi karekala


  Hoplostethus atlanticus | ORY |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |

Liik: atlandi karekala

Hoplostethus atlanticus

ORY

WHL

1,00

| Liik: arktikakrabid


  Chionoecetes
  spp. | PCR |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |

Liik: arktikakrabid

Chionoecetes
  spp.

PCR

WHL

1,00

| Liik: viburhännakud


  Penaeus
  spp. | PEN |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |

Liik: viburhännakud

Penaeus
  spp.

PEN

WHL

1,00

| Liik: merilest


  Pleuronectes platessa | PLE |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,05 |
| GUH | 1,39 |
| FIL | 2,40 |

Liik: merilest

Pleuronectes platessa

PLE

WHL

1,00

GUT

1,05

GUH

1,39

FIL

2,40

| Liik: põhjaatlandi süsikas


  Pollachius virens | POK |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,19 |

Liik: põhjaatlandi süsikas

Pollachius virens

POK

WHL

1,00

GUT

1,19

| Liik: pollak


  Pollachius pollachius | POL |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,17 |

Liik: pollak

Pollachius pollachius

POL

WHL

1,00

GUT

1,17

| Liik: harilik süvameregarneel


  Pandalus borealis | PRA |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |

Liik: harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

PRA

WHL

1,00

| Liik: meriahvenad


  Sebastes
  spp. | RED |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,19 |

Liik: meriahvenad

Sebastes
  spp.

RED

WHL

1,00

GUT

1,19

| Liik: põhja-pikksaba


  Macrourus berglax | RHG |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |

Liik: põhja-pikksaba

Macrourus berglax

RHG

WHL

1,00

| Liik: kalju-tömppeakala


  Coryphaenoides rupestris | RNG |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,11 |
| GUH | 1,92 |
| GHT | 3,20 |

Liik: kalju-tömppeakala

Coryphaenoides rupestris

RNG

WHL

1,00

GUT

1,11

GUH

1,92

GHT

3,20

| Liik: tobiad


  Ammodytes
  spp. | SAN |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |

Liik: tobiad

Ammodytes
  spp.

SAN

WHL

1,00

| Liik: besuugo


  Pagellus bogaraveo | SBR |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,11 |

Liik: besuugo

Pagellus bogaraveo

SBR

WHL

1,00

GUT

1,11

| Liik: madeira deanogahai


  Deania histricosa | SDH |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |

Liik: madeira deanogahai

Deania histricosa

SDH

WHL

1,00

| Liik: aafrika deanogahai


  Deania profundorum | SDU |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |

Liik: aafrika deanogahai

Deania profundorum

SDU

WHL

1,00

| Liik: tume ebajääkala


  Pseudochaenichthys georgianus | SGI |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |

Liik: tume ebajääkala

Pseudochaenichthys georgianus

SGI

WHL

1,00

| Liik: harilik merikeel


  Solea solea | SOL |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,04 |

Liik: harilik merikeel

Solea solea

SOL

WHL

1,00

GUT

1,04

| Liik: kilu


  Sprattus sprattus | SPR |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |

Liik: kilu

Sprattus sprattus

SPR

WHL

1,00

| Liik: lühiuimkalmaar


  Illex illecebrosus | SQI |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |

Liik: lühiuimkalmaar

Illex illecebrosus

SQI

WHL

1,00

| Liik: kalmaar


  Martialia hyadesi | SQS |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |

Liik: kalmaar

Martialia hyadesi

SQS

WHL

1,00

| Liik: railased


  Rajidae | SRX |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,13 |
| WNG | 2,09 |

Liik: railased

Rajidae

SRX

WHL

1,00

GUT

1,13

WNG

2,09

| Liik: mõõkkala


  Xiphias gladius | SWO |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,11 |
| GUH | 1,31 |

Liik: mõõkkala

Xiphias gladius

SWO

WHL

1,00

GUT

1,11

GUH

1,31

| Liik: patagoonia kihvkala


  Dissostichus eleginoides | TOP |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |

Liik: patagoonia kihvkala

Dissostichus eleginoides

TOP

WHL

1,00

| Liik: harilik kammeljas


  Psetta maxima | TUR |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,09 |

Liik: harilik kammeljas

Psetta maxima

TUR

WHL

1,00

GUT

1,09

| Liik: meriluts


  Brosme brosme | USK |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,14 |

Liik: meriluts

Brosme brosme

USK

WHL

1,00

GUT

1,14

| Liik: põhjaputassuu


  Micromesistius poutassou | WHB |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,15 |

Liik: põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

WHB

WHL

1,00

GUT

1,15

| Liik: merlang


  Merlangius merlangus | WHG |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,18 |

Liik: merlang

Merlangius merlangus

WHG

WHL

1,00

GUT

1,18

| Liik: valge odanina


  Tetrapturus albidus | WHM |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |

Liik: valge odanina

Tetrapturus albidus

WHM

WHL

1,00

| Liik: pikklest


  Glyptocephalus cynoglossus | WIT |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |
| GUT | 1,06 |

Liik: pikklest

Glyptocephalus cynoglossus

WIT

WHL

1,00

GUT

1,06

| Liik: ruske soomuslest


  Limanda ferruginea | YEL |
| --- | --- |
| WHL | 1,00 |

Liik: ruske soomuslest

Limanda ferruginea

YEL

WHL

1,00

---

III LISA

VÄRSKE/SOOLATUD KALA SUHTES KOHALDATAVAD ÜHENDUSE ÜMBERARVESTUSTEGURID

| Liik: harilik molva

  Molva molva | LIN |
| --- | --- |
| SGT | 2,80 |

Liik: harilik molva

Molva molva

LIN

SGT

2,80

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 19.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 123/86 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 123/86

---

NÕUKOGU OTSUS

11. mai 2009

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmete ametissenimetamise ja asendamise kohta

(2009/388/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 10. veebruari 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 337/75 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta, eriti selle artiklit 4 (1),

võttes arvesse LÄTI valitsuse esitatud kandidaate

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu nimetas oma 18. septembri 2006. aasta otsusega (2) ametisse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmed ajavahemikuks 18. septembrist 2006 kuni 17. septembrini 2009. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu nimetas oma 18. septembri 2006. aasta otsusega (2) ametisse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmed ajavahemikuks 18. septembrist 2006 kuni 17. septembrini 2009.

| (2) | Keskuse haldusnõukogu valitsuste esindajate kategoorias on vabanenud liikmekoht Gunars KRUSTSI tagasiastumise tõttu. |
| --- | --- |

(2)

Keskuse haldusnõukogu valitsuste esindajate kategoorias on vabanenud liikmekoht Gunars KRUSTSI tagasiastumise tõttu.

| (3) | Kõnealuse keskuse haldusnõukogu Läti liige tuleks ametisse nimetada järelejäänud ametiajaks, mis lõpeb 17. septembril 2009, |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse keskuse haldusnõukogu Läti liige tuleks ametisse nimetada järelejäänud ametiajaks, mis lõpeb 17. septembril 2009,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Käesolevaga nimetatakse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 17. septembrini 2009 järgmine isik::

VALITSUSE ESINDAJA

| LÄTI | : | Jānis GAIGALS. |
| --- | --- | --- |

LÄTI

:

Jānis GAIGALS.

Brüssel, 11. mai 2009.

Nõukogu nimel

eesistuja

M. KOPICOVÁ

---

(1)  EÜT L 39, 13.2.1975, lk 1.

1

(2)  ELT C 240, 5.10.2006, lk 1.

2

---

Komisjon

| 19.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 123/87 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 123/87

---

KOMISJONI OTSUS,

16. juuli 2008,

Riigiabi C 25/2000 (
  ex
  N 149/99) kohta, mida Itaalia kavatseb anda terasetööstusettevõttele Lucchini Siderurgica SpA

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3515 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/389/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt nimetatud sätetele (1) ja võttes neid märkusi arvesse,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 21. detsembril 2000 võttis komisjon vastu negatiivse lõppotsuse juhtumi C 25/2000 Lucchini (ex N 145/99), mis käsitles keskkonnakaitseks antavat abi, mida Itaalia kavatses anda terasetööstusettevõttele Lucchini SpA („Lucchini”) (2). |
| --- | --- |

(1)

21. detsembril 2000 võttis komisjon vastu negatiivse lõppotsuse juhtumi C 25/2000 Lucchini (ex N 145/99), mis käsitles keskkonnakaitseks antavat abi, mida Itaalia kavatses anda terasetööstusettevõttele Lucchini SpA („Lucchini”) (2).

| (2) | Abisaaja kaebas otsuse edasi Euroopa Ühenduste esimese astme kohtusse. 19. septembri 2006. aasta kohtuotsusega tühistas Euroopa Ühenduste esimese astme kohus komisjoni otsuse, sest leidis, et koksitehasele antud investeerimisabi summas 2,7 miljardit liiri (1,396 miljonit eurot) ja vee- ja kanalisatsiooniseadme jaoks antud investeerimisabi summas 1,38 miljardit liiri (713 550 eurot) ei ole ühisturuga kokkusobivad. Samas toetas kohus komisjoni otsust terasetehase, kõrgahju ja suitsu ekstraheerimisseadme (3) kohta. |
| --- | --- |

(2)

Abisaaja kaebas otsuse edasi Euroopa Ühenduste esimese astme kohtusse. 19. septembri 2006. aasta kohtuotsusega tühistas Euroopa Ühenduste esimese astme kohus komisjoni otsuse, sest leidis, et koksitehasele antud investeerimisabi summas 2,7 miljardit liiri (1,396 miljonit eurot) ja vee- ja kanalisatsiooniseadme jaoks antud investeerimisabi summas 1,38 miljardit liiri (713 550 eurot) ei ole ühisturuga kokkusobivad. Samas toetas kohus komisjoni otsust terasetehase, kõrgahju ja suitsu ekstraheerimisseadme (3) kohta.

| (3) | Komisjon taotles Itaalialt teavet 9. augusti 2007. aasta kirjas, millele vastati 5. septembri 2007. aasta kirjaga. Lisateavet koguti külastuse ajal (4) Toskaana maakonnas Piombinos asuvasse tootmistehasesse 10. septembril 2007. aastal. Viimast korda paluti täiendavat teavet 3. oktoobril 2007 ning Itaalia esitas selle 7. novembri 2007. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon taotles Itaalialt teavet 9. augusti 2007. aasta kirjas, millele vastati 5. septembri 2007. aasta kirjaga. Lisateavet koguti külastuse ajal (4) Toskaana maakonnas Piombinos asuvasse tootmistehasesse 10. septembril 2007. aastal. Viimast korda paluti täiendavat teavet 3. oktoobril 2007 ning Itaalia esitas selle 7. novembri 2007. aasta kirjaga.

2.   KIRJELDUS

2.1.   Ettevõte ja asjaomased seadmed

| (4) | Terasetööstustehas Lucchini asub Toskaana maakonnas (Itaalia) Piombinos Vahemere kaldal. Kuna tehas asub linnakeskkonnas, paarsada meetrit suplus- ja kalastuspiirkonnast eemal, lepib linnarahvas tehase asukohaga vaid juhul, kui selle mõju keskkonnale võetakse nõuetekohaselt arvesse. |
| --- | --- |

(4)

Terasetööstustehas Lucchini asub Toskaana maakonnas (Itaalia) Piombinos Vahemere kaldal. Kuna tehas asub linnakeskkonnas, paarsada meetrit suplus- ja kalastuspiirkonnast eemal, lepib linnarahvas tehase asukohaga vaid juhul, kui selle mõju keskkonnale võetakse nõuetekohaselt arvesse.

| (5) | Koksitehases destilleeritakse sütt 1 240 – 1 250 °C temperatuuril, selle tulemusel saadakse koksi, mida omakorda kasutatakse malmi tootmisel. Koksikambrid koosnevad mitmest kitsast, kõrgest ja sügavast ahjust, mis asuvad üksteise kõrval. Ahjud on üksteisest eraldatud põlemiskambritega, kus ahjude kütmiseks põletatakse gaasi. Süsi laaditakse ahjudesse ahju ülaosa kaudu. Koksiahju tühjendamiseks avatakse mõlemal küljel asuvad uksed ja koks väljutatakse ahjudest spetsiaalse tõukurseadme abil. |
| --- | --- |

(5)

Koksitehases destilleeritakse sütt 1 240 – 1 250 °C temperatuuril, selle tulemusel saadakse koksi, mida omakorda kasutatakse malmi tootmisel. Koksikambrid koosnevad mitmest kitsast, kõrgest ja sügavast ahjust, mis asuvad üksteise kõrval. Ahjud on üksteisest eraldatud põlemiskambritega, kus ahjude kütmiseks põletatakse gaasi. Süsi laaditakse ahjudesse ahju ülaosa kaudu. Koksiahju tühjendamiseks avatakse mõlemal küljel asuvad uksed ja koks väljutatakse ahjudest spetsiaalse tõukurseadme abil.

| (6) | Koksistumine kestab umbes 24 tundi. Protsessi kiirendamine enne koksi tootmist või selle ajal ei too kaasa tootmise üldist kiirenemist ega suurenda ajaühikus toodetud koksi hulka. |
| --- | --- |

(6)

Koksistumine kestab umbes 24 tundi. Protsessi kiirendamine enne koksi tootmist või selle ajal ei too kaasa tootmise üldist kiirenemist ega suurenda ajaühikus toodetud koksi hulka.

| (7) | Koksikamber, mille jaoks teatatud investeeringud tehti, ehitati 1971. aastal. Tollal oli ettevõttel Lucchini Piombino kolm koksikambrit, mis koosnesid vastavalt 27, 43 ja 45 ahjust. 1992. aasta novembris oodati juhtkonna otsust koksitootmise tuleviku kohta tehases ja koksitootmine ajutiselt peatati. 1993. aasta märtsis võeti vastu otsus koksitootmise jätkamise kohta ja koksikambrid taaskäivitati. |
| --- | --- |

(7)

Koksikamber, mille jaoks teatatud investeeringud tehti, ehitati 1971. aastal. Tollal oli ettevõttel Lucchini Piombino kolm koksikambrit, mis koosnesid vastavalt 27, 43 ja 45 ahjust. 1992. aasta novembris oodati juhtkonna otsust koksitootmise tuleviku kohta tehases ja koksitootmine ajutiselt peatati. 1993. aasta märtsis võeti vastu otsus koksitootmise jätkamise kohta ja koksikambrid taaskäivitati.

| (8) | Tootmiskatkestuse ajal seisid koksiahjud tühjalt ja need lasti aeglaselt jahtuda temperatuurini 900–950 °C. Itaalia selgitas, et hoolimata tootmiskatkestuse ajal toimuvatest hoolikatest järelevalvetöödest on teatav seadmete seisundi halvenemine vältimatu. |
| --- | --- |

(8)

Tootmiskatkestuse ajal seisid koksiahjud tühjalt ja need lasti aeglaselt jahtuda temperatuurini 900–950 °C. Itaalia selgitas, et hoolimata tootmiskatkestuse ajal toimuvatest hoolikatest järelevalvetöödest on teatav seadmete seisundi halvenemine vältimatu.

| (9) | 1996. aastal otsustati teha koksitehase täiustamiseks investeeringuid. Tollal suhteliselt heas seisukorras ja kvaliteediga koksikambri puhul otsustati, et kohase täiustamisega suudaks see töötada veel kümme aastat. 1998. aastal alustati investeerimist. Kaks ülejäänud koksikambrit suleti ja demonteeriti. |
| --- | --- |

(9)

1996. aastal otsustati teha koksitehase täiustamiseks investeeringuid. Tollal suhteliselt heas seisukorras ja kvaliteediga koksikambri puhul otsustati, et kohase täiustamisega suudaks see töötada veel kümme aastat. 1998. aastal alustati investeerimist. Kaks ülejäänud koksikambrit suleti ja demonteeriti.

| (10) | Kõnealune süsteem kujutab endast suletud ringsüsteemi, mille vett kasutatakse tehase erinevate seadmete jahutamiseks. Kuna vesi ei puutu seadmetega otseselt kokku, jääb tema keemiline koostis samaks. |
| --- | --- |

(10)

Kõnealune süsteem kujutab endast suletud ringsüsteemi, mille vett kasutatakse tehase erinevate seadmete jahutamiseks. Kuna vesi ei puutu seadmetega otseselt kokku, jääb tema keemiline koostis samaks.

| (11) | Jahutusveena kasutatakse mere- või põhjavett, mis pärast kasutamist juhitakse samasse allikasse tagasi. Lucchini tehase jaoks on Vahemeri suure tähtsusega jahutusvee allikas. Vesi pumbatakse merest välja, kasutatakse seadmete jahutamiseks ja juhitakse juba kõrgema temperatuuriga merre tagasi. See tekitab probleeme meretaimedele ja -loomadele ka siis, kui vee temperatuur on alla lubatud 35 °C. |
| --- | --- |

(11)

Jahutusveena kasutatakse mere- või põhjavett, mis pärast kasutamist juhitakse samasse allikasse tagasi. Lucchini tehase jaoks on Vahemeri suure tähtsusega jahutusvee allikas. Vesi pumbatakse merest välja, kasutatakse seadmete jahutamiseks ja juhitakse juba kõrgema temperatuuriga merre tagasi. See tekitab probleeme meretaimedele ja -loomadele ka siis, kui vee temperatuur on alla lubatud 35 °C.

2.2.   Abimeetmed

| (12) | Enamik hinnatavaid meetmeid on seotud koksitehase toomisetappidega. Meetmeid on kirjeldatud üksikasjalikumalt järgnevas analüüsis. Investeeringute kogusumma oli 38,45 miljardit liiri (u 19,2 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(12)

Enamik hinnatavaid meetmeid on seotud koksitehase toomisetappidega. Meetmeid on kirjeldatud üksikasjalikumalt järgnevas analüüsis. Investeeringute kogusumma oli 38,45 miljardit liiri (u 19,2 miljonit eurot).

| (13) | Vee- ja kanalisatsioonisüsteemi investeeringute eesmärgiks oli ühe osa merevee asendamine linna veepuhastusjaamast saadava veega. Kuigi investeering ei mõjutanud veetemperatuuri tõusu, vähenes merre tagasi suunatava soojendatud vee hulk märkimisväärselt. Investeering vee- ja kanalisatsioonisüsteemi oli 19,7 miljardit liiri (u 9,85 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(13)

Vee- ja kanalisatsioonisüsteemi investeeringute eesmärgiks oli ühe osa merevee asendamine linna veepuhastusjaamast saadava veega. Kuigi investeering ei mõjutanud veetemperatuuri tõusu, vähenes merre tagasi suunatava soojendatud vee hulk märkimisväärselt. Investeering vee- ja kanalisatsioonisüsteemi oli 19,7 miljardit liiri (u 9,85 miljonit eurot).

3.   ESIMESE ASTME KOHTU OTSUS

| (14) | Esimese astme kohus leidis, et komisjoni otsus ei olnud teatavates osades küllaldaselt põhjendatud, ja tühistas sellised osad (5). |
| --- | --- |

(14)

Esimese astme kohus leidis, et komisjoni otsus ei olnud teatavates osades küllaldaselt põhjendatud, ja tühistas sellised osad (5).

| (15) | Esimese astme kohus kinnitas, et terasetööstusele antava keskkonnaabi eritingimused on sätestatud kuuenda teraseabikoodeksi (edaspidi „koodeks”) lisas (6) ja ühenduse üldistes suunistes keskkonnakaitsele antava riigiabi kohta (edaspidi „suunised”), (7) mis tollal kehtisid (8). Käesoleva juhtumi puhul olid asjakohased sätted suuniste punktid 3.2.1 ja 3.2.3.B, mis võeti vastu ESTÜ terasetööstuse jaoks koodeksi lisa teise osaga. |
| --- | --- |

(15)

Esimese astme kohus kinnitas, et terasetööstusele antava keskkonnaabi eritingimused on sätestatud kuuenda teraseabikoodeksi (edaspidi „koodeks”) lisas (6) ja ühenduse üldistes suunistes keskkonnakaitsele antava riigiabi kohta (edaspidi „suunised”), (7) mis tollal kehtisid (8). Käesoleva juhtumi puhul olid asjakohased sätted suuniste punktid 3.2.1 ja 3.2.3.B, mis võeti vastu ESTÜ terasetööstuse jaoks koodeksi lisa teise osaga.

| (16) | Suuniste punktis 3.2.1 on sätestatud: „[...] abi, mis on näiliselt suunatud keskkonnakaitse meetmetele, kuid on tegelikult suunatud üldist laadi investeeringuteks arvatakse käesolevast määrusest välja [...]”. Nimetatud punkt kordab koodeksi lisas sätestatud põhimõtet, mille kohaselt kehtestab komisjon vajaduse korral keskkonnakaitseks antava abi suhtes ranged tingimused ja tagatised, et vältida sellise abi kasutamist üldinvesteeringutena uute tehaste või seadmete jaoks. Sellisel juhul hindamine algab selle väljaselgitamisega, kas kõnealust meedet ei oleks läbi viidud igal juhul. Esimese astme kohtu seisukoht oli, et kui liikmesriik suudab siiski näidata, et meetmel oli keskkonnaalane eesmärk, ei tohi abi lugeda kokkusobimatuks pelgalt sel põhjusel, et see avaldas positiivset mõju ka tootmisele. Sellisel juhul tuleb väiksemate tootmiskuludega kaasnenud võimalik eelis lihtsalt maha arvestada (9). |
| --- | --- |

(16)

Suuniste punktis 3.2.1 on sätestatud: „[...] abi, mis on näiliselt suunatud keskkonnakaitse meetmetele, kuid on tegelikult suunatud üldist laadi investeeringuteks arvatakse käesolevast määrusest välja [...]”. Nimetatud punkt kordab koodeksi lisas sätestatud põhimõtet, mille kohaselt kehtestab komisjon vajaduse korral keskkonnakaitseks antava abi suhtes ranged tingimused ja tagatised, et vältida sellise abi kasutamist üldinvesteeringutena uute tehaste või seadmete jaoks. Sellisel juhul hindamine algab selle väljaselgitamisega, kas kõnealust meedet ei oleks läbi viidud igal juhul. Esimese astme kohtu seisukoht oli, et kui liikmesriik suudab siiski näidata, et meetmel oli keskkonnaalane eesmärk, ei tohi abi lugeda kokkusobimatuks pelgalt sel põhjusel, et see avaldas positiivset mõju ka tootmisele. Sellisel juhul tuleb väiksemate tootmiskuludega kaasnenud võimalik eelis lihtsalt maha arvestada (9).

| (17) | Teraseabikoodeksis on sätestatud, et investeeringud, mis oleks tehtud igal juhul kas majanduslikel põhjustel või võttes arvesse olemasoleva seadme või vahendite vanust, ei ole abikõlblikud. Et uus investeering oleks abikõlblik, peab olemasoleva tehase kasuliku tööea jääk olema märkimisväärne (vähemalt 25 %) (10). Kõnealuse juhtumi puhul väitis kohus, et komisjon ei ole suutnud anda piisavaid põhjendusi selle kohta, miks ta ei võtnud vastu Itaalia esitatud eksperdi aruannet, mille kohaselt oli kõnealuste seadmete kasuliku tööea jääk üle 25 % (11). Teisalt kinnitas esimese astme kohus, et investeeringud, mis tehti tehnilistel põhjustel või tootmise eesmärgil, oleks tehtud igal juhul (12). |
| --- | --- |

(17)

Teraseabikoodeksis on sätestatud, et investeeringud, mis oleks tehtud igal juhul kas majanduslikel põhjustel või võttes arvesse olemasoleva seadme või vahendite vanust, ei ole abikõlblikud. Et uus investeering oleks abikõlblik, peab olemasoleva tehase kasuliku tööea jääk olema märkimisväärne (vähemalt 25 %) (10). Kõnealuse juhtumi puhul väitis kohus, et komisjon ei ole suutnud anda piisavaid põhjendusi selle kohta, miks ta ei võtnud vastu Itaalia esitatud eksperdi aruannet, mille kohaselt oli kõnealuste seadmete kasuliku tööea jääk üle 25 % (11). Teisalt kinnitas esimese astme kohus, et investeeringud, mis tehti tehnilistel põhjustel või tootmise eesmärgil, oleks tehtud igal juhul (12).

| (18) | Komisjon ja esimese astme kohus leiavad, et ettevõtte Lucchini di Piombino tegevus oli enne investeeringute tegemist kohustuslike standarditega kooskõlas. Suuniste punktis 3.2.3.B nähakse ette abi ettevõtetele kohustuslike keskkonnastandardite täitmise parandamiseks. Kohus leidis, et investeeringud koksitehasesse aitasid kaasa kohustuslike keskkonnastandardite täitmise parandamisele: kaht projekti, millest teatati eraldi, oleks tulnud käsitleda ühe projektina (13). Komisjon ei põhjendanud piisavalt, miks ta Itaalia selgitusi arvesse ei võtnud. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon ja esimese astme kohus leiavad, et ettevõtte Lucchini di Piombino tegevus oli enne investeeringute tegemist kohustuslike standarditega kooskõlas. Suuniste punktis 3.2.3.B nähakse ette abi ettevõtetele kohustuslike keskkonnastandardite täitmise parandamiseks. Kohus leidis, et investeeringud koksitehasesse aitasid kaasa kohustuslike keskkonnastandardite täitmise parandamisele: kaht projekti, millest teatati eraldi, oleks tulnud käsitleda ühe projektina (13). Komisjon ei põhjendanud piisavalt, miks ta Itaalia selgitusi arvesse ei võtnud.

| (19) | Üks nimetatud sätte kohaldamise tingimusi oli see, et investor näitaks, et on „kindlalt otsustanud kõrgemate standardite kasuks, mis nõuavad täiendavaid investeeringuid, st ka väiksemate kuludega lahendus on olemas, millega oleks võimalik uusi keskkonnanõudeid täita” (14). Itaalia esitatud dokumentide ja tõendite alusel leidis kohus, et komisjon ei suutnud näidata, et vanad keskkonnaseadmed ei töötanud (15). |
| --- | --- |

(19)

Üks nimetatud sätte kohaldamise tingimusi oli see, et investor näitaks, et on „kindlalt otsustanud kõrgemate standardite kasuks, mis nõuavad täiendavaid investeeringuid, st ka väiksemate kuludega lahendus on olemas, millega oleks võimalik uusi keskkonnanõudeid täita” (14). Itaalia esitatud dokumentide ja tõendite alusel leidis kohus, et komisjon ei suutnud näidata, et vanad keskkonnaseadmed ei töötanud (15).

4.   HINNANG

| (20) | Terasetehase investeeringuteks kavandatud toetuste puhul on tegemist riiklike fondidega, mis annavad ettevõttele Lucchini valikulise eelise ja ähvardavad moonutada konkurentsi ning mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Seega on nende toetuste puhul tegemist riigiabiga vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1. |
| --- | --- |

(20)

Terasetehase investeeringuteks kavandatud toetuste puhul on tegemist riiklike fondidega, mis annavad ettevõttele Lucchini valikulise eelise ja ähvardavad moonutada konkurentsi ning mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Seega on nende toetuste puhul tegemist riigiabiga vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1.

| (21) | Komisjon hindas kahte investeeringurühma uuesti ja analüüsis meetmeid eraldi, et eelkõige välja selgitada, kas investeeringud oleks tehtud igal juhul kas majanduslikel kaalutlustel või kõnealuste seadmete vanust arvestades. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon hindas kahte investeeringurühma uuesti ja analüüsis meetmeid eraldi, et eelkõige välja selgitada, kas investeeringud oleks tehtud igal juhul kas majanduslikel kaalutlustel või kõnealuste seadmete vanust arvestades.

4.1.   Koksitehas

4.1.1.   Koksitehasega seotud keskkonnaprobleemid

| (22) | Koksitehases tehtavate investeeringute liigitamise juhendina osutas komisjon oma 2001. aasta raua ja terase tootmise parimat võimalikku tehnikat käsitlevale viitedokumendile (16). Selle dokumendi kohaselt on koksiahjude õhusaaste väga tõsine probleem. Suur osa saastest tuleb erinevatest allikatest, ahjukaantest, ahjuustest, silumisuksest või tõusutorudest või tekib teatud tööprotsessi käigus, nagu söe sisselaadimine, koksi väljalaadimine või koksi jahutamine. Lisaks sellele tekib lenduvaid heitkoguseid koksigaasi käitlemise seadmes. Suurimaks saasteallikaks on põletussüsteemist pärit heitgaasid. Seepärast tuleb parima võimaliku tehnika kindlaksmääramisel arvestada enamasti selliste tehnikatega, millega vähendatakse õhusaastet miinimumini. Eriti tähtis on koksiahjude sujuv ja katkestusteta töö ning nende hooldus. Ahjudest lenduva gaasi väävlist puhastamine on samuti väga oluline SO2-saaste miinimumini viimisel. See kehtib nii koksiahjude kui ka muude seadmete puhul, kus nimetatud ahjudes toodetud gaasi kasutatakse kütusena. |
| --- | --- |

(22)

Koksitehases tehtavate investeeringute liigitamise juhendina osutas komisjon oma 2001. aasta raua ja terase tootmise parimat võimalikku tehnikat käsitlevale viitedokumendile (16). Selle dokumendi kohaselt on koksiahjude õhusaaste väga tõsine probleem. Suur osa saastest tuleb erinevatest allikatest, ahjukaantest, ahjuustest, silumisuksest või tõusutorudest või tekib teatud tööprotsessi käigus, nagu söe sisselaadimine, koksi väljalaadimine või koksi jahutamine. Lisaks sellele tekib lenduvaid heitkoguseid koksigaasi käitlemise seadmes. Suurimaks saasteallikaks on põletussüsteemist pärit heitgaasid. Seepärast tuleb parima võimaliku tehnika kindlaksmääramisel arvestada enamasti selliste tehnikatega, millega vähendatakse õhusaastet miinimumini. Eriti tähtis on koksiahjude sujuv ja katkestusteta töö ning nende hooldus. Ahjudest lenduva gaasi väävlist puhastamine on samuti väga oluline SO2-saaste miinimumini viimisel. See kehtib nii koksiahjude kui ka muude seadmete puhul, kus nimetatud ahjudes toodetud gaasi kasutatakse kütusena.

4.1.2.   Abikõlblikud meetmed

| (23) | Hindamise tulemusena leidis komisjon, et Itaalia suutis tõestada, et 29,93 miljardi liiri ulatuses tehtud investeeringute eesmärk oli keskkonnakaitse. Nende meetmete puhul näitas Itaalia selgelt, et oli kindlalt otsustanud kõrgemate keskkonnakaitsestandardite kasuks. Kõigi investeeringute objektiks olnud tehaseosade kasuliku tööea jääk oli vähemalt 25 %. Vastav Itaalia taotlus sai kinnituse komisjonipoolse hinnangu käigus. Lisaks eeldatakse, et ei ole olemas väiksemate kuludega lahendust, v.a vanade struktuuride kasutamine, sest järgnevalt kirjeldatud investeeringud kujutavad endast eranditult keskkonnameetmeid. |
| --- | --- |

(23)

Hindamise tulemusena leidis komisjon, et Itaalia suutis tõestada, et 29,93 miljardi liiri ulatuses tehtud investeeringute eesmärk oli keskkonnakaitse. Nende meetmete puhul näitas Itaalia selgelt, et oli kindlalt otsustanud kõrgemate keskkonnakaitsestandardite kasuks. Kõigi investeeringute objektiks olnud tehaseosade kasuliku tööea jääk oli vähemalt 25 %. Vastav Itaalia taotlus sai kinnituse komisjonipoolse hinnangu käigus. Lisaks eeldatakse, et ei ole olemas väiksemate kuludega lahendust, v.a vanade struktuuride kasutamine, sest järgnevalt kirjeldatud investeeringud kujutavad endast eranditult keskkonnameetmeid.

| (24) | Neid investeeringuid kirjeldatakse üksikasjalikult järgmistes punktides: |
| --- | --- |

(24)

Neid investeeringuid kirjeldatakse üksikasjalikult järgmistes punktides:

| (25) | Lucchini kavandas 3 miljardi liiri suuruse (u 1,5 miljonit eurot) investeeringu uue linttransportööri ostmiseks. Katmata linttransportöör söe vedamiseks sadamast koksitehasesse oli märkimisväärne tolmusaasteallikas. Seepärast otsustas Lucchini selle välja vahetada uue, torustruktuuri sisse paigutatud loodussõbraliku linttransportööri vastu. |
| --- | --- |

(25)

Lucchini kavandas 3 miljardi liiri suuruse (u 1,5 miljonit eurot) investeeringu uue linttransportööri ostmiseks. Katmata linttransportöör söe vedamiseks sadamast koksitehasesse oli märkimisväärne tolmusaasteallikas. Seepärast otsustas Lucchini selle välja vahetada uue, torustruktuuri sisse paigutatud loodussõbraliku linttransportööri vastu.

| (26) | Tolmusaaste vähendamise edasise meetmena paigaldas Lucchini linttransportöörile niisutusseadme. Investeeringu kogusumma oli 269 miljonit liiri (u 135 000 eurot). |
| --- | --- |

(26)

Tolmusaaste vähendamise edasise meetmena paigaldas Lucchini linttransportöörile niisutusseadme. Investeeringu kogusumma oli 269 miljonit liiri (u 135 000 eurot).

| (27) | Niisutamise tulemusena muutub süsi tükiliseks ja tema selline konsistents takistab ahjudesse laadimist. Selle vältimiseks paigaldati söetornidesse õhutusseadmed. Investeeringu kogusumma oli 295 miljonit liiri (u 150 000 eurot). |
| --- | --- |

(27)

Niisutamise tulemusena muutub süsi tükiliseks ja tema selline konsistents takistab ahjudesse laadimist. Selle vältimiseks paigaldati söetornidesse õhutusseadmed. Investeeringu kogusumma oli 295 miljonit liiri (u 150 000 eurot).

| (28) | Meetmed ei mõjuta koksitehase või terasetehase üldist tööd. |
| --- | --- |

(28)

Meetmed ei mõjuta koksitehase või terasetehase üldist tööd.

| (29) | Lucchini otsustas ahjudesse laadimisel tekkiva saaste vähendamise meetmetesse investeerida 14,3 miljardit liiri (u 5,9 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(29)

Lucchini otsustas ahjudesse laadimisel tekkiva saaste vähendamise meetmetesse investeerida 14,3 miljardit liiri (u 5,9 miljonit eurot).

| (30) | Ahjudesse laadimine toimus piki ahjukambri ülaosa liikuvate laadimismasinate abil. Süsi transporditi söetornist laadimismasinasse, mis selles tööetapis pidi liikuma torni alla. Laadimismasin transportis söesegu piki koksikambri ülaossa paigutatud rööbast edasi ja valas segu ahjude ülaosas paiknevatest avaustest sisse. |
| --- | --- |

(30)

Ahjudesse laadimine toimus piki ahjukambri ülaosa liikuvate laadimismasinate abil. Süsi transporditi söetornist laadimismasinasse, mis selles tööetapis pidi liikuma torni alla. Laadimismasin transportis söesegu piki koksikambri ülaossa paigutatud rööbast edasi ja valas segu ahjude ülaosas paiknevatest avaustest sisse.

| (31) | Enne investeeringut valati süsi ahju ilma ühegi täiendava kaitseta, tekitades märkimisväärselt heitgaase. Investeeringu eesmärk oli saavutada laitmatu ühendus laadimismasinate mahutite ja ahju ülaosa vahel viisil, et laadimisprotsess oleks heitmevaba. Nimetatud investeering jaguneb kolmeks: 1) laadimismasinate väljavahetamine, 5 miljardit liiri (u 2,5 miljonit eurot); 2) laadimissuude väljavahetamine ja ahjude ülaosa tasandamine (täpsemalt ahjude ülaosa täielik ümberehitus), 7,7 miljardit liiri (u 3,3 miljonit eurot); 3) rööbaste väljavahetamine, 1,5 miljardit liiri (u 750 000 eurot). |
| --- | --- |

(31)

Enne investeeringut valati süsi ahju ilma ühegi täiendava kaitseta, tekitades märkimisväärselt heitgaase. Investeeringu eesmärk oli saavutada laitmatu ühendus laadimismasinate mahutite ja ahju ülaosa vahel viisil, et laadimisprotsess oleks heitmevaba. Nimetatud investeering jaguneb kolmeks: 1) laadimismasinate väljavahetamine, 5 miljardit liiri (u 2,5 miljonit eurot); 2) laadimissuude väljavahetamine ja ahjude ülaosa tasandamine (täpsemalt ahjude ülaosa täielik ümberehitus), 7,7 miljardit liiri (u 3,3 miljonit eurot); 3) rööbaste väljavahetamine, 1,5 miljardit liiri (u 750 000 eurot).

| (32) | Komisjon kontrollis eriti seda, kas kahele esimesele meetmele eraldatud suured summad olid õigustatud. Selgus, et laadimismasinate väljavahetamine oli vajalik, sest uued, parema kvaliteediga kogujad olid kõrgemad kui algselt kasutatud lihtsamad kogujad. Kui need oleks kinnitatud algsete laadimismasinate alla, oleks viimased muutunud liiga kõrgeks, et mahtuda söetornide alla. Ahjude ülaosa väljavahetamise puhul mõjutas investeeringu suurust tulekindel erimaterjal. |
| --- | --- |

(32)

Komisjon kontrollis eriti seda, kas kahele esimesele meetmele eraldatud suured summad olid õigustatud. Selgus, et laadimismasinate väljavahetamine oli vajalik, sest uued, parema kvaliteediga kogujad olid kõrgemad kui algselt kasutatud lihtsamad kogujad. Kui need oleks kinnitatud algsete laadimismasinate alla, oleks viimased muutunud liiga kõrgeks, et mahtuda söetornide alla. Ahjude ülaosa väljavahetamise puhul mõjutas investeeringu suurust tulekindel erimaterjal.

| (33) | Meetmed ei mõjuta tootmistaset. |
| --- | --- |

(33)

Meetmed ei mõjuta tootmistaset.

| (34) | Ahjuuste kaudu pärinevate heitmete vähendamiseks miinimumini tehti 5 miljardi liiri (u 2,13 miljonit eurot) suurune investeering. Vanad uksed ei olnud hermeetilised ja võimaldasid gaasi leket. Lisaks sellele takistas uste sulgemist ustele ja raamidele laadimise ajal ladestunud tõrvakiht. Lihtsate ja jäikade uste täiustamine ei olnud piisaval tasemel võimalik ja seega tuli välja vahetada kõik 54 ahjuust, investeeringu maksumus oli 2,5 miljardit liiri (u 1,12 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(34)

Ahjuuste kaudu pärinevate heitmete vähendamiseks miinimumini tehti 5 miljardi liiri (u 2,13 miljonit eurot) suurune investeering. Vanad uksed ei olnud hermeetilised ja võimaldasid gaasi leket. Lisaks sellele takistas uste sulgemist ustele ja raamidele laadimise ajal ladestunud tõrvakiht. Lihtsate ja jäikade uste täiustamine ei olnud piisaval tasemel võimalik ja seega tuli välja vahetada kõik 54 ahjuust, investeeringu maksumus oli 2,5 miljardit liiri (u 1,12 miljonit eurot).

| (35) | Mitmete ohtlike ainetega (näiteks fosfor ja väävel) segunenud tõrvakihi kõrvaldamiseks tuli uksi ja ukseraame korrapäraselt puhastada. Puhastamine toimus kord nädalas käsitsi. Puhastamise automatiseerimine maksis 2,1 miljardit liiri (u 1 miljon eurot) ja selle tulemusena sai Lucchini teha puhastust pärast iga laadimiskorda, st iga päev ja mitte enam kord nädalas. See võimaldas üldist saastet veelgi vähendada ja parandas ahjuuste suletust. |
| --- | --- |

(35)

Mitmete ohtlike ainetega (näiteks fosfor ja väävel) segunenud tõrvakihi kõrvaldamiseks tuli uksi ja ukseraame korrapäraselt puhastada. Puhastamine toimus kord nädalas käsitsi. Puhastamise automatiseerimine maksis 2,1 miljardit liiri (u 1 miljon eurot) ja selle tulemusena sai Lucchini teha puhastust pärast iga laadimiskorda, st iga päev ja mitte enam kord nädalas. See võimaldas üldist saastet veelgi vähendada ja parandas ahjuuste suletust.

| (36) | Uued uksed kaalusid vanades ustest 1,5 tonni rohkem, mis muutis tööliste jaoks uste käsitsemise vana kettsüsteemi abil liiga ohtlikuks. Sel eesmärgil paigaldati 356 miljonit liiri (u 175 000 eurot) maksnud seade, mis suurendas tööliste turvalisust nimetatud uste käsitsemisel. Meetme enda eesmärk ei olnud keskkonnakaitse, kuid kuna vajadus selle järele tekkis uute uste paigaldamise tulemusena, käsitleb komisjon seda keskkonnameetme rakendamisest tingitud lisainvesteeringuna ning on seega nõus, et nimetatud kahte meedet tuleks vaadelda ühise paketina. |
| --- | --- |

(36)

Uued uksed kaalusid vanades ustest 1,5 tonni rohkem, mis muutis tööliste jaoks uste käsitsemise vana kettsüsteemi abil liiga ohtlikuks. Sel eesmärgil paigaldati 356 miljonit liiri (u 175 000 eurot) maksnud seade, mis suurendas tööliste turvalisust nimetatud uste käsitsemisel. Meetme enda eesmärk ei olnud keskkonnakaitse, kuid kuna vajadus selle järele tekkis uute uste paigaldamise tulemusena, käsitleb komisjon seda keskkonnameetme rakendamisest tingitud lisainvesteeringuna ning on seega nõus, et nimetatud kahte meedet tuleks vaadelda ühise paketina.

| (37) | Meetmed ei mõjuta üldist tootmisprotsessi. |
| --- | --- |

(37)

Meetmed ei mõjuta üldist tootmisprotsessi.

| (38) | Lucchini investeeris ahjugaasi ekstraheerimise seadme ümberehitamisse 1 miljard liiri (u 500 000 eurot). Uue seadme eesmärgiks oli gaaside ekstraheerimise mehhanismi kiiruse reguleerimine. Torude sisesurve on muutuv, liiga suure surve korral avanevad vastavad klapid ja paiskavad õhku vajaliku koguse gaasi. Investeeringu eesmärgiks oli gaasivoo reguleerimine ja seega klappide avanemissageduse vähendamine. |
| --- | --- |

(38)

Lucchini investeeris ahjugaasi ekstraheerimise seadme ümberehitamisse 1 miljard liiri (u 500 000 eurot). Uue seadme eesmärgiks oli gaaside ekstraheerimise mehhanismi kiiruse reguleerimine. Torude sisesurve on muutuv, liiga suure surve korral avanevad vastavad klapid ja paiskavad õhku vajaliku koguse gaasi. Investeeringu eesmärgiks oli gaasivoo reguleerimine ja seega klappide avanemissageduse vähendamine.

| (39) | Lisaks sellele vahetati 1,5 miljardi liiri (u 750 000 euro) suuruse investeerimiskava raames täielikult välja peamine kollektortoru, tõusutorud ja õhutussüsteemi ühendustorud. Vana süsteem töötas aurul, ühendustorud lekkisid ja selle tagajärjeks oli gaasileke, lisaks ei olnud tõusutorud varustatud hüdrauliliste klappidega. Uus süsteem põhines jahutamisel kõrgsurvel ammoniaagiga, mis koos jahutamisega vähendab ka gaasis leiduvaid saasteaineid. |
| --- | --- |

(39)

Lisaks sellele vahetati 1,5 miljardi liiri (u 750 000 euro) suuruse investeerimiskava raames täielikult välja peamine kollektortoru, tõusutorud ja õhutussüsteemi ühendustorud. Vana süsteem töötas aurul, ühendustorud lekkisid ja selle tagajärjeks oli gaasileke, lisaks ei olnud tõusutorud varustatud hüdrauliliste klappidega. Uus süsteem põhines jahutamisel kõrgsurvel ammoniaagiga, mis koos jahutamisega vähendab ka gaasis leiduvaid saasteaineid.

| (40) | Täiendava investeeringu raames tehti korda gaasi käitlemise seade. Praktiliselt vahetati välja toiteliinid, naftaliini eemaldamiseks paigaldati uus seade, samuti paigaldati gaasi puhastamise seadet kontrolliv IT-süsteem. Investeeringu suurus oli 1,5 miljardit liiri (u 750 000 eurot). |
| --- | --- |

(40)

Täiendava investeeringu raames tehti korda gaasi käitlemise seade. Praktiliselt vahetati välja toiteliinid, naftaliini eemaldamiseks paigaldati uus seade, samuti paigaldati gaasi puhastamise seadet kontrolliv IT-süsteem. Investeeringu suurus oli 1,5 miljardit liiri (u 750 000 eurot).

| (41) | Täielikult vaadati üle gaasi lenduvosakeste filtreerimiseks kasutatav elektrostaatiliste filtrite süsteem, et suurendada selle tõhusust tõrva eemaldamisel. Investeeringu maksumuseks oli 1,5 miljardit liiri (u 750 000 eurot). |
| --- | --- |

(41)

Täielikult vaadati üle gaasi lenduvosakeste filtreerimiseks kasutatav elektrostaatiliste filtrite süsteem, et suurendada selle tõhusust tõrva eemaldamisel. Investeeringu maksumuseks oli 1,5 miljardit liiri (u 750 000 eurot).

| (42) | Koksistumise ajal saadav tõrv säilitatakse temperatuuril 70 °C. Soe tõrv tekitab kantserogeenseid gaase. Lucchini otsustas investeerida 1,427 miljardit liiri (u 0,7 miljonit eurot) kantserogeense gaasisaaste kogumise ja põletamise seadmesse. Investeering ei avalda tootmistasemele mingisugust mõju. |
| --- | --- |

(42)

Koksistumise ajal saadav tõrv säilitatakse temperatuuril 70 °C. Soe tõrv tekitab kantserogeenseid gaase. Lucchini otsustas investeerida 1,427 miljardit liiri (u 0,7 miljonit eurot) kantserogeense gaasisaaste kogumise ja põletamise seadmesse. Investeering ei avalda tootmistasemele mingisugust mõju.

| (43) | Gaasipuhastussüsteemi tehtud investeeringute tulemusena suureneb ekstraheeritud ja müügiks kasutatavate keemiliste ainete hulk ja väärtus vähesel määral. Teisalt tekitab uue süsteemi pidev järelevalve palju suuremaid kulutusi. Seega puudub üldine tootmisalane kasu, mida saaks maha arvata. |
| --- | --- |

(43)

Gaasipuhastussüsteemi tehtud investeeringute tulemusena suureneb ekstraheeritud ja müügiks kasutatavate keemiliste ainete hulk ja väärtus vähesel määral. Teisalt tekitab uue süsteemi pidev järelevalve palju suuremaid kulutusi. Seega puudub üldine tootmisalane kasu, mida saaks maha arvata.

| (44) | SO2 heitkoguste seireks õhus tuli paigaldada asjaomane mõõtmissüsteem. Investeering tehti üksnes keskkonnakaitse eesmärgil ja selle maksumuseks oli 138 miljonit liiri (u 70 000 eurot). Meede ei avalda tootmisele mingit mõju. |
| --- | --- |

(44)

SO2 heitkoguste seireks õhus tuli paigaldada asjaomane mõõtmissüsteem. Investeering tehti üksnes keskkonnakaitse eesmärgil ja selle maksumuseks oli 138 miljonit liiri (u 70 000 eurot). Meede ei avalda tootmisele mingit mõju.

4.1.3.   Meetmed, mis oleksid läbi viidud igal juhul

| (45) | Järgmiste meetmete puhul leidis komisjon, et need oleks võetud igal juhul ning seega ei saa neid käsitleda abikõlblike keskkonnameetmetena. Selliseid investeeringuid, mida ei saa keskkonnatoetusena käsitleda ergutava mõju puudumise tõttu, oli kogusummas 8,52 miljardit liiri. |
| --- | --- |

(45)

Järgmiste meetmete puhul leidis komisjon, et need oleks võetud igal juhul ning seega ei saa neid käsitleda abikõlblike keskkonnameetmetena. Selliseid investeeringuid, mida ei saa keskkonnatoetusena käsitleda ergutava mõju puudumise tõttu, oli kogusummas 8,52 miljardit liiri.

| (46) | Lucchini otsustas investeerida 4,241 miljardit liiri (u 2,1 miljonit eurot) ahjuruumide parandustöödeks, tihendades neid või vahetades osaliselt või täielikult välja ahjuruume vooderdavad telliskivid. Komisjon on arvamusel, et investeering viidi läbi tootmisalastel kaalutlustel. Esiteks täheldab komisjon, et ahjuruumid ei kujuta endast nn keskkonnaseadmeid, vaid tegemist on tehase tootmiskeskusega. |
| --- | --- |

(46)

Lucchini otsustas investeerida 4,241 miljardit liiri (u 2,1 miljonit eurot) ahjuruumide parandustöödeks, tihendades neid või vahetades osaliselt või täielikult välja ahjuruume vooderdavad telliskivid. Komisjon on arvamusel, et investeering viidi läbi tootmisalastel kaalutlustel. Esiteks täheldab komisjon, et ahjuruumid ei kujuta endast nn keskkonnaseadmeid, vaid tegemist on tehase tootmiskeskusega.

| (47) | Teiseks, telliskivide tihendamine kuulub koksiahjude tavalise hooldustöö hulka. |
| --- | --- |

(47)

Teiseks, telliskivide tihendamine kuulub koksiahjude tavalise hooldustöö hulka.

| (48) | Lisaks oli Itaalia komisjoni teavitanud asjaolust, et aastatel 1992–1993 toimunud töökatkestus kiirendas koksikambri seisundi halvenemist ja lühendas selle eluiga. Kui 1999. aastal otsustati kambrit renoveerida, tegi äriühing ettepaneku tagada neile töö jätkumine vähemalt järgmiseks kümneks aastaks. Kui tihendamistööde asemel tekkis vajadus telliskivide väljavahetamise järele, võib oletada, et seinad olid juba väga halvas seisukorras. Sel juhul oli oht, et seinad vajuvad ahjuruumi sisse ja masinad ei mahuks enam ahjuruumi, et koksi välja lükata. Nii muutuks ahjuruum kasutamiskõlbmatuks. Deformatsioon oleks ohustanud ka ahju ülaosa stabiilsust. |
| --- | --- |

(48)

Lisaks oli Itaalia komisjoni teavitanud asjaolust, et aastatel 1992–1993 toimunud töökatkestus kiirendas koksikambri seisundi halvenemist ja lühendas selle eluiga. Kui 1999. aastal otsustati kambrit renoveerida, tegi äriühing ettepaneku tagada neile töö jätkumine vähemalt järgmiseks kümneks aastaks. Kui tihendamistööde asemel tekkis vajadus telliskivide väljavahetamise järele, võib oletada, et seinad olid juba väga halvas seisukorras. Sel juhul oli oht, et seinad vajuvad ahjuruumi sisse ja masinad ei mahuks enam ahjuruumi, et koksi välja lükata. Nii muutuks ahjuruum kasutamiskõlbmatuks. Deformatsioon oleks ohustanud ka ahju ülaosa stabiilsust.

| (49) | Itaalia selgitas, et telliskivide väljavahetamisel oli keskkonnaalane eesmärk. Gaasi liikumisel ahjuruumist põlemiskambrisse oleks muutunud põlemisgaasi keemiline koostis ja korstnatest oleks väljunud musta suitsu. |
| --- | --- |

(49)

Itaalia selgitas, et telliskivide väljavahetamisel oli keskkonnaalane eesmärk. Gaasi liikumisel ahjuruumist põlemiskambrisse oleks muutunud põlemisgaasi keemiline koostis ja korstnatest oleks väljunud musta suitsu.

| (50) | Komisjon on nõus Itaalia selgitustega, mille kohaselt tuleb hermeetiliselt sulgeda ahjuruumi ja põlemiskambri vaheline ala. Komisjoni arvates ei näita see siiski seda, et investor oleks otsustanud kõrgema keskkonnastandardi kasuks. Vastupidi, komisjon on arvamusel, et investeeringud oleks eespool osutatud põhjustel tehtud igal juhul. 3. oktoobri 2007. aasta kirjas oli Itaalial võimalus vastata komisjoni märkustele, kuid ta jättis selle tegemata. Komisjon on seega seisukohal, et ahjuseintega seonduvad telliskivitööd oleks tehtud igal juhul majanduslikel kaalutlustel, et kindlustada tehase koksitootmise jätkumine. |
| --- | --- |

(50)

Komisjon on nõus Itaalia selgitustega, mille kohaselt tuleb hermeetiliselt sulgeda ahjuruumi ja põlemiskambri vaheline ala. Komisjoni arvates ei näita see siiski seda, et investor oleks otsustanud kõrgema keskkonnastandardi kasuks. Vastupidi, komisjon on arvamusel, et investeeringud oleks eespool osutatud põhjustel tehtud igal juhul. 3. oktoobri 2007. aasta kirjas oli Itaalial võimalus vastata komisjoni märkustele, kuid ta jättis selle tegemata. Komisjon on seega seisukohal, et ahjuseintega seonduvad telliskivitööd oleks tehtud igal juhul majanduslikel kaalutlustel, et kindlustada tehase koksitootmise jätkumine.

| (51) | Kuigi voolukatkestuste negatiivne mõju keskkonnale vastab tõele, on komisjon seisukohal, et tagavarageneraator paigaldati eelkõige tootmisalastel kaalutlustel. Elektrikatkestustel on tootmisele väga negatiivne mõju ja tagavarageneraator oleks paigaldatud igal juhul. Investeeringu maksumuseks oli 1,8 miljardit liiri (u 0,9 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(51)

Kuigi voolukatkestuste negatiivne mõju keskkonnale vastab tõele, on komisjon seisukohal, et tagavarageneraator paigaldati eelkõige tootmisalastel kaalutlustel. Elektrikatkestustel on tootmisele väga negatiivne mõju ja tagavarageneraator oleks paigaldatud igal juhul. Investeeringu maksumuseks oli 1,8 miljardit liiri (u 0,9 miljonit eurot).

| (52) | Lucchini kulutas 220 miljonit liiri (u 110 000 eurot) uute filtrite ostmiseks, mis filtreerivad ahjust võetud koksi jahutamisel tekkivat auru. Komisjoni arvates oleks filtrid välja vahetatud igal juhul, sest Itaalia oli tehasesse tehtud külaskäigu ajal kinnitanud, et kõnealuste filtrite kasulik tööiga (20 aastat) oli möödas. |
| --- | --- |

(52)

Lucchini kulutas 220 miljonit liiri (u 110 000 eurot) uute filtrite ostmiseks, mis filtreerivad ahjust võetud koksi jahutamisel tekkivat auru. Komisjoni arvates oleks filtrid välja vahetatud igal juhul, sest Itaalia oli tehasesse tehtud külaskäigu ajal kinnitanud, et kõnealuste filtrite kasulik tööiga (20 aastat) oli möödas.

| (53) | Söe silumisel ahjuruumis on keskkonnale iseenesest positiivne mõju. Kõnealune investeering seisneb kunagi käsitsi tehtud töö automatiseerimises. Töö automatiseerimine ei avalda saastele mingisugust mõju. Meede oleks võetud majanduslikel kaalutlustel igal juhul. Investeeringu suuruseks oli 1,5 miljardit liiri (u 750 000 eurot). |
| --- | --- |

(53)

Söe silumisel ahjuruumis on keskkonnale iseenesest positiivne mõju. Kõnealune investeering seisneb kunagi käsitsi tehtud töö automatiseerimises. Töö automatiseerimine ei avalda saastele mingisugust mõju. Meede oleks võetud majanduslikel kaalutlustel igal juhul. Investeeringu suuruseks oli 1,5 miljardit liiri (u 750 000 eurot).

| (54) | Ühendusteedest, mille kaudu gaas ahju kütmiseks põlemiskambritesse toimetatakse, lekkis gaasi. Ühendusteed oleks tulnud välja vahetada igal juhul, sest gaas on ülimalt plahvatusohtlik ning gaasileke kujutas töötajatele suurt ohtu. Investeeringu maksumuseks oli 761 miljonit liiri (u 380 000 eurot). |
| --- | --- |

(54)

Ühendusteedest, mille kaudu gaas ahju kütmiseks põlemiskambritesse toimetatakse, lekkis gaasi. Ühendusteed oleks tulnud välja vahetada igal juhul, sest gaas on ülimalt plahvatusohtlik ning gaasileke kujutas töötajatele suurt ohtu. Investeeringu maksumuseks oli 761 miljonit liiri (u 380 000 eurot).

4.2.   Vee- ja kanalisatsioonisüsteem

| (55) | Enne investeeringu tegemist vastas vee- ja kanalisatsiooniseade kehtivatele kohustuslikele normpiiridele. |
| --- | --- |

(55)

Enne investeeringu tegemist vastas vee- ja kanalisatsiooniseade kehtivatele kohustuslikele normpiiridele.

| (56) | Merest transporditava ja sinna tagasi voolava vee hulk oli enne investeeringut 36 800 000 m3, nüüd aga 26 000 000 m3. Investeering oli eelkõige vajalik ühendusteede väljaehitamiseks kohaliku veepuhastusjaamaga ja torusüsteemi väljavahetamiseks, et vähendada vajamineva vee hulka. Komisjon on seisukohal, et meetmel on keskkonnaalane eesmärk. |
| --- | --- |

(56)

Merest transporditava ja sinna tagasi voolava vee hulk oli enne investeeringut 36 800 000 m3, nüüd aga 26 000 000 m3. Investeering oli eelkõige vajalik ühendusteede väljaehitamiseks kohaliku veepuhastusjaamaga ja torusüsteemi väljavahetamiseks, et vähendada vajamineva vee hulka. Komisjon on seisukohal, et meetmel on keskkonnaalane eesmärk.

| (57) | Investeering tõi kaasa vee pumpamiseks tehtavate kulutuste vähendamise 206 712 euro võrra aastas. Kuna aga veepuhastusjaama vesi maksab 0,15 eurot/m3, siis suurenevad aastased lisakulutused 226 200 eurot. Seega maksab uus süsteem ettevõttele Lucchini aastas 19 488 eurot rohkem kui vana süsteem. Seega ei ole tootmisalast kasu, mida saaks maha arvestada. |
| --- | --- |

(57)

Investeering tõi kaasa vee pumpamiseks tehtavate kulutuste vähendamise 206 712 euro võrra aastas. Kuna aga veepuhastusjaama vesi maksab 0,15 eurot/m3, siis suurenevad aastased lisakulutused 226 200 eurot. Seega maksab uus süsteem ettevõttele Lucchini aastas 19 488 eurot rohkem kui vana süsteem. Seega ei ole tootmisalast kasu, mida saaks maha arvestada.

5.   KOKKUVÕTE

| (58) | Eespool esitatud asjaolusid arvesse võttes jõudis komisjon järeldusele, et koksitehasele antud 29,93 miljardi liiri suurusel investeeringul (mis moodustab 72 % tehasesse tehtud koguinvesteeringust) oli keskkonnaalane eesmärk ja kõnealused investeeringud olid abikõlblikud vastavalt sel ajal kehtinud suunistele (vt põhjendus 15) (17). Nimetatud meetmetega ei kaasne soodustusi tootmises. Itaalia hinnangu kohaselt oli abi osatähtsus 7 %. Seega saab sellele vastavat abisummat 2,095 miljardit liiri (1 081 977,2 eurot) lugeda kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(58)

Eespool esitatud asjaolusid arvesse võttes jõudis komisjon järeldusele, et koksitehasele antud 29,93 miljardi liiri suurusel investeeringul (mis moodustab 72 % tehasesse tehtud koguinvesteeringust) oli keskkonnaalane eesmärk ja kõnealused investeeringud olid abikõlblikud vastavalt sel ajal kehtinud suunistele (vt põhjendus 15) (17). Nimetatud meetmetega ei kaasne soodustusi tootmises. Itaalia hinnangu kohaselt oli abi osatähtsus 7 %. Seega saab sellele vastavat abisummat 2,095 miljardit liiri (1 081 977,2 eurot) lugeda kokkusobivaks.

| (59) | Koksitehase ülejäänud investeeringu puhul summas 8,52 miljardit liiri (u 4,3 miljonit eurot) leidis komisjon, et need investeeringud oleks tehtud igal juhul kas majanduslikel kaalutlustel või tehase kasulikku tööiga silmas pidades. Kuna terasetööstussektoris ei saa investeeringuteks anda piirkondlikku abi, ei ole 0,596 miljardi liiri (0,307 808,31 euro) suurune abi kokkusobiv. |
| --- | --- |

(59)

Koksitehase ülejäänud investeeringu puhul summas 8,52 miljardit liiri (u 4,3 miljonit eurot) leidis komisjon, et need investeeringud oleks tehtud igal juhul kas majanduslikel kaalutlustel või tehase kasulikku tööiga silmas pidades. Kuna terasetööstussektoris ei saa investeeringuteks anda piirkondlikku abi, ei ole 0,596 miljardi liiri (0,307 808,31 euro) suurune abi kokkusobiv.

| (60) | Vee- ja kanalisatsioonisüsteemi meetme puhul on kogu meetmel keskkonnaalane eesmärk. Meede ei soodusta tootmist, seega võib 1,379 miljardi liiri (712 184, 06 euro) suuruse abi kiita täies ulatuses heaks (abi osatähtsus: 7 %), |
| --- | --- |

(60)

Vee- ja kanalisatsioonisüsteemi meetme puhul on kogu meetmel keskkonnaalane eesmärk. Meede ei soodusta tootmist, seega võib 1,379 miljardi liiri (712 184, 06 euro) suuruse abi kiita täies ulatuses heaks (abi osatähtsus: 7 %),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Abi, mida Itaalia kavatseb anda terasetööstusettevõttele Lucchini Siderurgica SpA summas 1 081 977,2 eurot (2,095 miljardit liiri) koksitehasesse tehtavate keskkonnaalaste investeeringute jaoks ja summas 712 184,06 eurot (1,379 miljardit liiri) vee- ja kanalisatsioonisüsteemi tehtavate keskkonnaalaste investeeringute jaoks, on ühisturuga kokkusobiv.

Artikkel 2

Riigiabi, mida Itaalia kavatseb anda terasetööstusettevõttele Lucchini Siderurgica SpA summas 307 808,31 eurot (0,596 miljardit liiri) koksitehasesse tehtavateks muudeks investeeringuteks kui artiklis 1 sätestatud investeeringud, ei ole ühisturuga kokkusobiv.

Sellist abi ei tohi seega anda.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 16. juuli 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 248, 23.10.2007, lk 25.

1

(2)  EÜT L 163, 20.6.2001, lk 24.

2

(3)  Juhtum T-166/01, Lucchini vs. komisjon, EKL 2006, lk II-2875.

3

Lucchini

komisjon

(4)  Külastusest võtsid osa kaks konkurentsi peadirektoraadi töötajat ja üks ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi terasespetsialist.

4

(5)  Esimese astme kohtu otsuse põhjenduste punkt 112 ja sellele järgnevad punktid.

5

(6)  Komisjoni otsus nr 2496/96/ESTÜ ühenduse teraseabi normide kohta (EÜT L 338, 28.12.1996, lk 42).

6

(7)  EÜT C 72, 10.3.1994, lk 3.

7

(8)  Esimese astme kohtu otsuse põhjenduste punkt 59.

8

(9)  Esimese astme kohtu otsuse põhjenduste punkt 92.

9

(10)  Idem.

10

Idem

(11)  Esimese astme kohtu otsuse põhjenduste punkt 103.

11

(12)  Näiteks kinnitas esimese astme kohus komisjoni otsust kõrgahju investeeringute osas. Komisjon oli järeldanud, et kõrgahju nüüdisajastamine oli muutnud tarbetuks vanad keskkonnakaitseseadmed, mistõttu oleks need tulnud tootmisalastel kaalutlustel igal juhul välja vahetada.

12

(13)  Esimese astme kohtu otsuse põhjenduse punkt 107 ja sellele järgnevad punktid.

13

(14)  Teraseabikoodeksi lisa teise osa punkt a: „Juhul kui ettevõtted otsustavad saavutada vastavate normidega ette nähtud tasemest märkimisväärselt kõrgema keskonnakaitsetaseme, peab investor lisaks punkti b alapunktis ii väljendatud kriteeriumi täitmisele näitama, et on selgelt otsustanud kõrgema, lisainvesteeringuid nõudva keskonnakaitse taseme kasuks, kuigi ka väiksemate kuludega lahendus lubanuks täita uusi keskkonnanorme. Igal juhul rakendataks suurendatud abiprotsenti (30 % nende 15 % asemel, mida tollal tohtis võimaldada vastavate normide täitmiseks) ainult kõrgema keskkonnakaitse tasemega investeeringule”.

14

(15)  Esimese astme kohtu otsuse põhjenduse punkt 104 ja sellele järgnevad punktid.

15

(16)  http://www.envir.ee/ippc/docs/iron%20and%20steel.doc

16

(17)  Vaatamata sellele, kas olemasolevad tehnikad muutuvad paremaks, mis on keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste nõue (ELT C 82, 1.4.2008, lk 1).

17

---

SUUNISED

Euroopa Keskpank

| 19.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 123/94 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 123/94

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS,

7. mai 2009,

millega muudetakse suunist EKP/2007/2 üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET2) kohta

(EKP/2009/9)

(2009/390/EÜ)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige artikli 105 lõike 2 esimest ja neljandat taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 3.1, 17, 18 ja 22,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga (EKP) nõukogu võttis vastu 26. aprilli 2007. aasta suunise EKP/2007/2 üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET2) kohta; (1) seda kohaldatakse TARGET2 suhtes, mida iseloomustab ühtne tehniline platvorm, nn ühisplatvorm. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga (EKP) nõukogu võttis vastu 26. aprilli 2007. aasta suunise EKP/2007/2 üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET2) kohta; (1) seda kohaldatakse TARGET2 suhtes, mida iseloomustab ühtne tehniline platvorm, nn ühisplatvorm.

| (2) | Suunist EKP/2007/2 tuleb muuta a) võttes arvesse ühisplatvormi uuendust ja vajadust määratleda kasutusele võetud süsteemidevaheline arveldus ja b) et tagada juurdepääs TARGET2-le avaliku sektori krediidiasutustele, mille järelevalve toimub, arvestades nende konkreetset institutsioonilist olemust ühenduse õiguses, riigi pädeva ametiasutuse poolt teostatava järelevalvega võrreldava standardi alusel, |
| --- | --- |

(2)

Suunist EKP/2007/2 tuleb muuta a) võttes arvesse ühisplatvormi uuendust ja vajadust määratleda kasutusele võetud süsteemidevaheline arveldus ja b) et tagada juurdepääs TARGET2-le avaliku sektori krediidiasutustele, mille järelevalve toimub, arvestades nende konkreetset institutsioonilist olemust ühenduse õiguses, riigi pädeva ametiasutuse poolt teostatava järelevalvega võrreldava standardi alusel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Suunise EKP/2007/2 II, III ja IV lisa muudetakse kooskõlas käesoleva suunise lisaga.

Artikkel 2

Jõustumine

1.   Käesolev suunis jõustub 8. mail 2009.

2.   Artiklit 1 kohaldatakse alates 11. maist 2009.

Artikkel 3

Adressaadid ja rakendusmeetmed

1.   Käesolevat suunist kohaldatakse kõikidele eurosüsteemi keskpankadele.

2.   Euro kasutusele võtnud liikmesriikide keskpangad edastavad EKP-le meetmete kava käesoleva suunise järgimiseks hiljemalt 11. maiks 2009.

Frankfurt Maini ääres, 7. mai 2009

EKP nõukogu nimel

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  ELT L 237, 8.9.2007, lk 1.

1

---

LISA

| 1. | Suunise EKP/2007/2 II lisa muudetakse järgmiselt:
  artiklis 1 asendatakse mõiste „krediidiasutus (credit institution)” järgmisega:


  „— | „krediidiasutus”(credit institution) – a) krediidiasutus [sisesta panganduse direktiivi artikli 4 lõike 1 punkti a ja teatud juhtudel artikli 2 kohased siseriiklikud sätted] tähenduses, mille üle teostab järelevalvet pädev ametiasutus; või b) muu krediidiasutus asutamislepingu artikli 101 lõike 2 mõistes, mille järelevalve toimub pädeva ametiasutuse poolt teostatava järelevalvega võrreldava standardi alusel.” |
| --- | --- | --- |

1.

Suunise EKP/2007/2 II lisa muudetakse järgmiselt:

artiklis 1 asendatakse mõiste „krediidiasutus (credit institution)” järgmisega:

„—

„krediidiasutus”(credit institution) – a) krediidiasutus [sisesta panganduse direktiivi artikli 4 lõike 1 punkti a ja teatud juhtudel artikli 2 kohased siseriiklikud sätted] tähenduses, mille üle teostab järelevalvet pädev ametiasutus; või b) muu krediidiasutus asutamislepingu artikli 101 lõike 2 mõistes, mille järelevalve toimub pädeva ametiasutuse poolt teostatava järelevalvega võrreldava standardi alusel.”

| 2. | Suunise EKP/2007/2 III lisa muudetakse järgmiselt:
  mõistete nimekirjas asendatakse mõiste „krediidiasutus (credit institution)” järgmisega:


  „— | „krediidiasutus”(credit institution) – a) krediidiasutus panganduse direktiivi artikli 2 ja artikli 4 lõike 1 punkti a tähenduses, mille suhtes teostab järelevalvet pädev ametiasutus; või b) muu asutus asutamislepingu artikli 101 lõike 2 tähenduses, mille järelevalve toimub pädeva ametiasutuse poolt teostatava järelevalvega võrreldava standardi alusel.” |
| --- | --- | --- |

2.

Suunise EKP/2007/2 III lisa muudetakse järgmiselt:

mõistete nimekirjas asendatakse mõiste „krediidiasutus (credit institution)” järgmisega:

„—

„krediidiasutus”(credit institution) – a) krediidiasutus panganduse direktiivi artikli 2 ja artikli 4 lõike 1 punkti a tähenduses, mille suhtes teostab järelevalvet pädev ametiasutus; või b) muu asutus asutamislepingu artikli 101 lõike 2 tähenduses, mille järelevalve toimub pädeva ametiasutuse poolt teostatava järelevalvega võrreldava standardi alusel.”

| 3. | Suunise EKP/2007/2 IV lisa muudetakse järgmiselt:


  1) | punkti 1 lisatakse järgmised mõisted:


  „— | „süsteemidevaheline arveldus” (cross-system settlement) – debiteerimiskorralduse reaalajaline arveldus, mille puhul toimuvad maksed ühelt kõrvalsüsteemi arveldavalt pangalt arvelduskorra nr 6 alusel teise kõrvalsüsteemi arveldavale pangale arvelduskorra nr 6 alusel; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Suunise EKP/2007/2 IV lisa muudetakse järgmiselt:

1)

punkti 1 lisatakse järgmised mõisted:

„—

„süsteemidevaheline arveldus” (cross-system settlement) – debiteerimiskorralduse reaalajaline arveldus, mille puhul toimuvad maksed ühelt kõrvalsüsteemi arveldavalt pangalt arvelduskorra nr 6 alusel teise kõrvalsüsteemi arveldavale pangale arvelduskorra nr 6 alusel;

| — | „staatiliste andmete (haldus)moodul” – ühisplatvormi moodul, milles kogutakse ja arhiveeritakse staatilisi andmeid.”; |
| --- | --- |

—

„staatiliste andmete (haldus)moodul” – ühisplatvormi moodul, milles kogutakse ja arhiveeritakse staatilisi andmeid.”;

| 2) | punktis 3 lisatakse alapunkt 7:


  „7. | Kõrvalsüsteemide keskpangad peavad tagama, et kõrvalsüsteemid, millega neil on kahepoolsed lepingud, teatavad selle kõrvalsüsteemi nime ja panga tunnuskoodi, millega kavatsetakse süsteemidevahelist arveldust teostada, ning kuupäeva, mil süsteemidevaheline arveldus konkreetse kõrvalsüsteemiga peaks algama või lõppema. See teave salvestatakse staatiliste andmete (haldus)moodulis.”; |
| --- | --- | --- |

2)

punktis 3 lisatakse alapunkt 7:

„7.

Kõrvalsüsteemide keskpangad peavad tagama, et kõrvalsüsteemid, millega neil on kahepoolsed lepingud, teatavad selle kõrvalsüsteemi nime ja panga tunnuskoodi, millega kavatsetakse süsteemidevahelist arveldust teostada, ning kuupäeva, mil süsteemidevaheline arveldus konkreetse kõrvalsüsteemiga peaks algama või lõppema. See teave salvestatakse staatiliste andmete (haldus)moodulis.”;

| 3) | punkti 4 alapunkt 3 asendatakse järgmisega:


  „3. | Maksekorraldus loetakse aktseptituks, kui:


  a) | maksekorraldus vastab võrguteenuse osutaja kehtestatud reeglitele; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

punkti 4 alapunkt 3 asendatakse järgmisega:

„3.

Maksekorraldus loetakse aktseptituks, kui:

a)

maksekorraldus vastab võrguteenuse osutaja kehtestatud reeglitele;

| b) | maksekorraldus vastab kõrvalsüsteemi keskpanga TARGET2 osasüsteemi vorminõuetele ja tingimustele; |
| --- | --- |

b)

maksekorraldus vastab kõrvalsüsteemi keskpanga TARGET2 osasüsteemi vorminõuetele ja tingimustele;

| c) | arveldav pank on kantud punkti 3 alapunktis 1 osutatud arveldavate pankade nimekirja; |
| --- | --- |

c)

arveldav pank on kantud punkti 3 alapunktis 1 osutatud arveldavate pankade nimekirja;

| d) | süsteemidevahelise arvelduse puhul on asjaomane kõrvalsüsteem kantud kõrvalsüsteemide nimekirja, millega võib süsteemidevahelist arveldust teostada; |
| --- | --- |

d)

süsteemidevahelise arvelduse puhul on asjaomane kõrvalsüsteem kantud kõrvalsüsteemide nimekirja, millega võib süsteemidevahelist arveldust teostada;

| e) | kui arveldava panga TARGET2s osalemine on peatatud, tuleb saada peatatud osalusega arveldava panga arveldava keskpanga selge nõusolek.”; |
| --- | --- |

e)

kui arveldava panga TARGET2s osalemine on peatatud, tuleb saada peatatud osalusega arveldava panga arveldava keskpanga selge nõusolek.”;

| 4) | punkti 6 alapunkti 1 alajaotus f asendatakse järgmisega:


  „f) | arvelduskord nr 6 (sihtotstarbega likviidsus ja süsteemidevaheline arveldus).”; |
| --- | --- | --- |

4)

punkti 6 alapunkti 1 alajaotus f asendatakse järgmisega:

„f)

arvelduskord nr 6 (sihtotstarbega likviidsus ja süsteemidevaheline arveldus).”;

| 5) | punkti 8 alapunkt 5 asendatakse järgmisega:


  „5. | Kui kõrvalsüsteemi keskpank pakub liidesühendusega mudeli osas arvelduskorda nr 6, peab arveldav keskpank avama oma TARGET2 osasüsteemis arveldavatele pankadele ühe või mitu allkontot, mida kasutatakse likviidsuse eraldamiseks ja, asjakohastel juhtudel, süsteemidevaheliseks arvelduseks. Allkontod tuvastatakse nendega seotud maksemooduli konto panga tunnuskoodi (BIC) ning asjaomast allkontot eristava kontonumbri abil. Kontonumber koosneb maa koodist ning kuni 32 märgist (kooskõlas panga kontonumbri asjakohase riigisisese struktuuriga).”; |
| --- | --- | --- |

5)

punkti 8 alapunkt 5 asendatakse järgmisega:

„5.

Kui kõrvalsüsteemi keskpank pakub liidesühendusega mudeli osas arvelduskorda nr 6, peab arveldav keskpank avama oma TARGET2 osasüsteemis arveldavatele pankadele ühe või mitu allkontot, mida kasutatakse likviidsuse eraldamiseks ja, asjakohastel juhtudel, süsteemidevaheliseks arvelduseks. Allkontod tuvastatakse nendega seotud maksemooduli konto panga tunnuskoodi (BIC) ning asjaomast allkontot eristava kontonumbri abil. Kontonumber koosneb maa koodist ning kuni 32 märgist (kooskõlas panga kontonumbri asjakohase riigisisese struktuuriga).”;

| 6) | punkt 14 asendatakse järgmisega:
  „14.   Arvelduskord nr 6 - Eraldatud likviidsus ja süsteemidevaheline arveldus


  1. | Arvelduskorda nr 6 võib kasutada nii liidesühendusega kui ka integreeritud mudeli puhul kooskõlas allpool olevate alapunktidega 4–13 ja 14–18. Integreeritud mudelis peab asjaomane kõrvalsüsteem oma arveldavate pankade poolt eraldatud vajaliku likviidsuse kogumiseks kasutama peegelduvat kontot. Liidesühendusega mudelis peab arveldav pank avama vähemalt ühe allkonto, mis on seotud konkreetse kõrvalsüsteemiga. |
| --- | --- | --- |

6)

punkt 14 asendatakse järgmisega:

„14.   Arvelduskord nr 6 - Eraldatud likviidsus ja süsteemidevaheline arveldus

1.

Arvelduskorda nr 6 võib kasutada nii liidesühendusega kui ka integreeritud mudeli puhul kooskõlas allpool olevate alapunktidega 4–13 ja 14–18. Integreeritud mudelis peab asjaomane kõrvalsüsteem oma arveldavate pankade poolt eraldatud vajaliku likviidsuse kogumiseks kasutama peegelduvat kontot. Liidesühendusega mudelis peab arveldav pank avama vähemalt ühe allkonto, mis on seotud konkreetse kõrvalsüsteemiga.

| 2. | Asjakohase taotluse korral teatatakse arveldavatele pankadele SWIFT MT 900 või MT 910 sõnumiga nende maksemooduli kontode, teatud juhtudel allkontode, krediteerimisest ja debiteerimisest. |
| --- | --- |

2.

Asjakohase taotluse korral teatatakse arveldavatele pankadele SWIFT MT 900 või MT 910 sõnumiga nende maksemooduli kontode, teatud juhtudel allkontode, krediteerimisest ja debiteerimisest.

| 3. | Kõrvalsüsteemi keskpangad ja arveldavad keskpangad, kes pakuvad süsteemidevahelist arveldust arvelduskorra nr 6 alusel, peavad toetama süsteemidevahelise arvelduse makseid, kui need on algatatud asjaomastes kõrvalsüsteemides. Kõrvalsüsteemis saab süsteemidevahelist arveldust algatada ainult selle enda töötlustsüklis ning arvelduskord nr 6 peab maksekorralduse kõrvalsüsteemi jõudmisel töötama. Süsteemidevahelist arveldust tuleb arvelduskorra nr 6 alusel võimaldada nii päeval kui ka öösel. Kahe kõrvalsüsteemi vahelise arvelduse võimalus salvestatakse staatiliste andmete (haldus)moodulis. |
| --- | --- |

3.

Kõrvalsüsteemi keskpangad ja arveldavad keskpangad, kes pakuvad süsteemidevahelist arveldust arvelduskorra nr 6 alusel, peavad toetama süsteemidevahelise arvelduse makseid, kui need on algatatud asjaomastes kõrvalsüsteemides. Kõrvalsüsteemis saab süsteemidevahelist arveldust algatada ainult selle enda töötlustsüklis ning arvelduskord nr 6 peab maksekorralduse kõrvalsüsteemi jõudmisel töötama. Süsteemidevahelist arveldust tuleb arvelduskorra nr 6 alusel võimaldada nii päeval kui ka öösel. Kahe kõrvalsüsteemi vahelise arvelduse võimalus salvestatakse staatiliste andmete (haldus)moodulis.

A.   Liidesühendusega mudel

| 4. | Kõrvalsüsteemi keskpangad ja arveldavad keskpangad, kes pakuvad arvelduskorda nr 6, peavad toetama kõrvalsüsteemi tehingute kahe ja/või mitmepoolsete rahapositsioonide arveldamist järgmiselt:


  a) | võimaldades arveldaval pangal ette rahastada oma tulevasi arvelduskohustusi likviidsuse ülekandmise teel oma maksemooduli kontolt oma allkontole (edaspidi „eraldatud likviidsus”) enne töötlemist kõrvalsüsteemis; |
| --- | --- | --- |

4.

Kõrvalsüsteemi keskpangad ja arveldavad keskpangad, kes pakuvad arvelduskorda nr 6, peavad toetama kõrvalsüsteemi tehingute kahe ja/või mitmepoolsete rahapositsioonide arveldamist järgmiselt:

a)

võimaldades arveldaval pangal ette rahastada oma tulevasi arvelduskohustusi likviidsuse ülekandmise teel oma maksemooduli kontolt oma allkontole (edaspidi „eraldatud likviidsus”) enne töötlemist kõrvalsüsteemis;

| b) | arveldades kõrvalsüsteemi maksekorraldused pärast kõrvalsüsteemi töötluse lõppu; lühikese positsiooniga arveldavate pankade puhul debiteeritakse nende allkontosid (sellisel kontol olevate vahendite piires) ja krediteeritakse kõrvalsüsteemi tehnilist kontot ning pika positsiooniga arveldavate pankade puhul krediteeritakse nende allkontosid ja debiteeritakse kõrvalsüsteemi tehnilist kontot. |
| --- | --- |

b)

arveldades kõrvalsüsteemi maksekorraldused pärast kõrvalsüsteemi töötluse lõppu; lühikese positsiooniga arveldavate pankade puhul debiteeritakse nende allkontosid (sellisel kontol olevate vahendite piires) ja krediteeritakse kõrvalsüsteemi tehnilist kontot ning pika positsiooniga arveldavate pankade puhul krediteeritakse nende allkontosid ja debiteeritakse kõrvalsüsteemi tehnilist kontot.

| 5. | Arvelduskorra nr 6 pakkumise korral peab


  a) | arveldav keskpank avama vähemalt ühe kõrvalsüsteemi allkonto iga arveldava panga kohta; |
| --- | --- | --- |

5.

Arvelduskorra nr 6 pakkumise korral peab

a)

arveldav keskpank avama vähemalt ühe kõrvalsüsteemi allkonto iga arveldava panga kohta;

| b) | kõrvalsüsteemi keskpank avama tehnilise konto kõrvalsüsteemile i) vahendite krediteerimiseks, mis on kogutud lühikese positsiooniga arveldavate pankade allkontodelt, ning ii) vahendite debiteerimiseks, kui krediteeritakse pika positsiooniga arveldavate pankade määratud allkontosid. |
| --- | --- |

b)

kõrvalsüsteemi keskpank avama tehnilise konto kõrvalsüsteemile i) vahendite krediteerimiseks, mis on kogutud lühikese positsiooniga arveldavate pankade allkontodelt, ning ii) vahendite debiteerimiseks, kui krediteeritakse pika positsiooniga arveldavate pankade määratud allkontosid.

| 6. | Arvelduskorda nr 6 saab kasutada nii päevaseks kui ka öiseks kõrvalsüsteemi arvelduseks. Viimasel juhul algab uus tööpäev viivitamata pärast kohustusliku reservi nõude täitmist. Pärast seda arvestatakse asjaomaste kontode debiteerimisi ja krediteerimisi uue tööpäeva väärtuses. |
| --- | --- |

6.

Arvelduskorda nr 6 saab kasutada nii päevaseks kui ka öiseks kõrvalsüsteemi arvelduseks. Viimasel juhul algab uus tööpäev viivitamata pärast kohustusliku reservi nõude täitmist. Pärast seda arvestatakse asjaomaste kontode debiteerimisi ja krediteerimisi uue tööpäeva väärtuses.

| 7. | Kõrvalsüsteemi keskpangad ja arveldavad keskpangad pakuvad arvelduskorra nr 6 kohaselt ning seoses likviidsuse eraldamisega järgmisi likviidsuse ülekandmise teenuseid allkontodele ja allkontodelt:


  a) | püsikorraldused, mida arveldavad pangad võivad esitada või muuta tööpäeva jooksul igal ajal ICN kaudu (kui see on kasutusel). Püsikorraldused, mis on esitatud tööpäeval pärast tööperioodi alguse teadet, kehtivad ainult järgmisel tööpäeval. Juhul kui on esitatud mitu püsikorraldust erinevate allkontode krediteerimiseks, arveldatakse need väärtuse järjekorras, alustades suurimast. Juhul kui öiseks arveldamiseks on esitatud püsikorraldusi, mille arveldamiseks ei ole maksemooduli kontol piisavalt vahendeid, siis arveldatakse need korraldused pärast kõigi korralduste proportsionaalset vähendamist. |
| --- | --- | --- |

7.

Kõrvalsüsteemi keskpangad ja arveldavad keskpangad pakuvad arvelduskorra nr 6 kohaselt ning seoses likviidsuse eraldamisega järgmisi likviidsuse ülekandmise teenuseid allkontodele ja allkontodelt:

a)

püsikorraldused, mida arveldavad pangad võivad esitada või muuta tööpäeva jooksul igal ajal ICN kaudu (kui see on kasutusel). Püsikorraldused, mis on esitatud tööpäeval pärast tööperioodi alguse teadet, kehtivad ainult järgmisel tööpäeval. Juhul kui on esitatud mitu püsikorraldust erinevate allkontode krediteerimiseks, arveldatakse need väärtuse järjekorras, alustades suurimast. Juhul kui öiseks arveldamiseks on esitatud püsikorraldusi, mille arveldamiseks ei ole maksemooduli kontol piisavalt vahendeid, siis arveldatakse need korraldused pärast kõigi korralduste proportsionaalset vähendamist.

| b) | jooksvad korraldused, mida võivad esitada ainult arveldav pank (ICM kaudu) või asjaomane kõrvalsüsteem XML sõnumiga arvelduskorra nr 6 tööperioodi kestel (mis on ajaliselt määratletud ajavahemikuna teadete „tööperioodi algus” ja „tööperioodi lõpp” vahel) ning mis arveldatakse ainult siis, kui kõrvalsüsteemi töötlemistsükkel ei ole veel alanud. Kui kõrvalsüsteemis on esitatud jooksev korraldus, mille arveldamiseks ei ole maksemooduli kontol piisavalt vahendeid, siis arveldatakse see osaliselt; |
| --- | --- |

b)

jooksvad korraldused, mida võivad esitada ainult arveldav pank (ICM kaudu) või asjaomane kõrvalsüsteem XML sõnumiga arvelduskorra nr 6 tööperioodi kestel (mis on ajaliselt määratletud ajavahemikuna teadete „tööperioodi algus” ja „tööperioodi lõpp” vahel) ning mis arveldatakse ainult siis, kui kõrvalsüsteemi töötlemistsükkel ei ole veel alanud. Kui kõrvalsüsteemis on esitatud jooksev korraldus, mille arveldamiseks ei ole maksemooduli kontol piisavalt vahendeid, siis arveldatakse see osaliselt;

| c) | SWIFTi sõnumis MT 202 sisalduvad korraldused, mida võib esitada ainult arvelduskorra nr 6 tööperioodi kestel ning ainult päeval. Need korraldused arveldatakse viivitamata. Töötsükli kestel arveldatud korraldustest kõrvalsüsteemi ei teavitata. |
| --- | --- |

c)

SWIFTi sõnumis MT 202 sisalduvad korraldused, mida võib esitada ainult arvelduskorra nr 6 tööperioodi kestel ning ainult päeval. Need korraldused arveldatakse viivitamata. Töötsükli kestel arveldatud korraldustest kõrvalsüsteemi ei teavitata.

| 8. | Arvelduskord nr 6 algab teatega „tööperioodi algus” ja lõpeb teatega „tööperioodi lõpp”; mõlemad saadetakse kõrvalsüsteemist. Kõrvalsüsteemi öiseks arveldusperioodi alustamiseks saadab teate „tööperioodi algus” kõrvalsüsteemi keskpank. Teade „tööperioodi algus” käivitab allkontodele likviidsuse ülekandmiseks esitatud püsikorralduste arveldamise. Teate „tööperioodi lõpp” alusel kantakse likviidsus allkontodelt automaatselt tagasi maksemooduli kontole. |
| --- | --- |

8.

Arvelduskord nr 6 algab teatega „tööperioodi algus” ja lõpeb teatega „tööperioodi lõpp”; mõlemad saadetakse kõrvalsüsteemist. Kõrvalsüsteemi öiseks arveldusperioodi alustamiseks saadab teate „tööperioodi algus” kõrvalsüsteemi keskpank. Teade „tööperioodi algus” käivitab allkontodele likviidsuse ülekandmiseks esitatud püsikorralduste arveldamise. Teate „tööperioodi lõpp” alusel kantakse likviidsus allkontodelt automaatselt tagasi maksemooduli kontole.

| 9. | Arvelduskorra nr 6 kohaselt külmutatakse allkontodele eraldatud likviidsus kõrvalsüsteemi töötlemistsükli ajaks (mis algab teatega „töötsükli algus” ja lõpeb teatega „töötsükli lõpp”; mõlemad saadab kõrvalsüsteem) ja vabastatakse pärast seda. Külmutatud jääk võib muutuda töötlemistsükli ajal süsteemidevahelise arvelduse maksete tulemusel. |
| --- | --- |

9.

Arvelduskorra nr 6 kohaselt külmutatakse allkontodele eraldatud likviidsus kõrvalsüsteemi töötlemistsükli ajaks (mis algab teatega „töötsükli algus” ja lõpeb teatega „töötsükli lõpp”; mõlemad saadab kõrvalsüsteem) ja vabastatakse pärast seda. Külmutatud jääk võib muutuda töötlemistsükli ajal süsteemidevahelise arvelduse maksete tulemusel.

| 10. | Igas kõrvalsüsteemi töötlemistsüklis arveldatakse maksekorraldused eraldatud likviidsuse arvel, kasutades üldjuhul 5. algoritmi (vastavalt II lisa I liitele). |
| --- | --- |

10.

Igas kõrvalsüsteemi töötlemistsüklis arveldatakse maksekorraldused eraldatud likviidsuse arvel, kasutades üldjuhul 5. algoritmi (vastavalt II lisa I liitele).

| 11. | Igas kõrvalsüsteemi töötlemistsüklis võib arveldava panga eraldatud likviidsust suurendada, krediteerides teatavad laekuvad maksed otse selle allkontodele (st kupongimaksed ja väljaostumaksed). Sellisel juhul tuleb likviidsus kõigepealt krediteerida tehnilisel kontol ja seejärel debiteerida seda kontot enne likviidsuse krediteerimist allkontol (või maksemooduli kontol). |
| --- | --- |

11.

Igas kõrvalsüsteemi töötlemistsüklis võib arveldava panga eraldatud likviidsust suurendada, krediteerides teatavad laekuvad maksed otse selle allkontodele (st kupongimaksed ja väljaostumaksed). Sellisel juhul tuleb likviidsus kõigepealt krediteerida tehnilisel kontol ja seejärel debiteerida seda kontot enne likviidsuse krediteerimist allkontol (või maksemooduli kontol).

| 12. | Süsteemidevahelise arvelduse kahe liidesühendusega kõrvalsüsteemi vahel saab algatada ainult see kõrvalsüsteem (või selle kõrvalsüsteemi keskpank tema nimel), mille osaleja allkontot debiteeritakse. Maksekorraldus arveldatakse, debiteerides maksekorraldusel osutatud summa maksekorralduse algatanud kõrvalsüsteemi osaleja allkontol ja krediteerides teise kõrvalsüsteemi osaleja allkontot.
  Maksekorralduse algatanud kõrvalsüsteemi ja teist kõrvalsüsteemi teavitatakse arvelduse lõpuleviimisest. |
| --- | --- |

12.

Süsteemidevahelise arvelduse kahe liidesühendusega kõrvalsüsteemi vahel saab algatada ainult see kõrvalsüsteem (või selle kõrvalsüsteemi keskpank tema nimel), mille osaleja allkontot debiteeritakse. Maksekorraldus arveldatakse, debiteerides maksekorraldusel osutatud summa maksekorralduse algatanud kõrvalsüsteemi osaleja allkontol ja krediteerides teise kõrvalsüsteemi osaleja allkontot.

Maksekorralduse algatanud kõrvalsüsteemi ja teist kõrvalsüsteemi teavitatakse arvelduse lõpuleviimisest.

| 13. | Süsteemidevahelise arvelduse liidesühendusega kõrvalsüsteemi poolt integreeritud mudelit kasutavale kõrvalsüsteemile saab algatada liidesühendusega kõrvalsüsteem (või selle kõrvalsüsteemi keskpank tema nimel). Maksekorraldus arveldatakse, debiteerides maksekorraldusel osutatud summa liidesühendusega kõrvalsüsteemi osaleja allkontol ja krediteerides integreeritud mudelit kasutava kõrvalsüsteemi peegelduvat kontot. Makset ei saa algatada integreeritud mudelit kasutav kõrvalsüsteem, kelle peegelduvat kontot krediteeritakse.
  Maksekorralduse algatanud kõrvalsüsteemi ja teist kõrvalsüsteemi teavitatakse arvelduse lõpuleviimisest. |
| --- | --- |

13.

Süsteemidevahelise arvelduse liidesühendusega kõrvalsüsteemi poolt integreeritud mudelit kasutavale kõrvalsüsteemile saab algatada liidesühendusega kõrvalsüsteem (või selle kõrvalsüsteemi keskpank tema nimel). Maksekorraldus arveldatakse, debiteerides maksekorraldusel osutatud summa liidesühendusega kõrvalsüsteemi osaleja allkontol ja krediteerides integreeritud mudelit kasutava kõrvalsüsteemi peegelduvat kontot. Makset ei saa algatada integreeritud mudelit kasutav kõrvalsüsteem, kelle peegelduvat kontot krediteeritakse.

Maksekorralduse algatanud kõrvalsüsteemi ja teist kõrvalsüsteemi teavitatakse arvelduse lõpuleviimisest.

B.   Integreeritud mudel

| 14. | Arveldavad keskpangad ja kõrvalsüsteemi keskpangad, kes pakuvad arvelduskorda nr 6 integreeritud mudeli jaoks, peavad toetama asjaomast arveldust. Kui arvelduskorda nr 6 kasutatakse integreeritud mudeli jaoks päevasel arveldusperioodil, pakutakse ainult piiratud võimalusi. |
| --- | --- |

14.

Arveldavad keskpangad ja kõrvalsüsteemi keskpangad, kes pakuvad arvelduskorda nr 6 integreeritud mudeli jaoks, peavad toetama asjaomast arveldust. Kui arvelduskorda nr 6 kasutatakse integreeritud mudeli jaoks päevasel arveldusperioodil, pakutakse ainult piiratud võimalusi.

| 15. | Arvelduskorra nr 6 kohaselt ning seoses integreeritud mudeliga pakuvad kõrvalsüsteemi keskpangad ja arveldavad keskpangad järgmist tüüpi likviidsuse ülekandmise teenuseid peegelduvale kontole:


  a) | püsikorraldused päevaseks ja öiseks töötluseks kõrvalsüsteemi tehingute jaoks, mida arveldavad pangad võivad esitada või muuta tööpäeva jooksul igal ajal ICM kaudu (kui see on kasutusel). Püsikorraldused, mis on esitatud tööpäeval pärast tööperioodi alguse teadet, kehtivad ainult järgmisel tööpäeval. Juhul kui on esitatud mitu püsikorraldust, arveldatakse need väärtuse järjekorras, alustades suurimast. Juhul kui päevaseks töötluseks esitatud püsikorraldus ei ole kaetud, lükatakse see kõrvalsüsteemi öise arveldamise ajal tagasi. Juhul kui öiseks arveldamiseks on esitatud püsikorraldusi, mille arveldamiseks ei ole maksemooduli kontol piisavalt vahendeid, siis arveldatakse need korraldused pärast kõigi korralduste proportsionaalset vähendamist; |
| --- | --- | --- |

15.

Arvelduskorra nr 6 kohaselt ning seoses integreeritud mudeliga pakuvad kõrvalsüsteemi keskpangad ja arveldavad keskpangad järgmist tüüpi likviidsuse ülekandmise teenuseid peegelduvale kontole:

a)

püsikorraldused päevaseks ja öiseks töötluseks kõrvalsüsteemi tehingute jaoks, mida arveldavad pangad võivad esitada või muuta tööpäeva jooksul igal ajal ICM kaudu (kui see on kasutusel). Püsikorraldused, mis on esitatud tööpäeval pärast tööperioodi alguse teadet, kehtivad ainult järgmisel tööpäeval. Juhul kui on esitatud mitu püsikorraldust, arveldatakse need väärtuse järjekorras, alustades suurimast. Juhul kui päevaseks töötluseks esitatud püsikorraldus ei ole kaetud, lükatakse see kõrvalsüsteemi öise arveldamise ajal tagasi. Juhul kui öiseks arveldamiseks on esitatud püsikorraldusi, mille arveldamiseks ei ole maksemooduli kontol piisavalt vahendeid, siis arveldatakse need korraldused pärast kõigi korralduste proportsionaalset vähendamist;

| b) | jooksvad korraldused, mida võivad esitada ainult arveldav pank (ICM kaudu) või asjaomane kõrvalsüsteem XML sõnumiga arvelduskorra nr 6 tööperioodi kestel (mis on ajaliselt määratletud ajavahemikuna teadete „tööperioodi algus” ja „tööperioodi lõpp” vahel) ning mis arveldatakse ainult siis, kui kõrvalsüsteemi töötsükkel ei ole veel alanud. Juhul kui on esitatud jooksev korraldus, mille arveldamiseks ei ole maksemooduli kontol piisavalt vahendeid, siis arveldatakse see osaliselt; |
| --- | --- |

b)

jooksvad korraldused, mida võivad esitada ainult arveldav pank (ICM kaudu) või asjaomane kõrvalsüsteem XML sõnumiga arvelduskorra nr 6 tööperioodi kestel (mis on ajaliselt määratletud ajavahemikuna teadete „tööperioodi algus” ja „tööperioodi lõpp” vahel) ning mis arveldatakse ainult siis, kui kõrvalsüsteemi töötsükkel ei ole veel alanud. Juhul kui on esitatud jooksev korraldus, mille arveldamiseks ei ole maksemooduli kontol piisavalt vahendeid, siis arveldatakse see osaliselt;

| c) | SWIFTi sõnumis MT 202 sisalduvad korraldused, mida võib esitada ainult päevase töötlemise ajal. Need korraldused arveldatakse viivitamata. |
| --- | --- |

c)

SWIFTi sõnumis MT 202 sisalduvad korraldused, mida võib esitada ainult päevase töötlemise ajal. Need korraldused arveldatakse viivitamata.

| 16. | Mutatis mutandis kehtivad teadete „tööperioodi algus” ja „tööperioodi lõpp” reeglid ning liidesühendusega mudeli tsükli alguse ja lõpu reeglid. |
| --- | --- |

16.

Mutatis mutandis kehtivad teadete „tööperioodi algus” ja „tööperioodi lõpp” reeglid ning liidesühendusega mudeli tsükli alguse ja lõpu reeglid.

| 17. | Süsteemidevahelise arvelduse saab integreeritud mudelit kasutava kahe kõrvalsüsteemi vahel algatada ainult see kõrvalsüsteem (või selle kõrvalsüsteemi keskpank tema nimel), kelle peegelduvat kontot debiteeritakse. Maksekorraldus arveldatakse, debiteerides maksekorraldusel osutatud summa maksekorralduse algatanud kõrvalsüsteemi poolt kasutataval peegelduval kontol ja krediteerides teise kõrvalsüsteemi poolt kasutatavat peegelduvat kontot. Makset ei saa algatada kõrvalsüsteem, kelle peegelduvat kontot krediteeritakse.
  Maksekorralduse algatanud kõrvalsüsteemi ja teist kõrvalsüsteemi teavitatakse arvelduse lõpuleviimisest. |
| --- | --- |

17.

Süsteemidevahelise arvelduse saab integreeritud mudelit kasutava kahe kõrvalsüsteemi vahel algatada ainult see kõrvalsüsteem (või selle kõrvalsüsteemi keskpank tema nimel), kelle peegelduvat kontot debiteeritakse. Maksekorraldus arveldatakse, debiteerides maksekorraldusel osutatud summa maksekorralduse algatanud kõrvalsüsteemi poolt kasutataval peegelduval kontol ja krediteerides teise kõrvalsüsteemi poolt kasutatavat peegelduvat kontot. Makset ei saa algatada kõrvalsüsteem, kelle peegelduvat kontot krediteeritakse.

Maksekorralduse algatanud kõrvalsüsteemi ja teist kõrvalsüsteemi teavitatakse arvelduse lõpuleviimisest.

| 18. | Süsteemidevahelise arvelduse integreeritud mudelit kasutavalt kõrvalsüsteemilt liidesühendusega kõrvalsüsteemile saab algatada integreeritud mudelit kasutav kõrvalsüsteem (või selle kõrvalsüsteemi keskpank tema nimel). Maksekorraldus arveldatakse, debiteerides maksekorraldusel osutatud summa integreeritud mudelit kasutava kõrvalsüsteemi osaleja peegelduvat kontot ja krediteerides teise kõrvalsüsteemi osaleja allkontot. Maksekorraldust ei saa algatada liidesühendusega kõrvalsüsteem, kelle osaleja allkontot krediteeritakse.
  Maksekorralduse algatanud kõrvalsüsteemi ja teist kõrvalsüsteemi teavitatakse arvelduse lõpuleviimisest.” |
| --- | --- |

18.

Süsteemidevahelise arvelduse integreeritud mudelit kasutavalt kõrvalsüsteemilt liidesühendusega kõrvalsüsteemile saab algatada integreeritud mudelit kasutav kõrvalsüsteem (või selle kõrvalsüsteemi keskpank tema nimel). Maksekorraldus arveldatakse, debiteerides maksekorraldusel osutatud summa integreeritud mudelit kasutava kõrvalsüsteemi osaleja peegelduvat kontot ja krediteerides teise kõrvalsüsteemi osaleja allkontot. Maksekorraldust ei saa algatada liidesühendusega kõrvalsüsteem, kelle osaleja allkontot krediteeritakse.

Maksekorralduse algatanud kõrvalsüsteemi ja teist kõrvalsüsteemi teavitatakse arvelduse lõpuleviimisest.”

---

| 19.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 123/99 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 123/99

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS,

7. mai 2009,

millega muudetakse suunist EKP/2000/7 eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluste kohta

(EKP/2009/10)

(2009/391/EÜ)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige artikli 105 lõike 2 esimest taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 12.1 ja 14.3 koosmõjus artikli 3.1 esimese taandega, artikliga 18 ja artikli 20 esimese lõiguga,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühtse rahapoliitika saavutamiseks eurosüsteemi poolt, kuhu kuuluvad euro kasutusele võtnud liikmesriikide (edaspidi „osalevad liikmesriigid”) keskpangad (RKPd) ja Euroopa Keskpank (EKP), tuleb määratleda eurosüsteemis kasutatavad instrumendid ja menetlused, et rakendada seda poliitikat ühtselt kogu euroalal. |
| --- | --- |

(1)

Ühtse rahapoliitika saavutamiseks eurosüsteemi poolt, kuhu kuuluvad euro kasutusele võtnud liikmesriikide (edaspidi „osalevad liikmesriigid”) keskpangad (RKPd) ja Euroopa Keskpank (EKP), tuleb määratleda eurosüsteemis kasutatavad instrumendid ja menetlused, et rakendada seda poliitikat ühtselt kogu euroalal.

| (2) | 31. augusti 2000. aasta suunist EKP/2000/7 eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluste kohta (1) tuleb muuta, et tagada krediidiasutustele, mille järelevalve toimub, arvestades nende konkreetset institutsioonilist olemust ühenduse õiguses, pädeva ametiasutuse poolt teostatava järelevalvega võrreldava standardi alusel, juurdepääs eurosüsteemi avaturutehingutele ja püsivahenditele, |
| --- | --- |

(2)

31. augusti 2000. aasta suunist EKP/2000/7 eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluste kohta (1) tuleb muuta, et tagada krediidiasutustele, mille järelevalve toimub, arvestades nende konkreetset institutsioonilist olemust ühenduse õiguses, pädeva ametiasutuse poolt teostatava järelevalvega võrreldava standardi alusel, juurdepääs eurosüsteemi avaturutehingutele ja püsivahenditele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Suunise EKP/2000/7 I lisa muutmine

Jaotise 2.1 esimeses lõigus asendatakse teise taande kolmas lause järgmisega:

„Osapooltena võib aktsepteerida ka maksejõulisi institutsioone asutamislepingu artikli 101 lõike 2 tähenduses, mille järelevalve toimub, arvestades nende konkreetset institutsioonilist olemust ühenduse õiguses, riigi pädeva ametiasutuse poolt teostatava järelevalvega võrreldava standardi alusel. Osapooltena võib aktsepteerida ka maksejõulisi institutsioone, mille järelevalve toimub riigi pädeva ametiasutuse poolt teostatava ELis/EMPs harmoneeritud järelevalvega võrreldava harmoneerimata järelevalvestandardi alusel, nt selliste institutsioonide euroalal asutatud filiaale, kelle peakorter asub väljaspool EMPd.”

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev suunis jõustub 11. mail 2009.

Artikkel 3

Adressaadid ja rakendusmeetmed

1.   Käesolev suunis on adresseeritud osalevate liikmesriikide RKPdele.

2.   Lõikes 1 nimetatud RKPd edastavad EKP-le hiljemalt 11. maiks 2009 meetmete kava käesoleva suunise järgimiseks.

Frankfurt Maini ääres, 7. mai 2009

EKP nõukogu nimel

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EÜT L 310, 11.12.2000, lk 1.

1

---

Parandused

| 19.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 123/100 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 123/100

---

Komisjoni 2. aprilli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 275/2009 (millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 872/2004, mis käsitleb täiendavaid piiranguid Libeeria suhtes) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 91, 3. aprill 2009
  )

Leheküljel 19 lisa punkti 2 alapunktis c

asendatakse

„Ali Ramadan Kleilat Al-Delby”,

järgmisega:

„Ali Ramadhan Kleilat Al-Delbi”.

---