# Eiropas Savienības L 167/2009

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2009.167.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 167 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 29. jūnijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2009.167.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 167

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 29. jūnijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes regula (EK) Nr. 543/2009 (2009. gada 18. jūnijs), kas attiecas uz statistiku par augkopības kultūrām un ar ko atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 837/90 un (EEK) Nr. 959/93 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 544/2009 (2009. gada 18. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 717/2007 par viesabonēšanu publiskajos mobilo telefonsakaru tīklos Kopienā un Direktīvu 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (
  1
  ) | 12 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 545/2009 (2009. gada 18. jūnijs), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās | 24 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 546/2009 (2009. gada 18. jūnijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi | 26 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes regula (EK) Nr. 543/2009 (2009. gada 18. jūnijs), kas attiecas uz statistiku par augkopības kultūrām un ar ko atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 837/90 un (EEK) Nr. 959/93 (
  1
  )

1

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 544/2009 (2009. gada 18. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 717/2007 par viesabonēšanu publiskajos mobilo telefonsakaru tīklos Kopienā un Direktīvu 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (
  1
  )

1

12

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 545/2009 (2009. gada 18. jūnijs), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās

24

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 546/2009 (2009. gada 18. jūnijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 29.6.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 167/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 543/2009

(2009. gada 18. jūnijs),

kas attiecas uz statistiku par augkopības kultūrām un ar ko atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 837/90 un (EEK) Nr. 959/93

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 285. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Padomes Regula (EEK) Nr. 837/90 (1990. gada 26. marts) par statistikas informāciju, kas dalībvalstīm jāiesniedz attiecībā uz graudaugu ražošanu (2), un Padomes Regula (EEK) Nr. 959/93 (1993. gada 5. aprīlis) par statistikas informāciju, kas dalībvalstīm jāiesniedz attiecībā uz augkopības produktiem, kas nav labības produkti (3), ir vairākkārt grozītas. Tagad ir vajadzīgi papildu grozījumi un vienkāršojumi, tādēļ saskaņā ar jauno pieeju Kopienas tiesību aktu vienkāršošanai un labākam regulējumam (4) šie tiesību akti skaidrības labad būtu jāaizstāj ar vienu tiesību aktu. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regula (EEK) Nr. 837/90 (1990. gada 26. marts) par statistikas informāciju, kas dalībvalstīm jāiesniedz attiecībā uz graudaugu ražošanu (2), un Padomes Regula (EEK) Nr. 959/93 (1993. gada 5. aprīlis) par statistikas informāciju, kas dalībvalstīm jāiesniedz attiecībā uz augkopības produktiem, kas nav labības produkti (3), ir vairākkārt grozītas. Tagad ir vajadzīgi papildu grozījumi un vienkāršojumi, tādēļ saskaņā ar jauno pieeju Kopienas tiesību aktu vienkāršošanai un labākam regulējumam (4) šie tiesību akti skaidrības labad būtu jāaizstāj ar vienu tiesību aktu.

| (2) | Statistika par augkopības kultūrām ir būtiski svarīga Kopienas tirgu pārvaldībai. Tāpat tiek uzskatīts, ka ir būtiski, lai papildus tai statistikai par graudaugiem un pārējiem laukaugiem, uz kuru patlaban attiecas Kopienas tiesību akti, būtu iekļauta statistika par dārzeņiem un ilggadīgiem stādījumiem. |
| --- | --- |

(2)

Statistika par augkopības kultūrām ir būtiski svarīga Kopienas tirgu pārvaldībai. Tāpat tiek uzskatīts, ka ir būtiski, lai papildus tai statistikai par graudaugiem un pārējiem laukaugiem, uz kuru patlaban attiecas Kopienas tiesību akti, būtu iekļauta statistika par dārzeņiem un ilggadīgiem stādījumiem.

| (3) | Lai nodrošinātu, ka kopējā lauksaimniecības politika tiek pienācīgi pārvaldīta, Komisija prasa regulāri sniegt datus par platībām, ražību un augkopības kultūru produkciju. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu, ka kopējā lauksaimniecības politika tiek pienācīgi pārvaldīta, Komisija prasa regulāri sniegt datus par platībām, ražību un augkopības kultūru produkciju.

| (4) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1166/2008 (2008. gada 19. novembris), kas attiecas uz lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu (5), paredzēta Kopienas apsekojumu programma, ņemot vērā statistikas sniegšanu par lauku saimniecību struktūru līdz 2016. gadam. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1166/2008 (2008. gada 19. novembris), kas attiecas uz lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu (5), paredzēta Kopienas apsekojumu programma, ņemot vērā statistikas sniegšanu par lauku saimniecību struktūru līdz 2016. gadam.

| (5) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 (2003. gada 26. maijs) par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (6) visā statistikā, ko dalībvalstis nosūta Komisijai un kas sadalīta pa teritoriālajām vienībām, izmanto NUTS klasifikāciju. Tādējādi, lai sagatavotu salīdzināmu reģionālo statistiku, teritoriālās vienības būtu jādefinē saskaņā ar NUTS klasifikāciju. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 (2003. gada 26. maijs) par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (6) visā statistikā, ko dalībvalstis nosūta Komisijai un kas sadalīta pa teritoriālajām vienībām, izmanto NUTS klasifikāciju. Tādējādi, lai sagatavotu salīdzināmu reģionālo statistiku, teritoriālās vienības būtu jādefinē saskaņā ar NUTS klasifikāciju.

| (6) | Lai samazinātu slogu dalībvalstīm, reģionālo datu sniegšanas prasības nedrīkstētu pārsniegt iepriekšējos tiesību aktos noteiktās prasības, ja vien tostarp nav noteikti jauni reģionālie līmeņi. Līdz ar to ir atbilstīgi ļaut Vācijas un Apvienotās Karalistes reģionālās statistikas datus sniegt tikai par NUTS 1 līmeņa teritoriālajām vienībām. |
| --- | --- |

(6)

Lai samazinātu slogu dalībvalstīm, reģionālo datu sniegšanas prasības nedrīkstētu pārsniegt iepriekšējos tiesību aktos noteiktās prasības, ja vien tostarp nav noteikti jauni reģionālie līmeņi. Līdz ar to ir atbilstīgi ļaut Vācijas un Apvienotās Karalistes reģionālās statistikas datus sniegt tikai par NUTS 1 līmeņa teritoriālajām vienībām.

| (7) | Lai atvieglinātu šīs regulas īstenošanu, ir vajadzīga cieša dalībvalstu un Komisijas sadarbība, jo īpaši ar Lauksaimniecības statistikas pastāvīgās komitejas atbalstu, kas izveidota ar Padomes 1972. gada 31. jūlija Lēmumu 72/279/EEK (7). |
| --- | --- |

(7)

Lai atvieglinātu šīs regulas īstenošanu, ir vajadzīga cieša dalībvalstu un Komisijas sadarbība, jo īpaši ar Lauksaimniecības statistikas pastāvīgās komitejas atbalstu, kas izveidota ar Padomes 1972. gada 31. jūlija Lēmumu 72/279/EEK (7).

| (8) | Lai nodrošinātu netraucētu pāreju no režīma, ko piemēro saskaņā ar Regulām (EEK) Nr. 837/90 un (EEK) Nr. 959/93, ar šo regulu būtu jāļauj uz laiku, kas nav ilgāks par diviem gadiem, piešķirt dalībvalstīm atkāpi, ja šīs regulas piemērošana to statistikas sistēmām prasītu plašus pielāgošanas pasākumus un, iespējams, radītu ievērojamas praktiskas problēmas. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu netraucētu pāreju no režīma, ko piemēro saskaņā ar Regulām (EEK) Nr. 837/90 un (EEK) Nr. 959/93, ar šo regulu būtu jāļauj uz laiku, kas nav ilgāks par diviem gadiem, piešķirt dalībvalstīm atkāpi, ja šīs regulas piemērošana to statistikas sistēmām prasītu plašus pielāgošanas pasākumus un, iespējams, radītu ievērojamas praktiskas problēmas.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi statistikas izveidei ir nepieciešami Kopienas darbību veikšanai. Ņemot vērā to, ka ierosinātās darbības mērķi – proti, izveidot vienotu juridisko sistēmu Kopienas statistikas datu regulārai sagatavošanai par apstrādātām platībām, ražību un graudaugu un augkopības kultūru, kas nav graudaugi, produkciju dalībvalstīs – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi statistikas izveidei ir nepieciešami Kopienas darbību veikšanai. Ņemot vērā to, ka ierosinātās darbības mērķi – proti, izveidot vienotu juridisko sistēmu Kopienas statistikas datu regulārai sagatavošanai par apstrādātām platībām, ražību un graudaugu un augkopības kultūru, kas nav graudaugi, produkciju dalībvalstīs – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (10) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 223/2009 (2009. gada 11. marts) par Eiropas statistiku (8) ir noteikts pamatprincipu kopums attiecībā uz šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem, jo īpaši taisnīguma, ticamības, atbilstības, izmaksu efektivitātes, statistikas konfidencialitātes un skaidrības principiem, un attiecībā uz saskaņā ar šo regulu sniegto konfidenciālo statistikas datu nosūtīšanu un aizsardzību, lai nodrošinātu, ka Kopienas statistikas datus to apkopošanas un izplatīšanas laikā nelikumīgi neizpauž vai neizmanto citiem mērķiem. |
| --- | --- |

(10)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 223/2009 (2009. gada 11. marts) par Eiropas statistiku (8) ir noteikts pamatprincipu kopums attiecībā uz šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem, jo īpaši taisnīguma, ticamības, atbilstības, izmaksu efektivitātes, statistikas konfidencialitātes un skaidrības principiem, un attiecībā uz saskaņā ar šo regulu sniegto konfidenciālo statistikas datu nosūtīšanu un aizsardzību, lai nodrošinātu, ka Kopienas statistikas datus to apkopošanas un izplatīšanas laikā nelikumīgi neizpauž vai neizmanto citiem mērķiem.

| (11) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (9). |
| --- | --- |

(11)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (9).

| (12) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro grozīt nosūtīšanas tabulas. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(12)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro grozīt nosūtīšanas tabulas. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (13) | Padomes Regulā (EK) Nr. 834/2007 (2007. gada 28. jūnijs) par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu (10) ir noteikts pienākums saskaņā ar Kopienas statistikas programmu sniegt attiecīgu statistikas informāciju Komisijai. Atzīstot, ka pastāv vajadzība regulāri apkopot Kopienas statistiku par bioloģisko ražošanu un lauksaimniecību, tiek sagaidīts, ka Komisija atbilstīgi rīkosies, tostarp iesniegs likumdošanas priekšlikumu, lai pienācīgi risinātu šo jautājumu. |
| --- | --- |

(13)

Padomes Regulā (EK) Nr. 834/2007 (2007. gada 28. jūnijs) par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu (10) ir noteikts pienākums saskaņā ar Kopienas statistikas programmu sniegt attiecīgu statistikas informāciju Komisijai. Atzīstot, ka pastāv vajadzība regulāri apkopot Kopienas statistiku par bioloģisko ražošanu un lauksaimniecību, tiek sagaidīts, ka Komisija atbilstīgi rīkosies, tostarp iesniegs likumdošanas priekšlikumu, lai pienācīgi risinātu šo jautājumu.

| (14) | Šī regula neiespaido to, ka dalībvalstis brīvprātīgi sniedz statistikas datus par augkopības kultūru ražas prognozēm (EECP). |
| --- | --- |

(14)

Šī regula neiespaido to, ka dalībvalstis brīvprātīgi sniedz statistikas datus par augkopības kultūru ražas prognozēm (EECP).

| (15) | Ir notikusi apspriešanās ar Lauksaimniecības statistikas pastāvīgo komiteju, |
| --- | --- |

(15)

Ir notikusi apspriešanās ar Lauksaimniecības statistikas pastāvīgo komiteju,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido vienotu sistēmu regulārai Kopienas statistikas sagatavošanai par lauksaimniecības zemes izmantošanu un augkopības kultūru produkciju.

2. pants

Definīcijas un precizējumi

1.   Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “ražas gads” ir kalendārais gads, kad sāk novākt ražu; |
| --- | --- |

a)

“ražas gads” ir kalendārais gads, kad sāk novākt ražu;

| b) | “izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme” ir saimniecību izmantotā kopējā aramzemes, ilggadīgo zālāju, ilggadīgo stādījumu un piemājas dārziņu platība, neatkarīgi no īpašuma veida vai no tā, vai tā tiek izmantota kā kopīgā zeme; |
| --- | --- |

b)

“izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme” ir saimniecību izmantotā kopējā aramzemes, ilggadīgo zālāju, ilggadīgo stādījumu un piemājas dārziņu platība, neatkarīgi no īpašuma veida vai no tā, vai tā tiek izmantota kā kopīgā zeme;

| c) | “apstrādātā platība” ir platība, kas atbilst kopējai sējumu platībai, bet pēc ražas novākšanas no tās atskaita izpostīto platību (piem., dabas katastrofu dēļ); |
| --- | --- |

c)

“apstrādātā platība” ir platība, kas atbilst kopējai sējumu platībai, bet pēc ražas novākšanas no tās atskaita izpostīto platību (piem., dabas katastrofu dēļ);

| d) | “apsētā platība” ir kopējā sējumu platība, kurā attiecīgajā gadā audzē konkrētu augkopības kultūru; |
| --- | --- |

d)

“apsētā platība” ir kopējā sējumu platība, kurā attiecīgajā gadā audzē konkrētu augkopības kultūru;

| e) | “novāktā platība” ir apsētās platības daļa, kurā novāc ražu. Tādēļ tā var būt vienāda ar apsēto platību vai mazāka par to; |
| --- | --- |

e)

“novāktā platība” ir apsētās platības daļa, kurā novāc ražu. Tādēļ tā var būt vienāda ar apsēto platību vai mazāka par to;

| f) | “produkcijas platība” saistībā ar ilggadīgiem stādījumiem ir platība, kurā potenciāli var novākt ražu pārskata ražas gadā. Tajā nav iekļautas visas platības, kurās negūst produkciju, piemēram, jaunie stādījumi, no kuriem vēl nenovāc ražu; |
| --- | --- |

f)

“produkcijas platība” saistībā ar ilggadīgiem stādījumiem ir platība, kurā potenciāli var novākt ražu pārskata ražas gadā. Tajā nav iekļautas visas platības, kurās negūst produkciju, piemēram, jaunie stādījumi, no kuriem vēl nenovāc ražu;

| g) | “novāktā produkcija” ir produkcija, tostarp saimniecības zaudējumi un zudumi, tieši saimniecībā patērētais daudzums un tirgū laistais daudzums, norādot pamata produkta svara vienībās; |
| --- | --- |

g)

“novāktā produkcija” ir produkcija, tostarp saimniecības zaudējumi un zudumi, tieši saimniecībā patērētais daudzums un tirgū laistais daudzums, norādot pamata produkta svara vienībās;

| h) | “ražība” ir no apstrādātās platības novāktā produkcija; |
| --- | --- |

h)

“ražība” ir no apstrādātās platības novāktā produkcija;

| i) | “augkopības kultūras zem stikla vai augsta (pieejama) pārsega” ir augkopības kultūras, kas visu augšanas periodu vai tā lielāko daļu atrodas siltumnīcās vai zem stacionāra vai pārvietojama augsta pārsega (stikla vai elastīgas vai neelastīgas plastmasas). Tas neietver plastmasas plēvi, ko klāj tieši uz zemes, kā arī zemi zem plēves pārsegiem vai tuneļiem, kuri nav cilvēkam pieejami, vai pārvietojamiem stikla rāmjiem. To augkopības kultūru platības, ko kādu laiku audzē zem stikla un kādu laiku atklātā laukā, norāda pie platībām, kuras ir pilnībā zem stikla, ja vien audzēšana zem stikla nav notikusi īpaši ierobežotā laikposmā; |
| --- | --- |

i)

“augkopības kultūras zem stikla vai augsta (pieejama) pārsega” ir augkopības kultūras, kas visu augšanas periodu vai tā lielāko daļu atrodas siltumnīcās vai zem stacionāra vai pārvietojama augsta pārsega (stikla vai elastīgas vai neelastīgas plastmasas). Tas neietver plastmasas plēvi, ko klāj tieši uz zemes, kā arī zemi zem plēves pārsegiem vai tuneļiem, kuri nav cilvēkam pieejami, vai pārvietojamiem stikla rāmjiem. To augkopības kultūru platības, ko kādu laiku audzē zem stikla un kādu laiku atklātā laukā, norāda pie platībām, kuras ir pilnībā zem stikla, ja vien audzēšana zem stikla nav notikusi īpaši ierobežotā laikposmā;

| j) | zemes gabala “galvenā platība” ir platība, ja šis zemes gabals attiecīgajā ražas gadā izmantots tikai vienu reizi un ja to nepārprotami nosaka minētais izmantojums. |
| --- | --- |

j)

zemes gabala “galvenā platība” ir platība, ja šis zemes gabals attiecīgajā ražas gadā izmantots tikai vienu reizi un ja to nepārprotami nosaka minētais izmantojums.

2.   “Secīgā augkopība” norāda uz aramzemes gabalu, ko ražas gadā izmanto vairākkārt un katru reizi tikai vienai augkopības kultūrai. Šo platību uzskata par apstrādāto platību attiecībā uz katru augkopības kultūru. Šajā kontekstā nav piemērojams galvenās un sekundārās platības jēdziens.

“Apvienotā augkopība” norāda uz tādu augkopības kultūru apvienojumu, kuras vienlaikus audzē vienā lauksaimniecībā izmantojamās zemes gabalā. Šajā gadījumā apstrādāto platību proporcionāli sadala starp augkopības kultūrām atkarībā no platības, kurā tās audzē. Šajā kontekstā nav piemērojams galvenās un sekundārās platības jēdziens.

“Divējāda izmantojuma augkopības kultūras”, t. i., augkopības kultūras, kuras var izmantot vairākiem nolūkiem, saskaņā ar vienošanos ir galvenās augkopības kultūras, ņemot vērā to primāro izmantojuma veidu, un sekundārās augkopības kultūras, ņemot vērā to papildu izmantojumu.

3. pants

Aptvērums

1.   Ikviena dalībvalsts sagatavo statistiku par pielikumā norādītajām augkopības kultūrām, kuras audzē izmantotajā lauksaimniecībā izmantojamajā zemē tās teritorijā.

2.   Statistika ir reprezentatīva vismaz attiecībā uz 95 % no šādām platībām:

| a) | kopējā apstrādātā platība, kurā audzē laukaugus (1. tabula); |
| --- | --- |

a)

kopējā apstrādātā platība, kurā audzē laukaugus (1. tabula);

| b) | dārzeņu, meloņu un zemeņu kopējā novāktā platība (2. tabula); |
| --- | --- |

b)

dārzeņu, meloņu un zemeņu kopējā novāktā platība (2. tabula);

| c) | ilggadīgo stādījumu kopējā audzēšanas platība (3. tabula); |
| --- | --- |

c)

ilggadīgo stādījumu kopējā audzēšanas platība (3. tabula);

| d) | izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme (4. tabula). |
| --- | --- |

d)

izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme (4. tabula).

3.   Mainīgās kultūras, kas ir maz vai nav nemaz pārstāvētas dalībvalstī, var neiekļaut statistikā, ja attiecīgā dalībvalsts līdz tā kalendārā gada beigām, kurš ir tieši pirms katra pārskata perioda, informē Komisiju par visām šādām augkopības kultūrām un par katrai šādai augkopības kultūrai piemērojamo robežlielumu.

4. pants

Biežums un pārskata periods

Dalībvalstis katru gadu nosūta Komisijai pielikumā norādītos datus. Pārskata periods ir ražas gads. Pirmais pārskata gads ir 2010. gads.

5. pants

Precizitātes prasības

1.   Dalībvalstis, kas veic izlases apsekojumus statistikas iegūšanai, veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka 1. tabulas dati atbilst turpmāk norādītām precizitātes prasībām, proti, līdz n + 1 gada 30. septembrim iesniedzamo datu variāciju koeficients valsts līmenī nepārsniedz 3 % no apstrādātās platības, kurā audzē šādas galvenās augkopības kultūras: graudaugus graudu ražošanai (tostarp sēklai), žāvētus pākšaugus un proteīnaugus graudu ražošanai (tostarp graudu un pākšaugu sēklu maisījumi), sakņaugus, tehniskās kultūras un zaļbarības kultūras.

2.   Dalībvalsts, kura pieņem lēmumu izmantot statistikas informācijas avotus, kas nav statistikas apsekojumi, nodrošina, ka no šādiem avotiem iegūtā informācija ir vismaz tikpat kvalitatīva kā statistikas apsekojumos iegūtā informācija.

3.   Dalībvalsts, kas pieņem lēmumu izmantot administratīvo avotu, savlaicīgi informē Komisiju un nodrošina detalizētu informāciju par izmantotajām metodēm un attiecīgā administratīvā avota datu kvalitāti.

6. pants

Nosūtīšana Komisijai

1.   Dalībvalstis nosūta Komisijai (Eurostat) pielikumā norādītos datus, ievērojot katrai tabulai paredzētos termiņus.

2.   Komisija var pielāgot pielikumā paredzētās nosūtīšanas tabulas. Šos pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot, pieņem saskaņā ar 9. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

7. pants

Reģionālā statistika

1.   Datus par augkopības kultūrām, kas pielikumā marķētas ar “R”, sniedz par NUTS 1 un NUTS 2 līmeņa teritoriālajām vienībām, kā definēts Regulā (EK) Nr. 1059/2003. Izņēmuma kārtā Vācija un Apvienotā Karaliste tos var sniegt par NUTS 1 līmeņa teritoriālajām vienībām.

2.   Mainīgās kultūras, kas ir maz vai nav nemaz pārstāvētas dalībvalstī, var neiekļaut statistikā, ja attiecīgā dalībvalsts līdz tā kalendārā gada beigām, kurš ir tieši pirms katra pārskata perioda, informē Komisiju par visām šādām augkopības kultūrām un par katrai šādai augkopības kultūrai piemērojamo robežlielumu.

8. pants

Statistikas kvalitāte un ziņojums

1.   Šīs regulas vajadzībām nosūtāmajiem datiem piemēro šādus kvalitātes kritērijus:

| a) | “atbilstība”, kas attiecas uz pakāpi, kādā statistika atbilst pašreizējām un iespējamām lietotāju vajadzībām; |
| --- | --- |

a)

“atbilstība”, kas attiecas uz pakāpi, kādā statistika atbilst pašreizējām un iespējamām lietotāju vajadzībām;

| b) | “precizitāte”, kas attiecas uz novērtējuma atbilstību nezināmajām faktiskajām vērtībām; |
| --- | --- |

b)

“precizitāte”, kas attiecas uz novērtējuma atbilstību nezināmajām faktiskajām vērtībām;

| c) | “savlaicīgums”, kas attiecas uz laikposmu starp informācijas pieejamību un tās aprakstīto notikumu vai parādību; |
| --- | --- |

c)

“savlaicīgums”, kas attiecas uz laikposmu starp informācijas pieejamību un tās aprakstīto notikumu vai parādību;

| d) | “punktualitāte”, kas attiecas uz kavējumu starp datu publicēšanu un datu iesniegšanas termiņu (dienu, līdz kurai datiem jābūt sniegtiem); |
| --- | --- |

d)

“punktualitāte”, kas attiecas uz kavējumu starp datu publicēšanu un datu iesniegšanas termiņu (dienu, līdz kurai datiem jābūt sniegtiem);

| e) | “pieejamība” un “skaidrība”, kas attiecas uz nosacījumiem un kārtību, kādā lietotāji var iegūt, izmantot un interpretēt datus; |
| --- | --- |

e)

“pieejamība” un “skaidrība”, kas attiecas uz nosacījumiem un kārtību, kādā lietotāji var iegūt, izmantot un interpretēt datus;

| f) | “salīdzināmība”, kas attiecas uz piemēroto statistikas jēdzienu, pārbaudes līdzekļu un procedūru atšķirību ietekmes noteikšanu, salīdzinot statistiku ģeogrāfiskos apgabalos, nozaru jomās vai laikā; |
| --- | --- |

f)

“salīdzināmība”, kas attiecas uz piemēroto statistikas jēdzienu, pārbaudes līdzekļu un procedūru atšķirību ietekmes noteikšanu, salīdzinot statistiku ģeogrāfiskos apgabalos, nozaru jomās vai laikā;

| g) | “saskaņotība”, kas attiecas uz datu piemērotību, lai tos varētu ticami kombinēt un dažādi izmantot. |
| --- | --- |

g)

“saskaņotība”, kas attiecas uz datu piemērotību, lai tos varētu ticami kombinēt un dažādi izmantot.

2.   Dalībvalstis reizi trijos gados un pirmo reizi līdz 2011. gada 1. oktobrim iesniedz Komisijai (Eurostat) kvalitātes ziņojumu par nosūtītajiem datiem.

3.   Kvalitātes ziņojumā, izmantojot 1. punktā minētos kvalitātes kritērijus, apraksta:

| a) | šajā regulā paredzēto apsekojumu veidu un izmantoto metodiku; |
| --- | --- |

a)

šajā regulā paredzēto apsekojumu veidu un izmantoto metodiku;

| b) | precizitātes līmeni, kas gūts šajā regulā minētajos izlases apsekojumos; un |
| --- | --- |

b)

precizitātes līmeni, kas gūts šajā regulā minētajos izlases apsekojumos; un

| c) | citu izmantoto avotu kvalitāti, kas nav apsekojumi. |
| --- | --- |

c)

citu izmantoto avotu kvalitāti, kas nav apsekojumi.

4.   Dalībvalstis informē Komisiju par metodikas vai citādām izmaiņām, kas varētu ievērojami ietekmēt statistikas kvalitāti. To dara ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tam, kad šīs izmaiņas stājušās spēkā.

5.   Ņem vērā principu, ka papildu izmaksām un slogam jābūt saprātīgam.

9. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz Lauksaimniecības statistikas pastāvīgā komiteja, kas izveidota ar Lēmuma 72/279/EEK 1. pantu.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

10. pants

Atkāpe

1.   Ja šīs regulas piemērošana dalībvalsts statistikas sistēmai rada nepieciešamību veikt būtiskus pielāgojumus un var radīt būtiskas praktiskas problēmas, Komisija var saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto vadības procedūru uz pilnu kalendāro gadu piešķirt attiecīgajai dalībvalstij atkāpi no šīs regulas īstenošanas līdz 2010. gada 31. decembrim vai līdz 2011. gada 31. decembrim.

2.   Šim nolūkam dalībvalsts ne vēlāk kā 2009. gada 31. jūlijā iesniedz Komisijai pienācīgi pamatotu pieprasījumu.

11. pants

Atcelšana

1.   Neskarot 2. punktu, ar šo no 2010. gada 1. janvāra atceļ Regulas (EEK) Nr. 837/90 un (EEK) Nr. 959/93.

Atsauces uz atceltajām regulām uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

2.   Atkāpjoties no 12. panta otrās daļas, dalībvalsts, kurai piešķirta atkāpe saskaņā ar 10. pantu, piešķirtās atkāpes darbības laikā turpina piemērot Regulas (EEK) Nr. 837/90 un (EEK) Nr. 959/93.

12. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2010. gada 1. janvāra. Tomēr 10. pantu piemēro no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 18. jūnijs.

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Š. FÜLE

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2009. gada 19. februāra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2009. gada 8. jūnija Lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 88, 3.4.1990., 1. lpp.

2

(3)  OV L 98, 24.4.1993., 1. lpp.

3

(4)  Iestāžu nolīgums par labāku likumdošanas procesu (OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.).

4

(5)  OV L 321, 1.12.2008., 14. lpp.

5

(6)  OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.

6

(7)  OV L 179, 7.8.1972., 1. lpp.

7

(8)  OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.

8

(9)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

9

(10)  OV L 189, 20.7.2007., 1. lpp.

10

---

PIELIKUMS

1. tabula

Laukaugi

(c.n. = citur neminēti)

A DAĻA

| | Apstrādātā platība
  (1 000 hektāri) | Novāktā raža
  (1 000 tonnas) | Ražība
  100 kg/ha |
| --- | --- | --- | --- |
| Nosūtīšanas termiņi | 31. janv. | 30. jūn. | 31. aug. | 30. sept. | 31. janv. | 30. sept. | 30. sept. | 31. okt. | 31. janv. | 30. sept. | 31. aug. |
| n gads | n gads | n gads | n gads | n + 1 gads | n + 1 gads | n gads | n gads | n + 1 gads | n + 1 gads | n gads |
| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| | DV virs noteiktā robežlieluma | DV virs noteiktā robežlieluma | DV virs noteiktā robežlieluma | Visām DV | Visām DV | Visām DV | Visām DV | Visām DV | Visām DV | Visām DV | DV virs noteiktā robežlieluma |
| Graudaugi graudu ražošanai (ieskaitot sēklai)
   (1) | — | — | — | — | X | R | — | — | X | R | — |
| Graudaugi (izņemot rīsus) (1) | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |
| Parastie kvieši un plēkšņu kvieši (1) | — | X | X | X | X | R | X | X | X | R | X |
| tostarp: Ziemas kvieši (1) | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Cietie kvieši (1) | X | X | X | X | X | R | X | X | X | R | X |
| Rudzi un labības maisījums (1) | X | X | X | X | X | R | X | X | X | R | X |
| Mieži (1) | — | X | X | X | X | R | X | X | X | R | X |
| tostarp: Ziemas mieži (1) | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Auzas (1) | — | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Graudaugu maisījumi (1) | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |
| Graudu kukurūza un kukurūzas vālīšu maisījums (1) | — | X | X | X | X | R | X | X | X | R | X |
| Sorgo (1) | — | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Tritikāle (1) | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Prosa, griķi un Kanāriju spulgzāles sēklas (1) | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |
| Rīsi (1) | — | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| tostarp: | Indica | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |
| Japonica | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |

Apstrādātā platība

(1 000 hektāri)

Novāktā raža

(1 000 tonnas)

Ražība

100 kg/ha

Nosūtīšanas termiņi

31. janv.

30. jūn.

31. aug.

30. sept.

31. janv.

30. sept.

30. sept.

31. okt.

31. janv.

30. sept.

31. aug.

n gads

n gads

n gads

n gads

n + 1 gads

n + 1 gads

n gads

n gads

n + 1 gads

n + 1 gads

n gads

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

DV virs noteiktā robežlieluma

DV virs noteiktā robežlieluma

DV virs noteiktā robežlieluma

Visām DV

Visām DV

Visām DV

Visām DV

Visām DV

Visām DV

Visām DV

DV virs noteiktā robežlieluma

Graudaugi graudu ražošanai (ieskaitot sēklai)
   (1)

—

—

—

—

X

R

—

—

X

R

—

Graudaugi (izņemot rīsus) (1)

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

Parastie kvieši un plēkšņu kvieši (1)

—

X

X

X

X

R

X

X

X

R

X

tostarp: Ziemas kvieši (1)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Cietie kvieši (1)

X

X

X

X

X

R

X

X

X

R

X

Rudzi un labības maisījums (1)

X

X

X

X

X

R

X

X

X

R

X

Mieži (1)

—

X

X

X

X

R

X

X

X

R

X

tostarp: Ziemas mieži (1)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Auzas (1)

—

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Graudaugu maisījumi (1)

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

Graudu kukurūza un kukurūzas vālīšu maisījums (1)

—

X

X

X

X

R

X

X

X

R

X

Sorgo (1)

—

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tritikāle (1)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Prosa, griķi un Kanāriju spulgzāles sēklas (1)

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

Rīsi (1)

—

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

tostarp:

Indica

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

Japonica

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

B DAĻA

| | Apstrādātā platība
  (1 000 hektāri) | Novāktā raža
  (1 000 tonnas) | Ražība
  100 kg/ha |
| --- | --- | --- | --- |
| Nosūtīšanas termiņi | 31. janv. | 30. jūn. | 31. aug. | 30. sept. | 31. mar. | 30. sept. | 30. sept. | 31. okt. | 31. mar. | 30. sept. | 31. aug. |
| n gads | n gads | n gads | n gads | n + 1 gads | n + 1 gads | n gads | n gads | n + 1 gads | n + 1 gads | n gads |
| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| | DV virs noteiktā robežlieluma | DV virs noteiktā robežlieluma | DV virs noteiktā robežlieluma | Visām DV | Visām DV | Visām DV | Visām DV | Visām DV | Visām DV | Visām DV | DV virs noteiktā robežlieluma |
| Žāvēti pākšaugi un proteīnaugi graudu ražošanai


  (tostarp graudu un pākšaugu maisījumi sēklai)
   (1) | — | — | — | — | X | R | — | — | X | X | — |
| Lauka zirņi (1) | — | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Cūku pupas un lauku pupas (1) | — | X | X | X | X | X | — | X | X | X | — |
| Saldās lupīnas (1) | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |
| Žāvēti pākšaugi, c.n. | — | — | — | — | X | X | — | — | — | — | — |
| Sakņaugi | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |
| Kartupeļi (tostarp agrie kartupeļi un sēklas kartupeļi) | — | X | X | X | X | X | — | X | X | X | — |
| Cukurbietes (izņemot sēklai) | — | X | X | X | X | R | — | X | X | R | — |
| Sakņaugi, c.n. | — | — | — | — | X | X | — | — | — | — | — |
| Tehniskās kultūras | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |
| Rapsis un ripsis (1) | — | X | X | X | X | R | X | X | X | R | X |
| tostarp: Ziemas rapsis | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Saulgriežu sēklas (1) | — | X | X | X | X | R | X | X | X | R | X |
| Linsēklas (eļļas lini) (1) | — | — | — | — | X | R | — | — | X | X | — |
| Soja (1) | — | X | X | X | X | R | X | X | X | R | X |
| Kokvilnas sēklas (1) | — | — | — | — | — | — | — | — | X | X | — |
| Citi eļļas sēklu augi (1) | — | — | — | — | X | X | — | — | — | — | — |
| Lini šķiedrai | — | — | — | — | X | R | — | — | X | X | — |
| Kaņepes | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |
| Kokvilna šķiedrai | — | — | — | — | X | R | — | — | X | X | — |
| Apiņi | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |
| Tabaka | — | — | — | — | X | R | — | — | X | R | — |
| Aromātiskie augi, ārstniecības augi un garšaugi | — | — | — | — | X | X | — | — | — | — | — |
| Enerģētiskās kultūras, c.n. | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |
| Zaļbarības kultūras | — | — | — | — | X | X | — | — | — | — | — |
| Viengadīgas zaļbarības kultūras: | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |
| tostarp: Kukurūza zaļbarībai | — | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Graudaugu kultūras zaļbarībai | — | — | — | — | X | X | — | — | X | X | — |
| Pākšaugi | — | — | — | — | X | X | — | — | — | — | — |
| Aramzemē sēto zālāju platības | — | — | — | — | X | X | — | — | — | — | — |

Apstrādātā platība

(1 000 hektāri)

Novāktā raža

(1 000 tonnas)

Ražība

100 kg/ha

Nosūtīšanas termiņi

31. janv.

30. jūn.

31. aug.

30. sept.

31. mar.

30. sept.

30. sept.

31. okt.

31. mar.

30. sept.

31. aug.

n gads

n gads

n gads

n gads

n + 1 gads

n + 1 gads

n gads

n gads

n + 1 gads

n + 1 gads

n gads

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

DV virs noteiktā robežlieluma

DV virs noteiktā robežlieluma

DV virs noteiktā robežlieluma

Visām DV

Visām DV

Visām DV

Visām DV

Visām DV

Visām DV

Visām DV

DV virs noteiktā robežlieluma

Žāvēti pākšaugi un proteīnaugi graudu ražošanai

(tostarp graudu un pākšaugu maisījumi sēklai)
   (1)

—

—

—

—

X

R

—

—

X

X

—

Lauka zirņi (1)

—

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Cūku pupas un lauku pupas (1)

—

X

X

X

X

X

—

X

X

X

—

Saldās lupīnas (1)

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

Žāvēti pākšaugi, c.n.

—

—

—

—

X

X

—

—

—

—

—

Sakņaugi

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

Kartupeļi (tostarp agrie kartupeļi un sēklas kartupeļi)

—

X

X

X

X

X

—

X

X

X

—

Cukurbietes (izņemot sēklai)

—

X

X

X

X

R

—

X

X

R

—

Sakņaugi, c.n.

—

—

—

—

X

X

—

—

—

—

—

Tehniskās kultūras

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

Rapsis un ripsis (1)

—

X

X

X

X

R

X

X

X

R

X

tostarp: Ziemas rapsis

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Saulgriežu sēklas (1)

—

X

X

X

X

R

X

X

X

R

X

Linsēklas (eļļas lini) (1)

—

—

—

—

X

R

—

—

X

X

—

Soja (1)

—

X

X

X

X

R

X

X

X

R

X

Kokvilnas sēklas (1)

—

—

—

—

—

—

—

—

X

X

—

Citi eļļas sēklu augi (1)

—

—

—

—

X

X

—

—

—

—

—

Lini šķiedrai

—

—

—

—

X

R

—

—

X

X

—

Kaņepes

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

Kokvilna šķiedrai

—

—

—

—

X

R

—

—

X

X

—

Apiņi

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

Tabaka

—

—

—

—

X

R

—

—

X

R

—

Aromātiskie augi, ārstniecības augi un garšaugi

—

—

—

—

X

X

—

—

—

—

—

Enerģētiskās kultūras, c.n.

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

Zaļbarības kultūras

—

—

—

—

X

X

—

—

—

—

—

Viengadīgas zaļbarības kultūras:

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

tostarp: Kukurūza zaļbarībai

—

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Graudaugu kultūras zaļbarībai

—

—

—

—

X

X

—

—

X

X

—

Pākšaugi

—

—

—

—

X

X

—

—

—

—

—

Aramzemē sēto zālāju platības

—

—

—

—

X

X

—

—

—

—

—

NB: 1., 2., 3. un 11. slejas aizpildīšana ir obligāta dalībvalstīm, kurās gada vidējais produkcijas apjoms pēdējos trīs gados bijis lielāks par:

3 000 000 tonnām parasto kviešu,

1 000 000 tonnām cieto kviešu,

900 000 tonnām miežu,

100 000 tonnām rudzu un labības maisījuma,

1 500 000 tonnām kukurūzas graudu,

200 000 tonnām tritikāles,

150 000 tonnām auzu,

150 000 tonnām sorgo,

150 000 tonnām rīsu,

70 000 tonnām lauku zirņu,

50 000 tonnām lauku pupu,

300 000 tonnām rapša,

200 000 tonnām saulgriežu,

60 000 tonnām sojas,

700 000 tonnām kartupeļu,

2 500 000 tonnām cukurbiešu

un 4 500 000 tonnām zaļbarības kukurūzas.

2. tabula

Dārzeņi, melones un zemenes

| | Novāktā platība
  (1 000 hektāri) | Novāktā raža
  (1 000 tonnas) |
| --- | --- | --- |
| Nosūtīšanas termiņi | 31. marts
  n + 1gads | 31. marts
  n + 1gads |
| | 1 | 2 |
| DĀRZEŅI, MELONES UN ZEMENES | X | |
| Kāposti |
| Ziedkāposti un brokoļi | X | X |
| Kāposti (baltie) | X | X |
| Lapu vai kātu dārzeņi |
| Selerijas | X | X |
| Puravi | X | X |
| Salāti: | X | X |
| tostarp: Audzēti zem stikla vai augsta pieejama pārsega (2) | X | |
| Endīvijas | X | X |
| Spināti | X | X |
| Sparģeļi | X | X |
| Cigoriņi | X | X |
| Artišoki | X | X |
| Augļu dārzeņi |
| Tomāti: | X | X |
| tostarp: Tomāti patēriņam svaigā veidā | X | X |
| tostarp: Audzēti zem stikla vai augsta pieejama pārsega (2) | X | |
| Gurķi: | X | X |
| tostarp: Audzēti zem stikla vai augsta pieejama pārsega (2) | X | |
| Pipargurķīši | X | X |
| Melones | X | X |
| Arbūzi | X | X |
| Baklažāni | X | X |
| Tumšzaļie kabači | X | X |
| Sarkanie pipari, dārzeņpipari: | X | X |
| tostarp: Audzēti zem stikla vai augsta pieejama pārsega (2) | X | |
| Sakņaugu dārzeņi |
| Burkāni | X | X |
| Ķiploki | X | X |
| Sīpoli | X | X |
| Šalotes | X | X |
| Sakņu selerijas | X | X |
| Redīsi | X | X |
| Pākšaugi | X | |
| Zirņi | X | X |
| Pupas | X | X |
| Zemenes, | X | X |
| tai skaitā audzētas zem stikla vai augsta pārseguma (2) | X | |
| Kultivētas sēnes | X | X |

Novāktā platība

(1 000 hektāri)

Novāktā raža

(1 000 tonnas)

Nosūtīšanas termiņi

31. marts

n + 1gads

31. marts

n + 1gads

1

2

DĀRZEŅI, MELONES UN ZEMENES

X

Kāposti

Ziedkāposti un brokoļi

X

X

Kāposti (baltie)

X

X

Lapu vai kātu dārzeņi

Selerijas

X

X

Puravi

X

X

Salāti:

X

X

tostarp: Audzēti zem stikla vai augsta pieejama pārsega (2)

X

Endīvijas

X

X

Spināti

X

X

Sparģeļi

X

X

Cigoriņi

X

X

Artišoki

X

X

Augļu dārzeņi

Tomāti:

X

X

tostarp: Tomāti patēriņam svaigā veidā

X

X

tostarp: Audzēti zem stikla vai augsta pieejama pārsega (2)

X

Gurķi:

X

X

tostarp: Audzēti zem stikla vai augsta pieejama pārsega (2)

X

Pipargurķīši

X

X

Melones

X

X

Arbūzi

X

X

Baklažāni

X

X

Tumšzaļie kabači

X

X

Sarkanie pipari, dārzeņpipari:

X

X

tostarp: Audzēti zem stikla vai augsta pieejama pārsega (2)

X

Sakņaugu dārzeņi

Burkāni

X

X

Ķiploki

X

X

Sīpoli

X

X

Šalotes

X

X

Sakņu selerijas

X

X

Redīsi

X

X

Pākšaugi

X

Zirņi

X

X

Pupas

X

X

Zemenes,

X

X

tai skaitā audzētas zem stikla vai augsta pārseguma (2)

X

Kultivētas sēnes

X

X

3. tabula

Ilggadīgie stādījumi

| | Ražošanas platība
  (1 000 hektāri) | Novāktā raža
  (1 000 tonnas) |
| --- | --- | --- |
| Nosūtīšanas termiņi | 31. marts
  n + 1 gads | 31. marts
  n + 1 gads | 30. septembris
  n + 1 gads |
| | 1 | 2 | 3 |
| ILGGADĪGIE STĀDĪJUMI | X | | |
| Mērena klimata zonu augļi |
| Āboli: | X | X | |
| tostarp: Patēriņam svaigā veidā | | X | |
| Bumbieri | X | X | |
| Persiki | X | X | |
| Nektarīni | X | X | |
| Aprikozes | X | X | |
| Ķirši: | X | X | |
| tostarp: Skābie ķirši | X | X | |
| Plūmes | X | X | |
| Ogulāji |
| Upenes | X | X | |
| Avenes | X | X | |
| Rieksti
   (3) |
| Valrieksti | X | X | |
| Lazdu rieksti | X | X | |
| Mandeles | X | X | |
| Kastaņi | X | X | |
| Subtropu klimata zonu augļi |
| Vīģes | X | X | |
| Kivi | X | X | |
| Avokado | X | X | |
| Banāni | X | X | |
| Citrusaugļi
   (3) | X | | |
| Pamelo un greipfrūti | X | | X |
| Citroni un skābie laimi | X | | X |
| Apelsīni | X | | X |
| Sīkie citrusaugļi | X | | X |
| Sacumas | X | | X |
| Klementīni | X | | X |
| Vīna dārzs
   (3) | X | X | |
| Vīna dārzs vīna iegūšanai: | X | X | |
| tostarp: | Vīns ar aizsargātu izcelsmes vietas nosaukumu | X | X | |
| Vīns ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi | X | X | |
| Citādi vīni | X | X | |
| Vīna dārzs, lai iegūtu galda vīnogas | X | X | |
| Vīna dārzs, lai iegūtu rozīnes | X | X | |
| Olīvkoki
   (3) |
| Olīvkoki, lai iegūtu galda olīvas | X | X | |
| Olīvkoki, lai iegūtu olīveļļu | X | X | |

Ražošanas platība

(1 000 hektāri)

Novāktā raža

(1 000 tonnas)

Nosūtīšanas termiņi

31. marts

n + 1 gads

31. marts

n + 1 gads

30. septembris

n + 1 gads

1

2

3

ILGGADĪGIE STĀDĪJUMI

X

Mērena klimata zonu augļi

Āboli:

X

X

tostarp: Patēriņam svaigā veidā

X

Bumbieri

X

X

Persiki

X

X

Nektarīni

X

X

Aprikozes

X

X

Ķirši:

X

X

tostarp: Skābie ķirši

X

X

Plūmes

X

X

Ogulāji

Upenes

X

X

Avenes

X

X

Rieksti
   (3)

Valrieksti

X

X

Lazdu rieksti

X

X

Mandeles

X

X

Kastaņi

X

X

Subtropu klimata zonu augļi

Vīģes

X

X

Kivi

X

X

Avokado

X

X

Banāni

X

X

Citrusaugļi
   (3)

X

Pamelo un greipfrūti

X

X

Citroni un skābie laimi

X

X

Apelsīni

X

X

Sīkie citrusaugļi

X

X

Sacumas

X

X

Klementīni

X

X

Vīna dārzs
   (3)

X

X

Vīna dārzs vīna iegūšanai:

X

X

tostarp:

Vīns ar aizsargātu izcelsmes vietas nosaukumu

X

X

Vīns ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi

X

X

Citādi vīni

X

X

Vīna dārzs, lai iegūtu galda vīnogas

X

X

Vīna dārzs, lai iegūtu rozīnes

X

X

Olīvkoki
   (3)

Olīvkoki, lai iegūtu galda olīvas

X

X

Olīvkoki, lai iegūtu olīveļļu

X

X

4. tabula

Lauksaimniecības zemes izmantošana

| | Galvenā platība
  (1 000 hektāri) |
| --- | --- |
| Nosūtīšanas termiņš | 30. septembris
  n + 1 gads |
| Izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme | R |
| Aramzeme | R |
| Graudaugi graudu ražošanai (ieskaitot sēklai) | X |
| Žāvēti pākšaugi un proteīnaugi graudu ražošanai
  (tostarp graudu un pākšaugu maisījumi sēklai) | X |
| Kartupeļi (tostarp agrie kartupeļi un sēklas kartupeļi) | X |
| Cukurbietes (izņemot sēklai) | X |
| Tehniskās kultūras | X |
| Svaigi dārzeņi, melones un zemenes | X |
| Ziedi un dekoratīvie augi (izņemot dēstu audzētavas) | X |
| Zaļbarības kultūras | X |
| Citas laukaugu kultūras | X |
| Papuves | R |
| Ilggadīgo zālāju platības | R |
| Ilggadīgi stādījumi: | X |
| tostarp: | Augļu koku un ogulāju stādījumi | R |
| Olīvkoku stādījumi | R |
| Vīna dārzi | R |
| Dēstu audzētavas | X |

Galvenā platība

(1 000 hektāri)

Nosūtīšanas termiņš

30. septembris

n + 1 gads

Izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme

R

Aramzeme

R

Graudaugi graudu ražošanai (ieskaitot sēklai)

X

Žāvēti pākšaugi un proteīnaugi graudu ražošanai

(tostarp graudu un pākšaugu maisījumi sēklai)

X

Kartupeļi (tostarp agrie kartupeļi un sēklas kartupeļi)

X

Cukurbietes (izņemot sēklai)

X

Tehniskās kultūras

X

Svaigi dārzeņi, melones un zemenes

X

Ziedi un dekoratīvie augi (izņemot dēstu audzētavas)

X

Zaļbarības kultūras

X

Citas laukaugu kultūras

X

Papuves

R

Ilggadīgo zālāju platības

R

Ilggadīgi stādījumi:

X

tostarp:

Augļu koku un ogulāju stādījumi

R

Olīvkoku stādījumi

R

Vīna dārzi

R

Dēstu audzētavas

X

---

(1)  Šo produktu produkcijas rādītājus norāda ar vidējo mitruma pakāpi, kuru katra dalībvalsts paziņo Komisijai n + 1 gada janvārī/martā (9. sleja)

(2)  Jāaizpilda dalībvalstīm, kurās novāktā platība ir 500 ha vai lielāka

(3)  Jāaizpilda dalībvalstīm, kurās ražošanas platība ir 500 ha vai lielāka.

---

| 29.6.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 167/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 167/12

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 544/2009

(2009. gada 18. jūnijs),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 717/2007 par viesabonēšanu publiskajos mobilo telefonsakaru tīklos Kopienā un Direktīvu 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 717/2007 (3) kā ārkārtas un pagaidu pasākumu noteica ierobežojumus cenām, ko mobilo sakaru operatori var piemērot vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības līmenī par viesabonēšanas pakalpojumu nodrošināšanu starptautiskā mērogā zvaniem, kuru savienojums uzsākts un pabeigts Kopienas teritorijā. Minētajā regulā arī paredzēja noteikumus, lai palielinātu cenu pārskatāmību un uzlabotu informācijas par tarifiem, ko piemēro Kopienas mēroga viesabonēšanas pakalpojumu lietotājiem. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 717/2007 (3) kā ārkārtas un pagaidu pasākumu noteica ierobežojumus cenām, ko mobilo sakaru operatori var piemērot vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības līmenī par viesabonēšanas pakalpojumu nodrošināšanu starptautiskā mērogā zvaniem, kuru savienojums uzsākts un pabeigts Kopienas teritorijā. Minētajā regulā arī paredzēja noteikumus, lai palielinātu cenu pārskatāmību un uzlabotu informācijas par tarifiem, ko piemēro Kopienas mēroga viesabonēšanas pakalpojumu lietotājiem.

| (2) | Komisija ir veikusi pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 717/2007 11. pantu, kurā paredzēts izvērtēt, vai minētās regulas mērķi ir sasniegti, pārskatīt norises vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības tarifos, ko viesabonentiem piemēro par balss un datu sakaru pakalpojumiem, tostarp SMS un MMS, un vajadzības gadījumā sniegt ieteikumus par vajadzību regulēt minētos pakalpojumus. Komisija savā ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei, kas ietverts tās 2008. gada 23. septembra Paziņojumā par rezultātiem, pārskatot Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 27. jūnija Regulas (EK) Nr. 717/2007 par viesabonēšanu publiskajos mobilo telefonsakaru tīklos Kopienā un grozījumiem Direktīvā 2002/21/EK darbību, secināja, ka ir lietderīgi pagarināt Regulas (EK) Nr. 717/2007 darbības termiņu pēc 2010. gada 30. jūnija. |
| --- | --- |

(2)

Komisija ir veikusi pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 717/2007 11. pantu, kurā paredzēts izvērtēt, vai minētās regulas mērķi ir sasniegti, pārskatīt norises vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības tarifos, ko viesabonentiem piemēro par balss un datu sakaru pakalpojumiem, tostarp SMS un MMS, un vajadzības gadījumā sniegt ieteikumus par vajadzību regulēt minētos pakalpojumus. Komisija savā ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei, kas ietverts tās 2008. gada 23. septembra Paziņojumā par rezultātiem, pārskatot Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 27. jūnija Regulas (EK) Nr. 717/2007 par viesabonēšanu publiskajos mobilo telefonsakaru tīklos Kopienā un grozījumiem Direktīvā 2002/21/EK darbību, secināja, ka ir lietderīgi pagarināt Regulas (EK) Nr. 717/2007 darbības termiņu pēc 2010. gada 30. jūnija.

| (3) | Turklāt Komisija konstatēja, ka būtu jāpaplašina Regulas (EK) Nr. 717/2007 darbības joma, lai ietvertu noteikumus par SMS īsziņu un datu viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanu Kopienā. Īpašās iezīmes, kas raksturīgas starptautiskajiem viesabonēšanas tirgiem un ar kurām pamatoja Regulas (EK) Nr. 717/2007 pieņemšanu un saistību uzlikšanu mobilo sakaru operatoriem attiecībā uz Kopienas mēroga balss viesabonēšanas zvanu sniegšanu, vienlīdz attiecas uz Kopienas mēroga SMS un datu viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanu. Tāpat kā zvanu viesabonēšanas pakalpojumus arī SMS un datu viesabonēšanas pakalpojumus valsts līmenī neiegādājas atsevišķi, bet tie ir tikai daļa no plašākas mazumtirdzniecības paketes, ko klienti pērk no vietējā operatora, tādējādi ierobežojot attiecīgos konkurences spēkus. Tāpat attiecīgo pakalpojumu pārrobežu rakstura dēļ valstu regulējošās iestādes, kuras atbild par to teritorijā esošo mobilo sakaru tīklu klientu interešu aizsardzību un veicināšanu, nespēj kontrolēt tādu apmeklētā tīkla operatoru rīcību, kuri atrodas citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(3)

Turklāt Komisija konstatēja, ka būtu jāpaplašina Regulas (EK) Nr. 717/2007 darbības joma, lai ietvertu noteikumus par SMS īsziņu un datu viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanu Kopienā. Īpašās iezīmes, kas raksturīgas starptautiskajiem viesabonēšanas tirgiem un ar kurām pamatoja Regulas (EK) Nr. 717/2007 pieņemšanu un saistību uzlikšanu mobilo sakaru operatoriem attiecībā uz Kopienas mēroga balss viesabonēšanas zvanu sniegšanu, vienlīdz attiecas uz Kopienas mēroga SMS un datu viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanu. Tāpat kā zvanu viesabonēšanas pakalpojumus arī SMS un datu viesabonēšanas pakalpojumus valsts līmenī neiegādājas atsevišķi, bet tie ir tikai daļa no plašākas mazumtirdzniecības paketes, ko klienti pērk no vietējā operatora, tādējādi ierobežojot attiecīgos konkurences spēkus. Tāpat attiecīgo pakalpojumu pārrobežu rakstura dēļ valstu regulējošās iestādes, kuras atbild par to teritorijā esošo mobilo sakaru tīklu klientu interešu aizsardzību un veicināšanu, nespēj kontrolēt tādu apmeklētā tīkla operatoru rīcību, kuri atrodas citās dalībvalstīs.

| (4) | Strukturālās problēmas, kas saistītas ar viesabonēšanas pakalpojumiem, vajadzētu būt vieglāk atrisināt patiesi vienotā mobilo sakaru pakalpojumu tirgū, kurš pašlaik vēl nav pilnībā izveidots, bet kuram jābūt ikviena tiesiskā regulējuma galamērķim. |
| --- | --- |

(4)

Strukturālās problēmas, kas saistītas ar viesabonēšanas pakalpojumiem, vajadzētu būt vieglāk atrisināt patiesi vienotā mobilo sakaru pakalpojumu tirgū, kurš pašlaik vēl nav pilnībā izveidots, bet kuram jābūt ikviena tiesiskā regulējuma galamērķim.

| (5) | Tādēļ valstu regulējošās iestādes Elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu Eiropas reglamentējošo iestāžu grupā (ERG), kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2002/627/EK (4), reaģējot uz publisko apspriešanos par Regulas (EK) Nr. 717/2007 pārskatīšanu, vēlreiz aicināja Komisiju rīkoties Kopienas mērogā gan attiecībā uz minētās regulas termiņa pagarināšanu, gan attiecībā uz SMS un datu viesabonēšanas pakalpojumu regulēšanu. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ valstu regulējošās iestādes Elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu Eiropas reglamentējošo iestāžu grupā (ERG), kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2002/627/EK (4), reaģējot uz publisko apspriešanos par Regulas (EK) Nr. 717/2007 pārskatīšanu, vēlreiz aicināja Komisiju rīkoties Kopienas mērogā gan attiecībā uz minētās regulas termiņa pagarināšanu, gan attiecībā uz SMS un datu viesabonēšanas pakalpojumu regulēšanu.

| (6) | Dati par Kopienas mēroga zvanu viesabonēšanas pakalpojumu cenu izmaiņām kopš Regulas (EK) Nr. 717/2007 stāšanās spēkā, tostarp jo īpaši tie, kurus apkopojušas valstu regulējošās iestādes un kuri paziņoti katru ceturksni ar ERG starpniecību, nesniedz pietiekamu pierādījumu, kas liecinātu, ka konkurence mazumtirdzniecības vai vairumtirdzniecības līmenī varēs būt ilgtspējīga pēc 2010. gada jūnija, ja netiks paredzēti regulatīvi pasākumi. Minētie dati liecina par to, ka mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības cenas ir to robežvērtību līmenī, kas noteiktas ar Regulu (EK) Nr. 717/2007, vai tuvu tam, un konkurence līmenī zem noteiktajām robežvērtībām ir visai maza. |
| --- | --- |

(6)

Dati par Kopienas mēroga zvanu viesabonēšanas pakalpojumu cenu izmaiņām kopš Regulas (EK) Nr. 717/2007 stāšanās spēkā, tostarp jo īpaši tie, kurus apkopojušas valstu regulējošās iestādes un kuri paziņoti katru ceturksni ar ERG starpniecību, nesniedz pietiekamu pierādījumu, kas liecinātu, ka konkurence mazumtirdzniecības vai vairumtirdzniecības līmenī varēs būt ilgtspējīga pēc 2010. gada jūnija, ja netiks paredzēti regulatīvi pasākumi. Minētie dati liecina par to, ka mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības cenas ir to robežvērtību līmenī, kas noteiktas ar Regulu (EK) Nr. 717/2007, vai tuvu tam, un konkurence līmenī zem noteiktajām robežvērtībām ir visai maza.

| (7) | Tādējādi, kad saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 717/2007 2010. gada jūnijā zaudēs spēku regulatīvie aizsargmehānismi, ko piemēro Kopienas mēroga zvanu viesabonēšanas pakalpojumiem vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības līmenī, pastāv liela iespēja, ka konkurences spiediena trūkums zvanu viesabonēšanas tirgū un stimuls mobilo sakaru operatoriem paaugstināt viesabonēšanas radītos ienākumus būs par pamatu tādām vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības cenām par Kopienas iekšienē piemērotiem viesabonēšanas pakalpojumiem, kurās nav pamatoti atspoguļotas attiecīgās pakalpojuma sniegšanas faktiskās izmaksas, tādējādi apdraudot Regulā (EK) Nr. 717/2007 noteiktos mērķus. Tādēļ Regulas (EK) Nr. 717/2007 termiņš būtu jāpagarina pēc 2010. gada 30. jūnija uz diviem gadiem, lai nodrošinātu iekšējā tirgus vienmērīgu darbību, garantējot, ka klienti gūst priekšrocības no tā, ka par veiktajiem vai saņemtajiem regulētajiem viesabonēšanas zvaniem nepiemēros pārmērīgi augstas cenas salīdzinājumā ar konkurētspējīgiem iekšzemes tarifiem, vienlaikus nodrošinot pietiekamu laiku konkurences attīstībai. |
| --- | --- |

(7)

Tādējādi, kad saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 717/2007 2010. gada jūnijā zaudēs spēku regulatīvie aizsargmehānismi, ko piemēro Kopienas mēroga zvanu viesabonēšanas pakalpojumiem vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības līmenī, pastāv liela iespēja, ka konkurences spiediena trūkums zvanu viesabonēšanas tirgū un stimuls mobilo sakaru operatoriem paaugstināt viesabonēšanas radītos ienākumus būs par pamatu tādām vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības cenām par Kopienas iekšienē piemērotiem viesabonēšanas pakalpojumiem, kurās nav pamatoti atspoguļotas attiecīgās pakalpojuma sniegšanas faktiskās izmaksas, tādējādi apdraudot Regulā (EK) Nr. 717/2007 noteiktos mērķus. Tādēļ Regulas (EK) Nr. 717/2007 termiņš būtu jāpagarina pēc 2010. gada 30. jūnija uz diviem gadiem, lai nodrošinātu iekšējā tirgus vienmērīgu darbību, garantējot, ka klienti gūst priekšrocības no tā, ka par veiktajiem vai saņemtajiem regulētajiem viesabonēšanas zvaniem nepiemēros pārmērīgi augstas cenas salīdzinājumā ar konkurētspējīgiem iekšzemes tarifiem, vienlaikus nodrošinot pietiekamu laiku konkurences attīstībai.

| (8) | Šajā regulā paredzētajiem pienākumiem nevajadzētu radīt traucējumus mobilo sakaru tīklu operatoru konkurences nosacījumiem Kopienā, un ar tiem nebūtu jāievieš nekādas konkurences priekšrocības, jo īpaši pamatojoties uz viesabonēšanas pakalpojumu apjomu un veidu vai to sniedzēja vietējo tirgu. |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētajiem pienākumiem nevajadzētu radīt traucējumus mobilo sakaru tīklu operatoru konkurences nosacījumiem Kopienā, un ar tiem nebūtu jāievieš nekādas konkurences priekšrocības, jo īpaši pamatojoties uz viesabonēšanas pakalpojumu apjomu un veidu vai to sniedzēja vietējo tirgu.

| (9) | Regulā (EK) Nr. 717/2007 paredzētajam maksimālam vidējam vairumtirdzniecības tarifam par regulētiem viesabonēšanas zvaniem būtu jāturpina samazināties minētās regulas pagarinātajā termiņā, atspoguļojot to, ka mazinājušās izmaksas, tostarp dalībvalstīs mazinājies regulēto mobilo savienojumu pabeigšanas tarifs, lai nodrošinātu iekšējā tirgus vienmērīgu darbību, turpinot sasniegt divkāršo mērķi – novērst pārmērīgi augstu cenu un ļaut operatoriem konkurēt un ieviest jauninājumus. |
| --- | --- |

(9)

Regulā (EK) Nr. 717/2007 paredzētajam maksimālam vidējam vairumtirdzniecības tarifam par regulētiem viesabonēšanas zvaniem būtu jāturpina samazināties minētās regulas pagarinātajā termiņā, atspoguļojot to, ka mazinājušās izmaksas, tostarp dalībvalstīs mazinājies regulēto mobilo savienojumu pabeigšanas tarifs, lai nodrošinātu iekšējā tirgus vienmērīgu darbību, turpinot sasniegt divkāršo mērķi – novērst pārmērīgi augstu cenu un ļaut operatoriem konkurēt un ieviest jauninājumus.

| (10) | Lai veicinātu un stiprinātu ilgtspējīgu konkurenci dažādo viesabonēšanas pakalpojumu jomā, valsts reglamentējošajām iestādēm būtu jāuzrauga iespējamā diskriminācija starp lielajiem un mazajiem pakalpojumu sniedzējiem, jo īpaši attiecībā uz vairumtirdzniecības cenu aprēķināšanu. |
| --- | --- |

(10)

Lai veicinātu un stiprinātu ilgtspējīgu konkurenci dažādo viesabonēšanas pakalpojumu jomā, valsts reglamentējošajām iestādēm būtu jāuzrauga iespējamā diskriminācija starp lielajiem un mazajiem pakalpojumu sniedzējiem, jo īpaši attiecībā uz vairumtirdzniecības cenu aprēķināšanu.

| (11) | Diena 2009. gadā, kad paredzēts vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības līmenī pazemināt maksimālo cenu regulētiem viesabonēšanas zvaniem, būtu jāpārceļ no 30. augusta uz 1. jūliju, lai nodrošinātu konsekvenci ar saistību ieviešanu attiecībā uz regulēto SMS īsziņu tarifiem, kas paredzēti šajā regulā. Šādā veidā balss sakaru un SMS viesabonēšanas pakalpojumu lietotāji varētu izmantot priekšrocības, ko sniedz jaunie tarifi, laikposmā, kurā ir vislielākais pieprasījums pēc minētajiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(11)

Diena 2009. gadā, kad paredzēts vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības līmenī pazemināt maksimālo cenu regulētiem viesabonēšanas zvaniem, būtu jāpārceļ no 30. augusta uz 1. jūliju, lai nodrošinātu konsekvenci ar saistību ieviešanu attiecībā uz regulēto SMS īsziņu tarifiem, kas paredzēti šajā regulā. Šādā veidā balss sakaru un SMS viesabonēšanas pakalpojumu lietotāji varētu izmantot priekšrocības, ko sniedz jaunie tarifi, laikposmā, kurā ir vislielākais pieprasījums pēc minētajiem pakalpojumiem.

| (12) | Ja tarifu ierobežojumi nav norādīti euro, piemērojamos tarifu ierobežojumus un pārskatītos tarifu ierobežojumus attiecīgajā valūtā vajadzētu noteikt, izmantojot atsauces maiņas kursu, kas šajā regulā precizētajās dienās ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Ja precizētajā dienā nav šādas publikācijas, piemērojamie atsauces maiņas kursi ir tie, kas publicēti pirmajā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, kurš iznāk pēc minētās dienas un kurā ir publicēti šādi atsauces maiņas kursi. |
| --- | --- |

(12)

Ja tarifu ierobežojumi nav norādīti euro, piemērojamos tarifu ierobežojumus un pārskatītos tarifu ierobežojumus attiecīgajā valūtā vajadzētu noteikt, izmantojot atsauces maiņas kursu, kas šajā regulā precizētajās dienās ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Ja precizētajā dienā nav šādas publikācijas, piemērojamie atsauces maiņas kursi ir tie, kas publicēti pirmajā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, kurš iznāk pēc minētās dienas un kurā ir publicēti šādi atsauces maiņas kursi.

| (13) | Tā kā atbilstību vairumtirdzniecības tarifu ierobežojumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 717/2007, nosaka, atsaucoties uz vairumtirdzniecības vidējo cenu, kura dominē jebkuru divu operatoru starpā 12 mēnešu laikposmā, ir lietderīgi precizēt, ka minētais laikposmu var būt īsāks, piemēram, ja diena, kad paredzēts pazemināt maksimālo vidējo vairumtirdzniecības tarifu līmeni, ir pirms 12 mēnešu laikposma beigām. |
| --- | --- |

(13)

Tā kā atbilstību vairumtirdzniecības tarifu ierobežojumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 717/2007, nosaka, atsaucoties uz vairumtirdzniecības vidējo cenu, kura dominē jebkuru divu operatoru starpā 12 mēnešu laikposmā, ir lietderīgi precizēt, ka minētais laikposmu var būt īsāks, piemēram, ja diena, kad paredzēts pazemināt maksimālo vidējo vairumtirdzniecības tarifu līmeni, ir pirms 12 mēnešu laikposma beigām.

| (14) | Dažu mobilo sakaru tīklu operatoru prakse piemērot cenu par vairumtirdzniecības viesabonēšanas zvanu sniegšanu, pamatojoties uz minimālajiem iekasēšanas periodiem līdz 60 sekundēm salīdzinājumā ar maksu par sekundi, ko parasti piemēro citām vairumtirdzniecības starpsavienojuma maksām, rada konkurences traucējumus starp šādiem operatoriem un tiem, kas piemēro atšķirīgas tarifu noteikšanas metodes, kā arī apdraud ar Regulu (EK) Nr. 717/2007 ieviesto vairumtirdzniecības cenu robežvērtību konsekventu piemērošanu. Turklāt tā ir papildu maksa, kam, palielinot vairumtirdzniecības izmaksas, būs negatīvas sekas uz zvanu viesabonēšanas pakalpojumu cenām mazumtirdzniecības līmenī. Tādēļ mobilo sakaru operatoriem būtu jāprasa, lai tie, vairumtirdzniecībā piemērojot tarifu par regulētiem viesabonēšanas zvaniem, cenu aprēķinātu par sekundi. |
| --- | --- |

(14)

Dažu mobilo sakaru tīklu operatoru prakse piemērot cenu par vairumtirdzniecības viesabonēšanas zvanu sniegšanu, pamatojoties uz minimālajiem iekasēšanas periodiem līdz 60 sekundēm salīdzinājumā ar maksu par sekundi, ko parasti piemēro citām vairumtirdzniecības starpsavienojuma maksām, rada konkurences traucējumus starp šādiem operatoriem un tiem, kas piemēro atšķirīgas tarifu noteikšanas metodes, kā arī apdraud ar Regulu (EK) Nr. 717/2007 ieviesto vairumtirdzniecības cenu robežvērtību konsekventu piemērošanu. Turklāt tā ir papildu maksa, kam, palielinot vairumtirdzniecības izmaksas, būs negatīvas sekas uz zvanu viesabonēšanas pakalpojumu cenām mazumtirdzniecības līmenī. Tādēļ mobilo sakaru operatoriem būtu jāprasa, lai tie, vairumtirdzniecībā piemērojot tarifu par regulētiem viesabonēšanas zvaniem, cenu aprēķinātu par sekundi.

| (15) | Eiropas tarifa maksimālajam līmenim (gan veiktajiem, gan saņemtajiem zvaniem) būtu jāturpina samazināties katru gadu Regulas (EK) Nr. 717/2007 pagarinājuma laikposmā tā, lai tas būtu saderīgi ar samazinājumiem, kas prasīti minētās regulas sākotnējās piemērošanas laikposmā, lai atspoguļotu to, ka turpina samazināties vietējo mobilo sakaru cenas kopumā, kā arī regulēto viesabonēšanas zvanu sniegšanas pamatizmaksas. Šādā veidā turpina saglabāties minētās regulas ietekme. |
| --- | --- |

(15)

Eiropas tarifa maksimālajam līmenim (gan veiktajiem, gan saņemtajiem zvaniem) būtu jāturpina samazināties katru gadu Regulas (EK) Nr. 717/2007 pagarinājuma laikposmā tā, lai tas būtu saderīgi ar samazinājumiem, kas prasīti minētās regulas sākotnējās piemērošanas laikposmā, lai atspoguļotu to, ka turpina samazināties vietējo mobilo sakaru cenas kopumā, kā arī regulēto viesabonēšanas zvanu sniegšanas pamatizmaksas. Šādā veidā turpina saglabāties minētās regulas ietekme.

| (16) | Paaugstinātajai starpībai starp maksimālajiem vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības tarifiem, kā noteikts šajā regulā, būtu jāsniedz operatoriem plašāka darbības joma, lai konkurētu ar cenām mazumtirdzniecības līmenī, tādējādi palielinot iespējas izveidot pilnībā konkurētspējīgu tirgu. |
| --- | --- |

(16)

Paaugstinātajai starpībai starp maksimālajiem vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības tarifiem, kā noteikts šajā regulā, būtu jāsniedz operatoriem plašāka darbības joma, lai konkurētu ar cenām mazumtirdzniecības līmenī, tādējādi palielinot iespējas izveidot pilnībā konkurētspējīgu tirgu.

| (17) | Ģeogrāfisku vai citu apstākļu dēļ – sarežģīta topogrāfija, reģioni ar zemu iedzīvotāju blīvumu un liels tūristu pieplūdums īsos laika periodos – dažiem operatoriem ir lielākas vairumtirdzniecības izmaksas nekā citiem. |
| --- | --- |

(17)

Ģeogrāfisku vai citu apstākļu dēļ – sarežģīta topogrāfija, reģioni ar zemu iedzīvotāju blīvumu un liels tūristu pieplūdums īsos laika periodos – dažiem operatoriem ir lielākas vairumtirdzniecības izmaksas nekā citiem.

| (18) | ERG lēš, ka mobilo sakaru operatoru prakse mazumtirdzniecībā cenu viesabonēšanas pakalpojumiem aprēķināt par intervāliem, kuru ilgums ir vairāk nekā viena sekunde, ir palielinājis rēķinu (salīdzinājumā ar tipisku Eiropas tarifa rēķinu) par 24 % veiktajiem zvaniem un par 19 % saņemtajiem zvaniem. Tās pārstāvji arī apgalvoja, ka šāds palielinājums norāda uz slēptām maksām, jo tās vairumam klientu nav pārskatāmas. Tādēļ ERG ieteica steidzami rīkoties, lai risinātu jautājumu par to, ka mazumtirdzniecībā atšķirīgi nosaka tarifus, kuriem piemēro Eiropas tarifus. |
| --- | --- |

(18)

ERG lēš, ka mobilo sakaru operatoru prakse mazumtirdzniecībā cenu viesabonēšanas pakalpojumiem aprēķināt par intervāliem, kuru ilgums ir vairāk nekā viena sekunde, ir palielinājis rēķinu (salīdzinājumā ar tipisku Eiropas tarifa rēķinu) par 24 % veiktajiem zvaniem un par 19 % saņemtajiem zvaniem. Tās pārstāvji arī apgalvoja, ka šāds palielinājums norāda uz slēptām maksām, jo tās vairumam klientu nav pārskatāmas. Tādēļ ERG ieteica steidzami rīkoties, lai risinātu jautājumu par to, ka mazumtirdzniecībā atšķirīgi nosaka tarifus, kuriem piemēro Eiropas tarifus.

| (19) | Lai arī Regulā (EK) Nr. 717/2007, ieviešot Kopienā Eiropas tarifu, paredzēja kopēju pieeju, lai nodrošinātu, ka viesabonentiem nav jāmaksā pārmērīgi augstas cenas par regulētajiem viesabonēšanas zvaniem, atšķirīgā prakse, ko mobilo sakaru operatori izmanto tarifu vienību noteikšanai, nopietni apdraud Eiropas tarifa konsekventu piemērošanu. Tas nozīmē, ka – kaut gan viesabonēšanas pakalpojumi ir sniegti visā Kopienā un tiem ir pārrobežu raksturs, regulētajiem viesabonēšanas zvaniem piemēro atšķirīgas tarifu noteikšanas pieejas, kas kropļo vienotā tirgus konkurences nosacījumus. |
| --- | --- |

(19)

Lai arī Regulā (EK) Nr. 717/2007, ieviešot Kopienā Eiropas tarifu, paredzēja kopēju pieeju, lai nodrošinātu, ka viesabonentiem nav jāmaksā pārmērīgi augstas cenas par regulētajiem viesabonēšanas zvaniem, atšķirīgā prakse, ko mobilo sakaru operatori izmanto tarifu vienību noteikšanai, nopietni apdraud Eiropas tarifa konsekventu piemērošanu. Tas nozīmē, ka – kaut gan viesabonēšanas pakalpojumi ir sniegti visā Kopienā un tiem ir pārrobežu raksturs, regulētajiem viesabonēšanas zvaniem piemēro atšķirīgas tarifu noteikšanas pieejas, kas kropļo vienotā tirgus konkurences nosacījumus.

| (20) | Tādēļ būtu jāievieš vienots noteikumu kopums attiecībā uz Eiropas tarifa rēķinu vienību noteikšanu mazumtirdzniecības līmenī, lai turpmāk stiprinātu vienoto tirgu un visā Kopienā nodrošinātu vienādu aizsardzības līmeni klientiem, kas izmanto Kopienas mēroga viesabonēšanas pakalpojumus. |
| --- | --- |

(20)

Tādēļ būtu jāievieš vienots noteikumu kopums attiecībā uz Eiropas tarifa rēķinu vienību noteikšanu mazumtirdzniecības līmenī, lai turpmāk stiprinātu vienoto tirgu un visā Kopienā nodrošinātu vienādu aizsardzības līmeni klientiem, kas izmanto Kopienas mēroga viesabonēšanas pakalpojumus.

| (21) | Tādēļ būtu jāpieprasa regulēto viesabonēšanas zvanu pakalpojumu sniedzējiem mazumtirdzniecības līmenī saviem klientiem noteikt tarifus, aprēķinot cenu par sekundi visiem zvaniem, kam piemēro Eiropas tarifu, ar nosacījumu, ka par veiktajiem zvaniem iespējams piemērot minimālo sākotnējo iekasēšanas laikposmu, kas nepārsniedz 30 sekundes. Tas ļaus operatoriem segt visas pamatotās izmaksas par savienojumu, kā arī nodrošinās elastību, lai tie varētu konkurēt, piedāvājot īsākus minimālos iekasēšanas laikposmus. Tomēr nav pieļaujams, ka attiecībā uz Eiropas tarifu minimālo sākotnējo laikposmu piemēro saņemtajiem zvaniem, jo attiecīgā vairumtirdzniecības cena tiek aprēķināta par sekundi un visas īpašās izmaksas par savienojumu jau sedz tarifi par mobilo sakaru savienojuma pabeigšanu. |
| --- | --- |

(21)

Tādēļ būtu jāpieprasa regulēto viesabonēšanas zvanu pakalpojumu sniedzējiem mazumtirdzniecības līmenī saviem klientiem noteikt tarifus, aprēķinot cenu par sekundi visiem zvaniem, kam piemēro Eiropas tarifu, ar nosacījumu, ka par veiktajiem zvaniem iespējams piemērot minimālo sākotnējo iekasēšanas laikposmu, kas nepārsniedz 30 sekundes. Tas ļaus operatoriem segt visas pamatotās izmaksas par savienojumu, kā arī nodrošinās elastību, lai tie varētu konkurēt, piedāvājot īsākus minimālos iekasēšanas laikposmus. Tomēr nav pieļaujams, ka attiecībā uz Eiropas tarifu minimālo sākotnējo laikposmu piemēro saņemtajiem zvaniem, jo attiecīgā vairumtirdzniecības cena tiek aprēķināta par sekundi un visas īpašās izmaksas par savienojumu jau sedz tarifi par mobilo sakaru savienojuma pabeigšanu.

| (22) | Klientiem nebūtu jāmaksā par balss pasta ziņojumu saņemšanu apmeklētajā tīklā, jo viņi nevar kontrolēt šādu ziņojumu ilgumu. Tas nedrīkstētu ietekmēt citus piemērojamos balss pasta tarifus, piemēram, tarifus par šādu ziņojumu noklausīšanos. |
| --- | --- |

(22)

Klientiem nebūtu jāmaksā par balss pasta ziņojumu saņemšanu apmeklētajā tīklā, jo viņi nevar kontrolēt šādu ziņojumu ilgumu. Tas nedrīkstētu ietekmēt citus piemērojamos balss pasta tarifus, piemēram, tarifus par šādu ziņojumu noklausīšanos.

| (23) | Attiecībā uz SMS viesabonēšanas pakalpojumiem tirgus dati, ko ERG un Komisija apkopojušas kopš Regulas (EK) Nr. 717/2007 stāšanās spēkā, liecina par to, ka situācija ir nemainīga visā Kopienā, proti, vairumtirdzniecības tarifi par minētajiem pakalpojumiem ir diezgan stabili, un nepastāv vērā ņemama saikne ar pamatizmaksām. Attiecībā uz balss zvanu viesabonēšanas pakalpojumiem, šķiet, ka nav pietiekama konkurences spiediena uz operatoriem, lai tie pazeminātu vairumtirdzniecības cenas. Mazumtirdzniecības cenas par SMS viesabonēšanas pakalpojumiem arī ir lielākoties nemainīgas, tās bez skaidra pamatojuma ir ar lielu rezervi un ievērojami augstākas par ekvivalentiem SMS pakalpojumiem iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(23)

Attiecībā uz SMS viesabonēšanas pakalpojumiem tirgus dati, ko ERG un Komisija apkopojušas kopš Regulas (EK) Nr. 717/2007 stāšanās spēkā, liecina par to, ka situācija ir nemainīga visā Kopienā, proti, vairumtirdzniecības tarifi par minētajiem pakalpojumiem ir diezgan stabili, un nepastāv vērā ņemama saikne ar pamatizmaksām. Attiecībā uz balss zvanu viesabonēšanas pakalpojumiem, šķiet, ka nav pietiekama konkurences spiediena uz operatoriem, lai tie pazeminātu vairumtirdzniecības cenas. Mazumtirdzniecības cenas par SMS viesabonēšanas pakalpojumiem arī ir lielākoties nemainīgas, tās bez skaidra pamatojuma ir ar lielu rezervi un ievērojami augstākas par ekvivalentiem SMS pakalpojumiem iekšējā tirgū.

| (24) | Tāpat kā gadījumā ar balss viesabonēšanas zvaniem ir būtisks risks, ka, nosakot saistības tikai attiecībā uz izcenojumu vairumtirdzniecības līmenī, automātiski netiks panākti zemāki tarifi mazumtirdzniecības klientiem. No otras puses, ja rīkojas tikai, lai mazinātu mazumtirdzniecības cenas, bet nepievēršas ar šo pakalpojumu nodrošināšanu saistītajām vairumtirdzniecības izmaksām, tas var apdraudēt dažu operatoru jo īpaši mazo operatoru, pozīciju, jo palielinātos cenu ierobežojumu negatīvā ietekme. |
| --- | --- |

(24)

Tāpat kā gadījumā ar balss viesabonēšanas zvaniem ir būtisks risks, ka, nosakot saistības tikai attiecībā uz izcenojumu vairumtirdzniecības līmenī, automātiski netiks panākti zemāki tarifi mazumtirdzniecības klientiem. No otras puses, ja rīkojas tikai, lai mazinātu mazumtirdzniecības cenas, bet nepievēršas ar šo pakalpojumu nodrošināšanu saistītajām vairumtirdzniecības izmaksām, tas var apdraudēt dažu operatoru jo īpaši mazo operatoru, pozīciju, jo palielinātos cenu ierobežojumu negatīvā ietekme.

| (25) | Turklāt viesabonēšanas tirgus īpašās struktūras un tā pārrobežu rakstura dēļ 2002. gada regulatīvajos noteikumos nav paredzēti piemēroti instrumenti valstu regulējošām iestādēm, lai efektīvi risinātu konkurences problēmas, kuras ir augsto vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības cenu līmeņa pamatā par regulēto viesabonēšanas SMS pakalpojumiem. Tas nenodrošina iekšējā tirgus vienmērīgu darbību un tādēļ būtu jālabo. |
| --- | --- |

(25)

Turklāt viesabonēšanas tirgus īpašās struktūras un tā pārrobežu rakstura dēļ 2002. gada regulatīvajos noteikumos nav paredzēti piemēroti instrumenti valstu regulējošām iestādēm, lai efektīvi risinātu konkurences problēmas, kuras ir augsto vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības cenu līmeņa pamatā par regulēto viesabonēšanas SMS pakalpojumiem. Tas nenodrošina iekšējā tirgus vienmērīgu darbību un tādēļ būtu jālabo.

| (26) | Reaģējot uz Komisijas publisko apspriešanos par Regulas (EK) Nr. 717/2007 darbības pārskatīšanu, ERG arī paziņoja, ka SMS viesabonēšanas pakalpojumi būtu jāregulē gan vairumtirdzniecībā, gan mazumtirdzniecībā, lai cenas vairāk tuvinātu izmaksām un iekšējā tirgus cenām. Tā arī uzskatīja, ka būtu jāveic pasākumi, kas ir līdzīgi tiem, ko piemēro balss viesabonēšanas pakalpojumiem. Precīzāk, ERG ieteica ieviest vairumtirdzniecības vidējās cenas robežvērtību, ko jebkurš operators piemēro citam operatoram par SMS viesabonēšanu, kā arī grozīt Eiropas tarifa saistības, lai iekļautu piedāvājumu par SMS viesabonēšanu par likmi, kas nepārsniedz maksimālo noteikto robežvērtību. |
| --- | --- |

(26)

Reaģējot uz Komisijas publisko apspriešanos par Regulas (EK) Nr. 717/2007 darbības pārskatīšanu, ERG arī paziņoja, ka SMS viesabonēšanas pakalpojumi būtu jāregulē gan vairumtirdzniecībā, gan mazumtirdzniecībā, lai cenas vairāk tuvinātu izmaksām un iekšējā tirgus cenām. Tā arī uzskatīja, ka būtu jāveic pasākumi, kas ir līdzīgi tiem, ko piemēro balss viesabonēšanas pakalpojumiem. Precīzāk, ERG ieteica ieviest vairumtirdzniecības vidējās cenas robežvērtību, ko jebkurš operators piemēro citam operatoram par SMS viesabonēšanu, kā arī grozīt Eiropas tarifa saistības, lai iekļautu piedāvājumu par SMS viesabonēšanu par likmi, kas nepārsniedz maksimālo noteikto robežvērtību.

| (27) | Tāpēc regulējošās saistības būtu jāpiemēro regulētajiem SMS viesabonēšanas pakalpojumiem vairumtirdzniecības līmenī, lai nodrošinātu pamatotāku saikni starp vairumtirdzniecības tarifiem un pakalpojumu sniegšanas pamatizmaksām un mazumtirdzniecībās līmenī aizsargātu viesabonentu intereses. |
| --- | --- |

(27)

Tāpēc regulējošās saistības būtu jāpiemēro regulētajiem SMS viesabonēšanas pakalpojumiem vairumtirdzniecības līmenī, lai nodrošinātu pamatotāku saikni starp vairumtirdzniecības tarifiem un pakalpojumu sniegšanas pamatizmaksām un mazumtirdzniecībās līmenī aizsargātu viesabonentu intereses.

| (28) | Šīm regulējošajām saistībām būtu jāstājas spēkā, cik drīz vien iespējams, tomēr dodot attiecīgajiem operatoriem pietiekami daudz laika, lai pielāgotu to cenas un pakalpojumus, tādējādi nodrošinot atbilstību. |
| --- | --- |

(28)

Šīm regulējošajām saistībām būtu jāstājas spēkā, cik drīz vien iespējams, tomēr dodot attiecīgajiem operatoriem pietiekami daudz laika, lai pielāgotu to cenas un pakalpojumus, tādējādi nodrošinot atbilstību.

| (29) | Visefektīvākā un atbilstošākā pieeja, lai kontrolētu regulēto viesabonēšanas SMS īsziņu cenu līmeni vairumtirdzniecībā, ir Kopienas mērogā noteikt maksimālo vidējo tarifu par SMS īsziņu, ko nosūta no apmeklētā tīkla. Vairumtirdzniecības vidējam tarifam būtu jāattiecas uz jebkuriem diviem mobilo sakaru operatoriem Kopienā konkrētā laikposmā. |
| --- | --- |

(29)

Visefektīvākā un atbilstošākā pieeja, lai kontrolētu regulēto viesabonēšanas SMS īsziņu cenu līmeni vairumtirdzniecībā, ir Kopienas mērogā noteikt maksimālo vidējo tarifu par SMS īsziņu, ko nosūta no apmeklētā tīkla. Vairumtirdzniecības vidējam tarifam būtu jāattiecas uz jebkuriem diviem mobilo sakaru operatoriem Kopienā konkrētā laikposmā.

| (30) | Regulēto viesabonēšanas SMS vairumtirdzniecības cenu robežvērtībā būtu jāietver visas izmaksas, kas radušās vairumtirdzniecības pakalpojuma sniedzējam, ietverot, inter alia, savienojuma uzsākšanas, tranzīta un neatgūto maksu par viesabonēšanas SMS īsziņu pabeigšanu apmeklētajā tīklā. Regulēto viesabonēšanas SMS vairumtirdzniecības pakalpojumu sniedzējiem tāpēc būtu jāaizliedz ieviest atsevišķu maksu par viesabonēšanas SMS īsziņu pabeigšanu to tīklā, lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto noteikumu konsekventu piemērošanu. |
| --- | --- |

(30)

Regulēto viesabonēšanas SMS vairumtirdzniecības cenu robežvērtībā būtu jāietver visas izmaksas, kas radušās vairumtirdzniecības pakalpojuma sniedzējam, ietverot, inter alia, savienojuma uzsākšanas, tranzīta un neatgūto maksu par viesabonēšanas SMS īsziņu pabeigšanu apmeklētajā tīklā. Regulēto viesabonēšanas SMS vairumtirdzniecības pakalpojumu sniedzējiem tāpēc būtu jāaizliedz ieviest atsevišķu maksu par viesabonēšanas SMS īsziņu pabeigšanu to tīklā, lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto noteikumu konsekventu piemērošanu.

| (31) | Visefektīvākā un atbilstošākā pieeja, lai regulētu Kopienas mēroga viesabonēšanas SMS īsziņu cenas mazumtirdzniecības līmenī, ir pieprasīt mobilo sakaru operatoriem piedāvāt saviem klientiem SMS Eiropas tarifu, kas nepārsniedz noteikto maksimālo cenas robežvērtību. SMS Eiropas tarifs būtu jānosaka tādā līmenī, kas garantē pietiekamu peļņu operatoriem un vienlaikus arī pamatotāk atspoguļo mazumtirdzniecības pamatizmaksas. |
| --- | --- |

(31)

Visefektīvākā un atbilstošākā pieeja, lai regulētu Kopienas mēroga viesabonēšanas SMS īsziņu cenas mazumtirdzniecības līmenī, ir pieprasīt mobilo sakaru operatoriem piedāvāt saviem klientiem SMS Eiropas tarifu, kas nepārsniedz noteikto maksimālo cenas robežvērtību. SMS Eiropas tarifs būtu jānosaka tādā līmenī, kas garantē pietiekamu peļņu operatoriem un vienlaikus arī pamatotāk atspoguļo mazumtirdzniecības pamatizmaksas.

| (32) | Šai regulatīvajai pieejai būtu jānodrošina, ka regulēto SMS īsziņu viesabonēšanas mazumtirdzniecības cenās pieņemamāk nekā līdz šim atspoguļotos pamatizmaksas, kas saistītas ar pakalpojuma sniegšanu. Tādēļ maksimālajam SMS Eiropas tarifam, ko var piedāvāt viesabonentiem, būtu jāatspoguļo pieņemama peļņas norma salīdzinājumā ar viesabonēšanas regulēto SMS pakalpojuma sniegšanas izmaksām, vienlaikus ļaujot operatoriem brīvi konkurēt, dažādojot savus piedāvājumus un piemērojot cenu struktūras tirgus apstākļiem un klientu izvēlei. Šī regulatīvā pieeja nebūtu jāpiemēro pievienotās vērtības SMS pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(32)

Šai regulatīvajai pieejai būtu jānodrošina, ka regulēto SMS īsziņu viesabonēšanas mazumtirdzniecības cenās pieņemamāk nekā līdz šim atspoguļotos pamatizmaksas, kas saistītas ar pakalpojuma sniegšanu. Tādēļ maksimālajam SMS Eiropas tarifam, ko var piedāvāt viesabonentiem, būtu jāatspoguļo pieņemama peļņas norma salīdzinājumā ar viesabonēšanas regulēto SMS pakalpojuma sniegšanas izmaksām, vienlaikus ļaujot operatoriem brīvi konkurēt, dažādojot savus piedāvājumus un piemērojot cenu struktūras tirgus apstākļiem un klientu izvēlei. Šī regulatīvā pieeja nebūtu jāpiemēro pievienotās vērtības SMS pakalpojumiem.

| (33) | Viesabonentiem nevajadzētu prasīt maksāt papildu maksu par to, ka tie saņem regulētu viesabonēšanas SMS īsziņu vai balss pasta īsziņu, izmantojot viesabonēšanas pakalpojumus apmeklētā tīklā, jo šādas pabeigšanas izmaksas jau kompensē mazumtirdzniecības tarifi, ko piemēro par viesabonēšanas SMS īsziņas vai balss pasta īsziņas nosūtīšanu. |
| --- | --- |

(33)

Viesabonentiem nevajadzētu prasīt maksāt papildu maksu par to, ka tie saņem regulētu viesabonēšanas SMS īsziņu vai balss pasta īsziņu, izmantojot viesabonēšanas pakalpojumus apmeklētā tīklā, jo šādas pabeigšanas izmaksas jau kompensē mazumtirdzniecības tarifi, ko piemēro par viesabonēšanas SMS īsziņas vai balss pasta īsziņas nosūtīšanu.

| (34) | SMS Eiropas tarifs būtu automātiski jāpiemēro visiem viesabonentiem, kas ir vai nu jauni, vai jau esoši klienti, kuri nav apzināti izvēlējušies vai apzināti neizvēlas īpašu SMS viesabonēšanas tarifu vai viesabonēšanas pakalpojumu paketi, tostarp regulētos viesabonēšanas SMS pakalpojumus. |
| --- | --- |

(34)

SMS Eiropas tarifs būtu automātiski jāpiemēro visiem viesabonentiem, kas ir vai nu jauni, vai jau esoši klienti, kuri nav apzināti izvēlējušies vai apzināti neizvēlas īpašu SMS viesabonēšanas tarifu vai viesabonēšanas pakalpojumu paketi, tostarp regulētos viesabonēšanas SMS pakalpojumus.

| (35) | Lai regulēto viesabonēšanas SMS pakalpojumu viesabonentiem nodrošinātu pilnīgu savienojamību un sadarbspēju, valstu regulējošām iestādēm būtu savlaicīgi jāiejaucas, ja zemes mobilo sakaru tīkla operators, kas veic uzņēmējdarbību vienā dalībvalstī, iesniedz sūdzību valsts regulējošai iestādei, ka tā abonenti nespēj citā dalībvalstī esoša zemes mobilo sakaru tīkla abonentiem nosūtīt vai no tiem saņemt regulētas viesabonēšanas SMS īsziņas, jo attiecīgie divi operatori nav noslēguši līgumu. Šāda iejaukšanās būtu jāveic saskaņā ar 5. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/19/EK (2002. gada 7. marts) par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu (piekļuves direktīva) (5) un pēc saskaņota principa, kā arī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 717/2007 8. panta 1. punktu un Direktīvas 2002/21/EK (6) 21. pantu. |
| --- | --- |

(35)

Lai regulēto viesabonēšanas SMS pakalpojumu viesabonentiem nodrošinātu pilnīgu savienojamību un sadarbspēju, valstu regulējošām iestādēm būtu savlaicīgi jāiejaucas, ja zemes mobilo sakaru tīkla operators, kas veic uzņēmējdarbību vienā dalībvalstī, iesniedz sūdzību valsts regulējošai iestādei, ka tā abonenti nespēj citā dalībvalstī esoša zemes mobilo sakaru tīkla abonentiem nosūtīt vai no tiem saņemt regulētas viesabonēšanas SMS īsziņas, jo attiecīgie divi operatori nav noslēguši līgumu. Šāda iejaukšanās būtu jāveic saskaņā ar 5. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/19/EK (2002. gada 7. marts) par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu (piekļuves direktīva) (5) un pēc saskaņota principa, kā arī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 717/2007 8. panta 1. punktu un Direktīvas 2002/21/EK (6) 21. pantu.

| (36) | SMS īsziņa ir īsziņu pakalpojuma (Short Message Service – SMS) teksta īsziņa, un tā ir nepārprotami atšķirīga no citām īsziņām, piemēram, MMS īsziņām vai e-pastiem. Lai nodrošinātu, ka regula nezaudē savu ietekmi un ka tās mērķi ir pilnībā sasniegti, būtu jāaizliedz veikt viesabonēšanas SMS īsziņas tehnisko raksturlielumu izmaiņas, kas tās atšķirtu no vietējās SMS īsziņas. |
| --- | --- |

(36)

SMS īsziņa ir īsziņu pakalpojuma (Short Message Service – SMS) teksta īsziņa, un tā ir nepārprotami atšķirīga no citām īsziņām, piemēram, MMS īsziņām vai e-pastiem. Lai nodrošinātu, ka regula nezaudē savu ietekmi un ka tās mērķi ir pilnībā sasniegti, būtu jāaizliedz veikt viesabonēšanas SMS īsziņas tehnisko raksturlielumu izmaiņas, kas tās atšķirtu no vietējās SMS īsziņas.

| (37) | Valstu regulējošo iestāžu apkopotie dati rāda, ka vairumtirdzniecības vidējie tarifi par datu viesabonēšanas pakalpojumiem, ko apmeklētā tīkla operatori piemēro viesabonenta vietējā sakaru tīkla pakalpojumu sniedzējiem, šķiet, samazinās, lai gan aizvien vērojams augsts cenu līmenis par vairumtirdzniecības datu viesabonēšanas pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(37)

Valstu regulējošo iestāžu apkopotie dati rāda, ka vairumtirdzniecības vidējie tarifi par datu viesabonēšanas pakalpojumiem, ko apmeklētā tīkla operatori piemēro viesabonenta vietējā sakaru tīkla pakalpojumu sniedzējiem, šķiet, samazinās, lai gan aizvien vērojams augsts cenu līmenis par vairumtirdzniecības datu viesabonēšanas pakalpojumiem.

| (38) | Mazumtirdzniecības cenu augstais līmenis par datu viesabonēšanas pakalpojumiem aizvien rada bažas un norāda uz to, ka šo pakalpojumu jomā konkurence nav pietiekama. Tomēr atšķirībā no situācijas, kas dominē balss un SMS viesabonēšanas pakalpojumu jomā, konkurences ierobežojumi pastāv mazumtirdzniecības līmenī, jo viesabonentiem ir alternatīvi līdzekļi, ar ko piekļūt datu pakalpojumiem, atrodoties ārzemēs, piemēram, publiskā bezvadu piekļuve internetam, un tam nav vajadzīgi piešķirtie numuri. Tādēļ šajā posmā būtu pāragri regulēt cenas mazumtirdzniecības līmenī. Turklāt jebkādam pieslēgumam viesabonēšanas datu apmaiņas tīklam būtu jānotiek ar lietotāja piekrišanu. Tādēļ viesabonēšanas laikā nekāda datu lejupielāde, tostarp datorprogrammu atjaunināšana un e-pasta saņemšana, nedrīkstētu notikt bez lietotāja iepriekšējas piekrišanas vai pieprasījuma, izņemot tad, ja lietotājs ir norādījis, ka nevēlas izmantot šādu aizsardzību. |
| --- | --- |

(38)

Mazumtirdzniecības cenu augstais līmenis par datu viesabonēšanas pakalpojumiem aizvien rada bažas un norāda uz to, ka šo pakalpojumu jomā konkurence nav pietiekama. Tomēr atšķirībā no situācijas, kas dominē balss un SMS viesabonēšanas pakalpojumu jomā, konkurences ierobežojumi pastāv mazumtirdzniecības līmenī, jo viesabonentiem ir alternatīvi līdzekļi, ar ko piekļūt datu pakalpojumiem, atrodoties ārzemēs, piemēram, publiskā bezvadu piekļuve internetam, un tam nav vajadzīgi piešķirtie numuri. Tādēļ šajā posmā būtu pāragri regulēt cenas mazumtirdzniecības līmenī. Turklāt jebkādam pieslēgumam viesabonēšanas datu apmaiņas tīklam būtu jānotiek ar lietotāja piekrišanu. Tādēļ viesabonēšanas laikā nekāda datu lejupielāde, tostarp datorprogrammu atjaunināšana un e-pasta saņemšana, nedrīkstētu notikt bez lietotāja iepriekšējas piekrišanas vai pieprasījuma, izņemot tad, ja lietotājs ir norādījis, ka nevēlas izmantot šādu aizsardzību.

| (39) | Vietējie pakalpojumu sniedzēji nedrīkstētu piemērot viesabonentiem maksu par jebkādiem regulētiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem, ja vien viesabonents nepiekrīt šo pakalpojumu saņemšanai un līdz brīdim, kad viesabonents piekrīt šo pakalpojumu saņemšanai. |
| --- | --- |

(39)

Vietējie pakalpojumu sniedzēji nedrīkstētu piemērot viesabonentiem maksu par jebkādiem regulētiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem, ja vien viesabonents nepiekrīt šo pakalpojumu saņemšanai un līdz brīdim, kad viesabonents piekrīt šo pakalpojumu saņemšanai.

| (40) | Tomēr būtu jāievieš pasākumi, lai uzlabotu datu viesabonēšanas pakalpojumu mazumtirdzniecības cenu pārredzamību, jo īpaši, lai novērstu “rēķinu šoka” problēmu, kas rada šķēršļus iekšējā tirgus vienmērīgai darbībai, un lai viesabonentiem nodrošinātu instrumentus, kas tiem vajadzīgi, lai uzraudzītu un kontrolētu izdevumus par datu viesabonēšanas pakalpojumiem. Tāpat nedrīkstētu pastāvēt šķēršļi jaunu programmu vai tehnoloģiju ienākšanai, kas varētu aizstāt viesabonēšanas pakalpojumus vai būt tiem alternatīva, piemēram, WiFi, IP balss pārraidei un Instant Messaging pakalpojumiem. Klientiem būtu jāsniedz šī informācija, tādējādi ļaujot viņiem izdarīt informētu izvēli. |
| --- | --- |

(40)

Tomēr būtu jāievieš pasākumi, lai uzlabotu datu viesabonēšanas pakalpojumu mazumtirdzniecības cenu pārredzamību, jo īpaši, lai novērstu “rēķinu šoka” problēmu, kas rada šķēršļus iekšējā tirgus vienmērīgai darbībai, un lai viesabonentiem nodrošinātu instrumentus, kas tiem vajadzīgi, lai uzraudzītu un kontrolētu izdevumus par datu viesabonēšanas pakalpojumiem. Tāpat nedrīkstētu pastāvēt šķēršļi jaunu programmu vai tehnoloģiju ienākšanai, kas varētu aizstāt viesabonēšanas pakalpojumus vai būt tiem alternatīva, piemēram, WiFi, IP balss pārraidei un Instant Messaging pakalpojumiem. Klientiem būtu jāsniedz šī informācija, tādējādi ļaujot viņiem izdarīt informētu izvēli.

| (41) | Jo īpaši mobilo sakaru operatoriem būtu jānodrošina viesabonentiem personalizēta tarifu informācija par tarifiem, ko šiem abonentiem piemēro par datu viesabonēšanas pakalpojumiem, ikreiz, kad tie sāk izmantot datu viesabonēšanas pakalpojumu, ierodoties citā dalībvalstī. Šī informācija būtu jānosūta uz to mobilo tālruni vai citu mobilo iekārtu vispiemērotākajā veidā, lai to varētu viegli saņemt un saprast. |
| --- | --- |

(41)

Jo īpaši mobilo sakaru operatoriem būtu jānodrošina viesabonentiem personalizēta tarifu informācija par tarifiem, ko šiem abonentiem piemēro par datu viesabonēšanas pakalpojumiem, ikreiz, kad tie sāk izmantot datu viesabonēšanas pakalpojumu, ierodoties citā dalībvalstī. Šī informācija būtu jānosūta uz to mobilo tālruni vai citu mobilo iekārtu vispiemērotākajā veidā, lai to varētu viegli saņemt un saprast.

| (42) | Lai atvieglotu klientu izpratni par šādu pakalpojumu izmantošanas finansiālajām sekām un ļaut viņiem uzraudzīt un kontrolēt savus izdevumus, vietējiem pakalpojumu sniedzējiem būtu jāsniedz piemēri par datu viesabonēšanas iespējām, piemēram, e-pastu, attēlu un tīmekļa pārlūkošanu, norādot aptuveno datu izmantošanas apjomu. |
| --- | --- |

(42)

Lai atvieglotu klientu izpratni par šādu pakalpojumu izmantošanas finansiālajām sekām un ļaut viņiem uzraudzīt un kontrolēt savus izdevumus, vietējiem pakalpojumu sniedzējiem būtu jāsniedz piemēri par datu viesabonēšanas iespējām, piemēram, e-pastu, attēlu un tīmekļa pārlūkošanu, norādot aptuveno datu izmantošanas apjomu.

| (43) | Turklāt, lai novērstu “rēķinu šoku”, mobilo sakaru operatoriem būtu jānosaka viens vai vairāki maksimālie finanšu un/vai apjoma ierobežojumi attiecībā uz atlikto maksājumu par datu viesabonēšanas pakalpojumiem, kas izteikti valūtā, kuru izmanto viesabonenta rēķinā, un bez maksas jāpiedāvā tie visiem saviem viesabonentiem, izmantojot atbilstīgu paziņojumu, kad noteiktais ierobežojums ir sasniegts. Kad ir sasniegts minētais maksimālais patēriņa ierobežojums, abonentiem vairs nebūtu jāsaņem datu viesabonēšanas pakalpojumi un nebūtu viņiem jāpiemēro maksa par šiem pakalpojumiem, ja vien viņi īpaši nepieprasa tos nodrošināt arī turpmāk saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, kas izklāstīti paziņojumā. Viesabonentiem būtu jādod pietiekami daudz laika, lai viņi varētu izvēlēties vienu no šiem maksimālajiem finanšu vai apjoma ierobežojumiem vai arī lai viņi varētu atteikties no šāda ierobežojuma. Ja vien abonenti nenorāda citādi, viņiem būtu jāpiemēro standarta ierobežojumu sistēmai. |
| --- | --- |

(43)

Turklāt, lai novērstu “rēķinu šoku”, mobilo sakaru operatoriem būtu jānosaka viens vai vairāki maksimālie finanšu un/vai apjoma ierobežojumi attiecībā uz atlikto maksājumu par datu viesabonēšanas pakalpojumiem, kas izteikti valūtā, kuru izmanto viesabonenta rēķinā, un bez maksas jāpiedāvā tie visiem saviem viesabonentiem, izmantojot atbilstīgu paziņojumu, kad noteiktais ierobežojums ir sasniegts. Kad ir sasniegts minētais maksimālais patēriņa ierobežojums, abonentiem vairs nebūtu jāsaņem datu viesabonēšanas pakalpojumi un nebūtu viņiem jāpiemēro maksa par šiem pakalpojumiem, ja vien viņi īpaši nepieprasa tos nodrošināt arī turpmāk saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, kas izklāstīti paziņojumā. Viesabonentiem būtu jādod pietiekami daudz laika, lai viņi varētu izvēlēties vienu no šiem maksimālajiem finanšu vai apjoma ierobežojumiem vai arī lai viņi varētu atteikties no šāda ierobežojuma. Ja vien abonenti nenorāda citādi, viņiem būtu jāpiemēro standarta ierobežojumu sistēmai.

| (44) | Šie pārskatāmības pasākumi būtu jāuzskata par viesabonentiem paredzētu obligātu aizsardzību, un tie nedrīkstētu būt par šķērsli tam, ka mobilo sakaru operatori piedāvā klientiem virkni citu pakalpojumu, kas palīdz prognozēt un kontrolēt izdevumus par datu viesabonēšanas pakalpojumiem. Piemēram, daudzi operatori attīsta jaunu vienotu mazumtirdzniecības likmi viesabonēšanas piedāvājumiem, kas ļauj izmantot datu viesabonēšanu par noteiktu cenu noteiktā laikposmā līdz sasniegts “samērīgas lietošanas” apjoms. Tāpat operatori attīsta sistēmas, lai sniegtu iespēju viesabonentiem tikt informētiem reālā laikā par uzkrātajām datu viesabonēšanas ārkārtas izmaksām. Lai nodrošinātu iekšējā tirgus vienmērīgu darbību, šīs vietējo tirgu izmaiņas būtu jāatspoguļo saskaņotajos noteikumos. |
| --- | --- |

(44)

Šie pārskatāmības pasākumi būtu jāuzskata par viesabonentiem paredzētu obligātu aizsardzību, un tie nedrīkstētu būt par šķērsli tam, ka mobilo sakaru operatori piedāvā klientiem virkni citu pakalpojumu, kas palīdz prognozēt un kontrolēt izdevumus par datu viesabonēšanas pakalpojumiem. Piemēram, daudzi operatori attīsta jaunu vienotu mazumtirdzniecības likmi viesabonēšanas piedāvājumiem, kas ļauj izmantot datu viesabonēšanu par noteiktu cenu noteiktā laikposmā līdz sasniegts “samērīgas lietošanas” apjoms. Tāpat operatori attīsta sistēmas, lai sniegtu iespēju viesabonentiem tikt informētiem reālā laikā par uzkrātajām datu viesabonēšanas ārkārtas izmaksām. Lai nodrošinātu iekšējā tirgus vienmērīgu darbību, šīs vietējo tirgu izmaiņas būtu jāatspoguļo saskaņotajos noteikumos.

| (45) | Turklāt aizvien augstās vairumtirdzniecības cenas par datu viesabonēšanas pakalpojumiem galvenokārt ir pamatojamas ar augstajām vairumtirdzniecības cenām, ko piemēro to tīklu operatori, kuriem netiek dota priekšroka. Šādas izmaksas rada datplūsmas vadības ierobežojumi, kas nemudina operatorus vienpusēji pazemināt vairumtirdzniecības standarta cenas, jo datus saņems neatkarīgi no piemērotā tarifa. Tas rada krasas vairumtirdzniecības izmaksu svārstības. Atsevišķos gadījumos vairumtirdzniecības datu viesabonēšanas cenas, ko piemēro sakaru tīkliem, kuriem netiek dota priekšroka, ir 30 reizes augstākas nekā tās, kuras piemēro vēlamajam sakaru tīklam. Šādas pārmērīgi augstās vairumtirdzniecības cenas par datu viesabonēšanas pakalpojumiem izraisa vērā ņemamus konkurences apstākļu traucējumus starp mobilo sakaru operatoriem Kopienā, kas apdraud iekšējā tirgus vienmērīgu darbību. Tās arī neļauj vietējo mobilo sakaru tīklu operatoriem paredzēt to vairumtirdzniecības izmaksas un tādējādi nodrošināt klientiem pārredzamus un konkurētspējīgus mazumtirdzniecības cenu piedāvājumus. Ņemot vērā to, ka valstu regulējošās iestādes spēj tikai nelielā mērā efektīvi risināt šādas problēmas valsts mērogā, datu viesabonēšanas pakalpojumiem būtu jāpiemēro vairumtirdzniecības cenas robežvērtība. Vairumtirdzniecības cenas robežvērtība būtu jānosaka aizsardzības līmenī, kas ir būtiski augstāks par pašreiz tirgū pieejamajām viszemākajām vairumtirdzniecības cenām, lai sekmētu konkurences apstākļus un nodrošinātu konkurences attīstību tirgū, klientu interesēs garantējot labāku iekšējā tirgus darbību. Likvidējot pārmērīgi augstos datu viesabonēšanas vairumtirdzniecības tarifus, kuri dažos gadījumos pastāv tirgū, aizsardzības līmenim Regulas (EK) Nr. 717/2007 piemērošanas laikā būtu jānovērš mobilo sakaru operatoru konkurences traucējumu vai ierobežojumu rašanās. |
| --- | --- |

(45)

Turklāt aizvien augstās vairumtirdzniecības cenas par datu viesabonēšanas pakalpojumiem galvenokārt ir pamatojamas ar augstajām vairumtirdzniecības cenām, ko piemēro to tīklu operatori, kuriem netiek dota priekšroka. Šādas izmaksas rada datplūsmas vadības ierobežojumi, kas nemudina operatorus vienpusēji pazemināt vairumtirdzniecības standarta cenas, jo datus saņems neatkarīgi no piemērotā tarifa. Tas rada krasas vairumtirdzniecības izmaksu svārstības. Atsevišķos gadījumos vairumtirdzniecības datu viesabonēšanas cenas, ko piemēro sakaru tīkliem, kuriem netiek dota priekšroka, ir 30 reizes augstākas nekā tās, kuras piemēro vēlamajam sakaru tīklam. Šādas pārmērīgi augstās vairumtirdzniecības cenas par datu viesabonēšanas pakalpojumiem izraisa vērā ņemamus konkurences apstākļu traucējumus starp mobilo sakaru operatoriem Kopienā, kas apdraud iekšējā tirgus vienmērīgu darbību. Tās arī neļauj vietējo mobilo sakaru tīklu operatoriem paredzēt to vairumtirdzniecības izmaksas un tādējādi nodrošināt klientiem pārredzamus un konkurētspējīgus mazumtirdzniecības cenu piedāvājumus. Ņemot vērā to, ka valstu regulējošās iestādes spēj tikai nelielā mērā efektīvi risināt šādas problēmas valsts mērogā, datu viesabonēšanas pakalpojumiem būtu jāpiemēro vairumtirdzniecības cenas robežvērtība. Vairumtirdzniecības cenas robežvērtība būtu jānosaka aizsardzības līmenī, kas ir būtiski augstāks par pašreiz tirgū pieejamajām viszemākajām vairumtirdzniecības cenām, lai sekmētu konkurences apstākļus un nodrošinātu konkurences attīstību tirgū, klientu interesēs garantējot labāku iekšējā tirgus darbību. Likvidējot pārmērīgi augstos datu viesabonēšanas vairumtirdzniecības tarifus, kuri dažos gadījumos pastāv tirgū, aizsardzības līmenim Regulas (EK) Nr. 717/2007 piemērošanas laikā būtu jānovērš mobilo sakaru operatoru konkurences traucējumu vai ierobežojumu rašanās.

| (46) | Lai atspoguļotu izmaiņas tirgū un piemērojamos regulatīvos noteikumus elektronisko sakaru jomā, ir jāatsaucas uz “publiskajiem sakaru tīkliem”, nevis “publiskajiem telefonsakaru tīkliem”. Konsekvences dēļ būtu attiecīgi jāgroza Direktīvas 2002/21/EK 1. panta 5. punkts. |
| --- | --- |

(46)

Lai atspoguļotu izmaiņas tirgū un piemērojamos regulatīvos noteikumus elektronisko sakaru jomā, ir jāatsaucas uz “publiskajiem sakaru tīkliem”, nevis “publiskajiem telefonsakaru tīkliem”. Konsekvences dēļ būtu attiecīgi jāgroza Direktīvas 2002/21/EK 1. panta 5. punkts.

| (47) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus – proti, grozīt Regulu (EK) Nr. 717/2007 un Direktīvu 2002/21/EK, lai saglabātu un turpmāk pilnveidotu vienotu noteikumu kopumu, nodrošinātu, ka publisko mobilo sakaru tīklu lietotāji, ceļojot Kopienas teritorijā, nemaksātu pārmērīgi augstas cenas par Kopienas mēroga viesabonēšanas pakalpojumiem (veicot vai saņemot balss zvanus, SMS īsziņas vai datu pārraidi), tādējādi veicinot vienmērīgu iekšējā tirgus darbību, vienlaikus nodrošinot klientiem augsta līmeņa aizsardzību un saglabājot konkurenci starp mobilo sakaru operatoriem – nevar droši, saskaņoti, savlaicīgi pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka ierosinātās rīcības apjoma un ietekmes dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(47)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus – proti, grozīt Regulu (EK) Nr. 717/2007 un Direktīvu 2002/21/EK, lai saglabātu un turpmāk pilnveidotu vienotu noteikumu kopumu, nodrošinātu, ka publisko mobilo sakaru tīklu lietotāji, ceļojot Kopienas teritorijā, nemaksātu pārmērīgi augstas cenas par Kopienas mēroga viesabonēšanas pakalpojumiem (veicot vai saņemot balss zvanus, SMS īsziņas vai datu pārraidi), tādējādi veicinot vienmērīgu iekšējā tirgus darbību, vienlaikus nodrošinot klientiem augsta līmeņa aizsardzību un saglabājot konkurenci starp mobilo sakaru operatoriem – nevar droši, saskaņoti, savlaicīgi pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka ierosinātās rīcības apjoma un ietekmes dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (48) | Šī kopējā pieeja tomēr būtu jāsaglabā uz ierobežotu laikposmu, bet ņemot vērā pārskatīšanu, ko veiks Komisija, tā var turpmāk tikt paplašināta vai grozīta vai to var aizstāt ar alternatīviem regulējumiem, pamatojoties uz attiecīgiem Komisijas ieteikumiem. |
| --- | --- |

(48)

Šī kopējā pieeja tomēr būtu jāsaglabā uz ierobežotu laikposmu, bet ņemot vērā pārskatīšanu, ko veiks Komisija, tā var turpmāk tikt paplašināta vai grozīta vai to var aizstāt ar alternatīviem regulējumiem, pamatojoties uz attiecīgiem Komisijas ieteikumiem.

| (49) | Komisijai būtu jāpārskata Regulas (EK) Nr. 717/2007, kas grozīta ar šo regulu, efektivitāte, ņemot vērā tās mērķus un ieguldījumu reglamentējošo noteikumu īstenošanā un iekšējā tirgus sekmīgā darbībā. Šajā sakarībā Komisijai būtu jāizskata ietekme uz konkurenci starp dažāda lieluma mobilo sakaru pakalpojumu sniedzējiem no dažādām Kopienas vietām, vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības tarifu attīstība, tendences un pārredzamība, to saistība ar faktiskajām izmaksām, tas, ciktāl ir apstiprinājušies šai regulai pievienotajā ietekmes novērtējumā izdarītie pieņēmumi, kā arī operatoru atbilsmes nodrošināšanas izmaksas un ietekme uz ieguldījumiem. Komisijai, jo īpaši ņemot vērā tehnoloģisko attīstību, būtu arī jāizskata to pakalpojumu pieejamība un kvalitāte, kuri ir alternatīva viesabonēšanai (piemēram, IP balss pārraide). |
| --- | --- |

(49)

Komisijai būtu jāpārskata Regulas (EK) Nr. 717/2007, kas grozīta ar šo regulu, efektivitāte, ņemot vērā tās mērķus un ieguldījumu reglamentējošo noteikumu īstenošanā un iekšējā tirgus sekmīgā darbībā. Šajā sakarībā Komisijai būtu jāizskata ietekme uz konkurenci starp dažāda lieluma mobilo sakaru pakalpojumu sniedzējiem no dažādām Kopienas vietām, vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības tarifu attīstība, tendences un pārredzamība, to saistība ar faktiskajām izmaksām, tas, ciktāl ir apstiprinājušies šai regulai pievienotajā ietekmes novērtējumā izdarītie pieņēmumi, kā arī operatoru atbilsmes nodrošināšanas izmaksas un ietekme uz ieguldījumiem. Komisijai, jo īpaši ņemot vērā tehnoloģisko attīstību, būtu arī jāizskata to pakalpojumu pieejamība un kvalitāte, kuri ir alternatīva viesabonēšanai (piemēram, IP balss pārraide).

| (50) | Pirms iepriekšminētās pārskatīšanas un ar mērķi nodrošināt Kopienā viesabonēšanas pakalpojumu nepārtrauktu pārraudzību Komisijai būtu jāsagatavo starpposma ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā būtu iekļauts vispārējs pārskats par jaunākajām viesabonēšanas pakalpojumu tendencēm, kā arī starpposma izvērtējums attiecībā uz panākumiem, kas gūti Regulas (EK) Nr. 717/2007, kas grozīta ar šo regulu, mērķu sasniegšanā, un iespējamām alternatīvām, lai sasniegtu šos mērķus. |
| --- | --- |

(50)

Pirms iepriekšminētās pārskatīšanas un ar mērķi nodrošināt Kopienā viesabonēšanas pakalpojumu nepārtrauktu pārraudzību Komisijai būtu jāsagatavo starpposma ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā būtu iekļauts vispārējs pārskats par jaunākajām viesabonēšanas pakalpojumu tendencēm, kā arī starpposma izvērtējums attiecībā uz panākumiem, kas gūti Regulas (EK) Nr. 717/2007, kas grozīta ar šo regulu, mērķu sasniegšanā, un iespējamām alternatīvām, lai sasniegtu šos mērķus.

| (51) | Pirms atbilstīgu ieteikumu sniegšanas Komisijai būtu arī jāizvērtē, vai reglamentējošie noteikumi elektronisko sakaru jomā pienācīgi atbilst viesabonēšanas pakalpojumu regulai. Tai būtu sīki jāizvērtē alternatīvi paņēmieni, lai sasniegtu Regulas (EK) Nr. 717/2007, kas grozīta ar šo regulu, mērķus, piemēram:





  — | risināt problēmas vairumtirdzniecības līmenī, ieviešot pienākumu nodrošināt pieņemamu un godīgu piekļuvi bez diskriminācijas un/vai savstarpēji vienlīdzīgus nosacījumus; |
| --- | --- | --- |

(51)

—

risināt problēmas vairumtirdzniecības līmenī, ieviešot pienākumu nodrošināt pieņemamu un godīgu piekļuvi bez diskriminācijas un/vai savstarpēji vienlīdzīgus nosacījumus;

| — | īstenot pieeju, kuras pamatā ir nodrošināt viesabonentiem līdzīgas cenas un nosacījumus tām konkurētspējīgajām cenām un nosacījumiem, kuri pastāv apmeklētā tīkla vietējā tirgū, tostarp nodrošināt klientiem iespēju izvēlēties starp atšķirīgām cenām, ko apmeklētajā tīklā piedāvā dažādi operatori; |
| --- | --- |

—

īstenot pieeju, kuras pamatā ir nodrošināt viesabonentiem līdzīgas cenas un nosacījumus tām konkurētspējīgajām cenām un nosacījumiem, kuri pastāv apmeklētā tīkla vietējā tirgū, tostarp nodrošināt klientiem iespēju izvēlēties starp atšķirīgām cenām, ko apmeklētajā tīklā piedāvā dažādi operatori;

| — | risināt problēmas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem konkurences jomā. |
| --- | --- |

—

risināt problēmas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem konkurences jomā.

Komisijai, apspriežoties ar Eiropas elektronisko komunikāciju regulatoru struktūru, jo īpaši būtu jāizpēta un jāizvērtē mobilo sakaru tirgus konkurences struktūra, kuras dēļ viesabonēšanas tarifi nav konkurētspējīgi, un jādara zināmi Eiropas Parlamentam un Padomei tās secinājumi un priekšlikumi, lai risinātu strukturālas problēmas mobilo sakaru tirgū, jo īpaši attiecībā uz šķēršļiem uzņēmumu ienākšanai tirgū un to darbības paplašināšanai.

| (52) | Tāpēc būtu atbilstīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 717/2007 un Direktīva 2002/21/EK, |
| --- | --- |

(52)

Tāpēc būtu atbilstīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 717/2007 un Direktīva 2002/21/EK,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 717/2007 grozījumi

Ar šo Regulu (EK) Nr. 717/2007 groza šādi:

| 1. | nosaukumu aizstāj ar šādu nosaukumu: |
| --- | --- |

1.

nosaukumu aizstāj ar šādu nosaukumu:

| 2. | regulas 1. pantu groza šādi:






  a) | 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Ar šo regulu ievieš kopēju pieeju, lai nodrošinātu, ka publisko mobilo sakaru tīklu lietotājiem, ceļojot Kopienas teritorijā, nebūtu jāmaksā pārmērīgas cenas par Kopienas mēroga viesabonēšanas pakalpojumiem salīdzinājumā ar konkurētspējīgiem dalībvalstu iekšzemes tarifiem, veicot un saņemot zvanus, nosūtot un saņemot SMS īsziņas un lietojot pakešu komutācijas datu pakalpojumus, un tādējādi veicina iekšējā tirgus vienmērīgu darbību, vienlaikus nodrošinot patērētāju augsta līmeņa aizsardzību, veicinot konkurenci un pārredzamību tirgū un piedāvājot stimulus jauninājumu ieviešanai un patērētāju izvēli.
  Ar to paredz noteikumus par maksām, kādas mobilo sakaru operatori par Kopienas mēroga viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanu drīkst piemērot balss zvaniem un SMS īsziņām ar savienojuma uzsākšanu un savienojuma pabeigšanu Kopienā, un tā attiecas uz maksām, ko piemēro pakešu komutācijas datu sakaru pakalpojumiem, ko viesabonēšanas klienti izmanto viesabonēšanas laikā mobilo sakaru tīklā citā dalībvalstī. Tā attiecas gan uz maksām, ko piemēro starp tīklu operatoriem vairumtirdzniecības līmenī, gan attiecīgā gadījumā uz maksām, ko vietējie mobilo sakaru operatori piemēro mazumtirdzniecības līmenī.”; |
| --- | --- | --- |

2.

regulas 1. pantu groza šādi:

a)

1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Ar šo regulu ievieš kopēju pieeju, lai nodrošinātu, ka publisko mobilo sakaru tīklu lietotājiem, ceļojot Kopienas teritorijā, nebūtu jāmaksā pārmērīgas cenas par Kopienas mēroga viesabonēšanas pakalpojumiem salīdzinājumā ar konkurētspējīgiem dalībvalstu iekšzemes tarifiem, veicot un saņemot zvanus, nosūtot un saņemot SMS īsziņas un lietojot pakešu komutācijas datu pakalpojumus, un tādējādi veicina iekšējā tirgus vienmērīgu darbību, vienlaikus nodrošinot patērētāju augsta līmeņa aizsardzību, veicinot konkurenci un pārredzamību tirgū un piedāvājot stimulus jauninājumu ieviešanai un patērētāju izvēli.

Ar to paredz noteikumus par maksām, kādas mobilo sakaru operatori par Kopienas mēroga viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanu drīkst piemērot balss zvaniem un SMS īsziņām ar savienojuma uzsākšanu un savienojuma pabeigšanu Kopienā, un tā attiecas uz maksām, ko piemēro pakešu komutācijas datu sakaru pakalpojumiem, ko viesabonēšanas klienti izmanto viesabonēšanas laikā mobilo sakaru tīklā citā dalībvalstī. Tā attiecas gan uz maksām, ko piemēro starp tīklu operatoriem vairumtirdzniecības līmenī, gan attiecīgā gadījumā uz maksām, ko vietējie mobilo sakaru operatori piemēro mazumtirdzniecības līmenī.”;

| b) | 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “4.   Šajā regulā noteiktos tarifu ierobežojumus izsaka euro. Ja tarifu, ko reglamentē 3., 4., 4.a, 4.b panta un 6.a panta 3. un 4. punkta noteikumi, izsaka citā valūtā, sākotnējos ierobežojumus saskaņā ar minētajiem pantiem attiecīgajā valūtā nosaka, 3. panta noteikumiem piemērojot atsauces maiņas kursu, kas ir spēkā 2007. gada 30. jūnijā, un 4.a, 4.b panta un 6.a panta 3. un 4. punkta noteikumiem piemērojot atsauces maiņas kursu, ko Eiropas Centrālā banka 2009. gada 6. maijā publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
  Lai piemērotu turpmākus to ierobežojumu samazinājumus, kuri paredzēti 3. panta 2. punktā, 4. panta 2. punktā un 6.a panta 4. punktā, pārskatītās cenas nosaka, izmantojot atsauces maiņas kursu, kas publicēts vienu mēnesi pirms pārskatīto cenu piemērošanas dienas. To pašu atsauces maiņas kursu piemēro, lai katru gadu pārskatītu 4.a pantā, 4.b pantā un 6.a panta 3. punktā reglamentēto tarifu vērtību, ja šie tarifi ir noteikti valūtās, kas nav euro valūta.”; |
| --- | --- |

b)

4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.   Šajā regulā noteiktos tarifu ierobežojumus izsaka euro. Ja tarifu, ko reglamentē 3., 4., 4.a, 4.b panta un 6.a panta 3. un 4. punkta noteikumi, izsaka citā valūtā, sākotnējos ierobežojumus saskaņā ar minētajiem pantiem attiecīgajā valūtā nosaka, 3. panta noteikumiem piemērojot atsauces maiņas kursu, kas ir spēkā 2007. gada 30. jūnijā, un 4.a, 4.b panta un 6.a panta 3. un 4. punkta noteikumiem piemērojot atsauces maiņas kursu, ko Eiropas Centrālā banka 2009. gada 6. maijā publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Lai piemērotu turpmākus to ierobežojumu samazinājumus, kuri paredzēti 3. panta 2. punktā, 4. panta 2. punktā un 6.a panta 4. punktā, pārskatītās cenas nosaka, izmantojot atsauces maiņas kursu, kas publicēts vienu mēnesi pirms pārskatīto cenu piemērošanas dienas. To pašu atsauces maiņas kursu piemēro, lai katru gadu pārskatītu 4.a pantā, 4.b pantā un 6.a panta 3. punktā reglamentēto tarifu vērtību, ja šie tarifi ir noteikti valūtās, kas nav euro valūta.”;

| 3. | regulas 2. panta 2. punktu groza šādi:






  a) | punkta b) līdz g) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:






  “b) | “vietējais mobilo sakaru operators” ir uzņēmums, kas viesabonentam sniedz zemes publiskos mobilo sakaru pakalpojumus vai nu savā tīklā, vai kā mobilo sakaru virtuālā tīkla operators vai tālākpārdevējs; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

regulas 2. panta 2. punktu groza šādi:

a)

punkta b) līdz g) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:

“b)

“vietējais mobilo sakaru operators” ir uzņēmums, kas viesabonentam sniedz zemes publiskos mobilo sakaru pakalpojumus vai nu savā tīklā, vai kā mobilo sakaru virtuālā tīkla operators vai tālākpārdevējs;

| c) | “vietējais sakaru tīkls” ir zemes publiskais mobilo sakaru tīkls, kas atrodas dalībvalstī un kuru vietējais mobilo telefonsakaru operators izmanto zemes publisko mobilo sakaru pakalpojumu sniegšanai viesabonentam; |
| --- | --- |

c)

“vietējais sakaru tīkls” ir zemes publiskais mobilo sakaru tīkls, kas atrodas dalībvalstī un kuru vietējais mobilo telefonsakaru operators izmanto zemes publisko mobilo sakaru pakalpojumu sniegšanai viesabonentam;

| d) | “Kopienas mēroga viesabonēšana” ir mobilā tālruņa vai citas ierīces izmantošana, ko veic viesabonents, lai veiktu vai saņemtu zvanus Kopienas iekšienē vai lai nosūtītu vai saņemtu SMS īsziņas, vai izmantotu pakešu komutācijas datu sakarus, atrodoties ārpus dalībvalsts, kurā atrodas klienta vietējais mobilo sakaru operators, ja ir tāda vienošanās starp vietējā sakaru tīkla operatoru un apmeklētā sakaru tīkla operatoru; |
| --- | --- |

d)

“Kopienas mēroga viesabonēšana” ir mobilā tālruņa vai citas ierīces izmantošana, ko veic viesabonents, lai veiktu vai saņemtu zvanus Kopienas iekšienē vai lai nosūtītu vai saņemtu SMS īsziņas, vai izmantotu pakešu komutācijas datu sakarus, atrodoties ārpus dalībvalsts, kurā atrodas klienta vietējais mobilo sakaru operators, ja ir tāda vienošanās starp vietējā sakaru tīkla operatoru un apmeklētā sakaru tīkla operatoru;

| e) | “regulēts viesabonēšanas zvans” ir viesabonenta veikts mobilo balss telefonsakaru zvans, kad savienojumu uzsāk apmeklētajā sakaru tīklā un savienojumu pabeidz publiskajā sakaru tīklā Kopienas teritorijā, vai viesabonenta saņemts mobilo balss telefonsakaru zvans, kad savienojumu uzsāk publiskajā sakaru tīklā Kopienas teritorijā un savienojumu pabeidz apmeklētajā sakaru tīklā; |
| --- | --- |

e)

“regulēts viesabonēšanas zvans” ir viesabonenta veikts mobilo balss telefonsakaru zvans, kad savienojumu uzsāk apmeklētajā sakaru tīklā un savienojumu pabeidz publiskajā sakaru tīklā Kopienas teritorijā, vai viesabonenta saņemts mobilo balss telefonsakaru zvans, kad savienojumu uzsāk publiskajā sakaru tīklā Kopienas teritorijā un savienojumu pabeidz apmeklētajā sakaru tīklā;

| f) | “viesabonents” ir zemes publisko mobilo sakaru pakalpojumu sniedzēja klients, kura līgums vai vienošanās ar viņa vietējo mobilo sakaru operatoru ar Kopienā esoša zemes publisko mobilo sakaru tīkla palīdzību ļauj izmantot mobilo tālruni vai citu ierīci, lai veiktu vai saņemtu zvanus vai lai nosūtītu vai saņemtu SMS īsziņas, vai izmantotu pakešu komutācijas datu sakarus apmeklētajā sakaru tīklā, ja ir tāda vienošanās starp vietējā sakaru tīkla operatoru un apmeklētā sakaru tīkla operatoru; |
| --- | --- |

f)

“viesabonents” ir zemes publisko mobilo sakaru pakalpojumu sniedzēja klients, kura līgums vai vienošanās ar viņa vietējo mobilo sakaru operatoru ar Kopienā esoša zemes publisko mobilo sakaru tīkla palīdzību ļauj izmantot mobilo tālruni vai citu ierīci, lai veiktu vai saņemtu zvanus vai lai nosūtītu vai saņemtu SMS īsziņas, vai izmantotu pakešu komutācijas datu sakarus apmeklētajā sakaru tīklā, ja ir tāda vienošanās starp vietējā sakaru tīkla operatoru un apmeklētā sakaru tīkla operatoru;

| g) | “apmeklētais sakaru tīkls” ir zemes publisko mobilo sakaru tīkls dalībvalstī, kas nav vietējais sakaru tīkls un kas atļauj viesabonentam veikt vai saņemt zvanus, nosūtīt vai saņemt SMS īsziņas vai izmantot pakešu komutācijas datus, ja ir tāda vienošanās ar vietējā sakaru tīkla operatoru;”; |
| --- | --- |

g)

“apmeklētais sakaru tīkls” ir zemes publisko mobilo sakaru tīkls dalībvalstī, kas nav vietējais sakaru tīkls un kas atļauj viesabonentam veikt vai saņemt zvanus, nosūtīt vai saņemt SMS īsziņas vai izmantot pakešu komutācijas datus, ja ir tāda vienošanās ar vietējā sakaru tīkla operatoru;”;

| b) | pievieno šādus apakšpunktus:






  “h) | “SMS Eiropas tarifs” ir jebkurš tarifs, kas nepārsniedz maksimālo cenu, kura paredzēta 4.b pantā, un ko vietējais mobilo sakaru operators var noteikt par regulēto viesabonēšanas SMS īsziņu nodrošināšanu saskaņā ar minēto pantu; |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādus apakšpunktus:

“h)

“SMS Eiropas tarifs” ir jebkurš tarifs, kas nepārsniedz maksimālo cenu, kura paredzēta 4.b pantā, un ko vietējais mobilo sakaru operators var noteikt par regulēto viesabonēšanas SMS īsziņu nodrošināšanu saskaņā ar minēto pantu;

| i) | “SMS īsziņa” ir īsziņu pakalpojuma (Short Message Service – SMS) teksta īsziņa, ko galvenokārt veido alfabētiskas un/vai ciparu zīmes, ko var nosūtīt starp mobilo un/vai fiksēto sakaru numuriem, kuri piešķirti saskaņā ar nacionālo numerācijas plānu; |
| --- | --- |

i)

“SMS īsziņa” ir īsziņu pakalpojuma (Short Message Service – SMS) teksta īsziņa, ko galvenokārt veido alfabētiskas un/vai ciparu zīmes, ko var nosūtīt starp mobilo un/vai fiksēto sakaru numuriem, kuri piešķirti saskaņā ar nacionālo numerācijas plānu;

| j) | “regulēta viesabonēšanas SMS īsziņa” ir viesabonenta nosūtīta SMS īsziņa, kad savienojumu uzsāk apmeklētajā sakaru tīklā un savienojumu pabeidz publiskajā sakaru tīklā Kopienas teritorijā, vai viesabonenta saņemta SMS īsziņa, kad savienojumu uzsāk publiskajā sakaru tīklā Kopienas teritorijā un savienojumu pabeidz apmeklētajā sakaru tīklā; |
| --- | --- |

j)

“regulēta viesabonēšanas SMS īsziņa” ir viesabonenta nosūtīta SMS īsziņa, kad savienojumu uzsāk apmeklētajā sakaru tīklā un savienojumu pabeidz publiskajā sakaru tīklā Kopienas teritorijā, vai viesabonenta saņemta SMS īsziņa, kad savienojumu uzsāk publiskajā sakaru tīklā Kopienas teritorijā un savienojumu pabeidz apmeklētajā sakaru tīklā;

| k) | “regulēts datu viesabonēšanas pakalpojums” ir viesabonēšanas pakalpojums, kas viesabonentam ļauj izmantot pakešu komutācijas datus, izmantojot mobilo tālruni vai citu mobilo sakaru ierīci, kad tas izmanto apmeklēto sakaru tīklu. Regulētajā datu viesabonēšanas pakalpojumā nav ietverta regulēto viesabonēšanas zvanu vai SMS īsziņu pārraide vai saņemšana, bet tajā ir ietverta MMS īsziņu nosūtīšana un saņemšana.”; |
| --- | --- |

k)

“regulēts datu viesabonēšanas pakalpojums” ir viesabonēšanas pakalpojums, kas viesabonentam ļauj izmantot pakešu komutācijas datus, izmantojot mobilo tālruni vai citu mobilo sakaru ierīci, kad tas izmanto apmeklēto sakaru tīklu. Regulētajā datu viesabonēšanas pakalpojumā nav ietverta regulēto viesabonēšanas zvanu vai SMS īsziņu pārraide vai saņemšana, bet tajā ir ietverta MMS īsziņu nosūtīšana un saņemšana.”;

| 4. | regulas 3. pantu groza šādi:






  a) | 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Šā panta 1. punktā minēto vidējo vairumtirdzniecības tarifu piemēro starp jebkuriem diviem operatoriem un aprēķina divpadsmit mēnešu laikposmā vai īsākā laikposmā, kāds paliek līdz maksimālā vidējā vairumtirdzniecības tarifa piemērošanas beigu datuma, kā noteikts šajā punktā, vai kāds paliek pirms šīs regulas beigu datuma. Maksimālo vidējo vairumtirdzniecības tarifu samazina līdz EUR 0,28 un EUR 0,26 attiecīgi 2008. gada 30. augustā un 2009. gada 1. jūlijā un turpmāk to samazina līdz EUR 0,22 un EUR 0,18 attiecīgi 2010. gada 1. jūlijā un 2011. gada 1. jūlijā.”; |
| --- | --- | --- |

4.

regulas 3. pantu groza šādi:

a)

2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Šā panta 1. punktā minēto vidējo vairumtirdzniecības tarifu piemēro starp jebkuriem diviem operatoriem un aprēķina divpadsmit mēnešu laikposmā vai īsākā laikposmā, kāds paliek līdz maksimālā vidējā vairumtirdzniecības tarifa piemērošanas beigu datuma, kā noteikts šajā punktā, vai kāds paliek pirms šīs regulas beigu datuma. Maksimālo vidējo vairumtirdzniecības tarifu samazina līdz EUR 0,28 un EUR 0,26 attiecīgi 2008. gada 30. augustā un 2009. gada 1. jūlijā un turpmāk to samazina līdz EUR 0,22 un EUR 0,18 attiecīgi 2010. gada 1. jūlijā un 2011. gada 1. jūlijā.”;

| b) | 3. punktam pievieno šādu daļu:
  “Tomēr no 2009. gada 1. jūlija 1. punktā norādīto vidējo vairumtirdzniecības tarifu aprēķina, kopējos vairumtirdzniecības viesabonēšanas ieņēmumus dalot ar vairumtirdzniecības viesabonēšanas to minūšu kopējo skaitu, kuras faktiski izmantotas, attiecīgajam operatoram attiecīgajā laikposmā Kopienā nodrošinot vairumtirdzniecības viesabonēšanas zvanus, un kuras uzkrātas, aprēķinot sekundēs, un pielāgotas, lai ņemtu vērā iespēju apmeklētā tīkla pakalpojumu sniedzējam piemērot sākotnējo minimālo iekasēšanas laikposmu, kas nepārsniedz 30 sekundes.”; |
| --- | --- |

b)

3. punktam pievieno šādu daļu:

“Tomēr no 2009. gada 1. jūlija 1. punktā norādīto vidējo vairumtirdzniecības tarifu aprēķina, kopējos vairumtirdzniecības viesabonēšanas ieņēmumus dalot ar vairumtirdzniecības viesabonēšanas to minūšu kopējo skaitu, kuras faktiski izmantotas, attiecīgajam operatoram attiecīgajā laikposmā Kopienā nodrošinot vairumtirdzniecības viesabonēšanas zvanus, un kuras uzkrātas, aprēķinot sekundēs, un pielāgotas, lai ņemtu vērā iespēju apmeklētā tīkla pakalpojumu sniedzējam piemērot sākotnējo minimālo iekasēšanas laikposmu, kas nepārsniedz 30 sekundes.”;

| 5. | regulas 4. pantu groza šādi:






  a) | 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Eiropas tarifa mazumtirdzniecības cena bez PVN, kuru vietējais mobilo sakaru operators drīkst piemērot tā viesabonentam par regulēta viesabonēšanas zvana nodrošināšanu var būt katram viesabonēšanas zvanam atšķirīga, bet nepārsniedz EUR 0,49 par minūti par jebkuru veikto zvanu vai EUR 0,24 par minūti par jebkuru saņemto zvanu. Maksimālo cenu samazina līdz EUR 0,46 un EUR 0,43 par veiktajiem zvaniem un EUR 0,22 un EUR 0,19 par saņemtajiem zvaniem, attiecīgi, 2008. gada 30. augustā un 2009. gada 1. jūlijā. Maksimālo cenu turpmāk samazina līdz EUR 0,39 un EUR 0,35 par veiktajiem zvaniem un EUR 0,15 un EUR 0,11 par saņemtajiem zvaniem attiecīgi 2010. gada 1. jūlijā un 2011. gada 1. jūlijā.
  No 2010. gada 1. jūlija vietējie mobilo sakaru operatori nepiemēro maksu to viesabonentiem par saņemtu regulētu balss pasta ziņojumu viesabonēšanas laikā. Tas neattiecas uz citām maksām, piemēram, par šādu ziņojumu noklausīšanos.
  No 2009. gada 1. jūlija visi vietējie mobilo sakaru operatori piemēro to viesabonentiem Eiropas tarifa maksu par visiem regulētajiem viesabonēšanas zvaniem, gan veiktajiem, gan saņemtajiem, aprēķinot cenu par sekundi.
  Atkāpjoties no šā punkta trešās daļas, veiktajiem zvaniem, kam piemēro Eiropas tarifu, vietējais mobilo sakaru operators var piemērot sākotnējo minimālo iekasēšanas laikposmu, kas nepārsniedz 30 sekundes.”; |
| --- | --- | --- |

5.

regulas 4. pantu groza šādi:

a)

2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Eiropas tarifa mazumtirdzniecības cena bez PVN, kuru vietējais mobilo sakaru operators drīkst piemērot tā viesabonentam par regulēta viesabonēšanas zvana nodrošināšanu var būt katram viesabonēšanas zvanam atšķirīga, bet nepārsniedz EUR 0,49 par minūti par jebkuru veikto zvanu vai EUR 0,24 par minūti par jebkuru saņemto zvanu. Maksimālo cenu samazina līdz EUR 0,46 un EUR 0,43 par veiktajiem zvaniem un EUR 0,22 un EUR 0,19 par saņemtajiem zvaniem, attiecīgi, 2008. gada 30. augustā un 2009. gada 1. jūlijā. Maksimālo cenu turpmāk samazina līdz EUR 0,39 un EUR 0,35 par veiktajiem zvaniem un EUR 0,15 un EUR 0,11 par saņemtajiem zvaniem attiecīgi 2010. gada 1. jūlijā un 2011. gada 1. jūlijā.

No 2010. gada 1. jūlija vietējie mobilo sakaru operatori nepiemēro maksu to viesabonentiem par saņemtu regulētu balss pasta ziņojumu viesabonēšanas laikā. Tas neattiecas uz citām maksām, piemēram, par šādu ziņojumu noklausīšanos.

No 2009. gada 1. jūlija visi vietējie mobilo sakaru operatori piemēro to viesabonentiem Eiropas tarifa maksu par visiem regulētajiem viesabonēšanas zvaniem, gan veiktajiem, gan saņemtajiem, aprēķinot cenu par sekundi.

Atkāpjoties no šā punkta trešās daļas, veiktajiem zvaniem, kam piemēro Eiropas tarifu, vietējais mobilo sakaru operators var piemērot sākotnējo minimālo iekasēšanas laikposmu, kas nepārsniedz 30 sekundes.”;

| b) | 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “4.   Katrs viesabonents jebkurā brīdī pēc 3. punktā izklāstītā procesa beigām var pieprasīt pāriet uz Eiropas tarifu vai atteikties no tā. Ikviena pāreja jāveic bez maksas vienas darbdienas laikā pēc pieprasījuma saņemšanas, un tā nav saistīta ar nosacījumiem vai ierobežojumiem attiecībā uz citiem abonēšanas elementiem, izņemot gadījumus, kad viesabonents, kas ir abonējis īpašu viesabonēšanas paketi, kurā ietverti vairāki viesabonēšanas pakalpojumi (t.i., balss zvani, SMS un/vai datu pārraide), vēlas pāriet uz Eiropas tarifu, tad vietējais mobilo sakaru operators var pieprasīt šādam abonentam atteikties no minētās paketes citu elementu priekšrocībām. Vietējais mobilo sakaru operators var aizkavēt pāreju uz citu tarifu, kamēr minimālajā noteiktajā laikposmā, kas nepārsniedz trīs mēnešus, ir spēkā iepriekšējais viesabonēšanas tarifs.”; |
| --- | --- |

b)

4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.   Katrs viesabonents jebkurā brīdī pēc 3. punktā izklāstītā procesa beigām var pieprasīt pāriet uz Eiropas tarifu vai atteikties no tā. Ikviena pāreja jāveic bez maksas vienas darbdienas laikā pēc pieprasījuma saņemšanas, un tā nav saistīta ar nosacījumiem vai ierobežojumiem attiecībā uz citiem abonēšanas elementiem, izņemot gadījumus, kad viesabonents, kas ir abonējis īpašu viesabonēšanas paketi, kurā ietverti vairāki viesabonēšanas pakalpojumi (t.i., balss zvani, SMS un/vai datu pārraide), vēlas pāriet uz Eiropas tarifu, tad vietējais mobilo sakaru operators var pieprasīt šādam abonentam atteikties no minētās paketes citu elementu priekšrocībām. Vietējais mobilo sakaru operators var aizkavēt pāreju uz citu tarifu, kamēr minimālajā noteiktajā laikposmā, kas nepārsniedz trīs mēnešus, ir spēkā iepriekšējais viesabonēšanas tarifs.”;

| 6. | iekļauj šādus pantus:
  “4.a pants
  Vairumtirdzniecības tarifi par regulētām viesabonēšanas SMS īsziņām
  1.   Sākot no 2009. gada 1. jūlija vidējais vairumtirdzniecības tarifs, ko apmeklētā sakaru tīkla operators var piemērot viesabonenta vietējā sakaru tīkla operatoram par regulētas viesabonēšanas SMS īsziņas nosūtīšanu no apmeklētā tīkla, nepārsniedz EUR 0,04 par SMS īsziņu.
  2.   Šā panta 1. punktā minēto vidējo vairumtirdzniecības tarifu piemēro starp jebkuriem diviem operatoriem un aprēķina divpadsmit mēnešu laikposmā vai īsākā laikposmā, kāds paliek pirms šīs regulas beigu dienas.
  3.   Šā panta 1. punktā norādīto vidējo vairumtirdzniecības tarifu aprēķina, kopējos vairumtirdzniecības viesabonēšanas ieņēmumus, ko apmeklētā mobilo sakaru tīkla operators saņēmis no katra vietējā sakaru tīkla operatora par regulēto SMS īsziņu savienojuma uzsākšanu un nosūtīšanu Kopienas mērogā attiecīgajā laikposmā, dalot ar kopējo šādu izejošo un nosūtīto SMS īsziņu skaitu, kas attiecas uz katru vietējo mobilo sakaru operatoru attiecīgajā laikposmā.
  4.   Apmeklētā mobilo sakaru tīkla operators papildus 1. punktā minētajam tarifam nepiemēro tarifu viesabonenta vietējo sakaru tīkla operatoram par tādu regulēto viesabonēšanas SMS īsziņu pabeigšanu, kas nosūtītas viesabonentam apmeklētajā tīklā.
  4.b pants
  Mazumtirdzniecības tarifi par regulētām viesabonēšanas SMS īsziņām
  1.   Vietējie sakaru tīkla operatori visiem viesabonentiem skaidrā un pārskatāmā veidā nodrošina pieeju SMS Eiropas tarifam, kā norādīts 2. punktā. SMS Eiropas tarifs nav saistīts ar abonēšanas tarifu vai citu noteiktu tarifu, vai regulāru tarifu un to var apvienot ar jebkuru mazumtirdzniecības tarifu, ievērojot šā panta citus noteikumus.
  2.   No 2009. gada 1. jūlija SMS Eiropas tarifa mazumtirdzniecības tarifs (bez PVN), kuru vietējais mobilo sakaru operators drīkst piemērot tā viesabonentam par regulētas viesabonēšanas SMS īsziņas nosūtīšanu, var būt katrai SMS īsziņai atšķirīga, bet nepārsniedz EUR 0,11.
  3.   Vietējie mobilo sakaru operatori saviem viesabonentiem nepiemēro tarifu par saņemtu regulētu viesabonēšanas SMS īsziņu.
  4.   No 2009. gada 1. jūlija vietējie mobilo sakaru operatori automātiski piemēro SMS Eiropas tarifu visiem esošajiem viesabonentiem, izņemot viesabonentus, kuri jau paši ir izvēlējušies īpašus viesabonēšanas tarifus vai paketi, saskaņā ar kuru tie gūst priekšrocības no tarifa par regulēto viesabonēšanas SMS īsziņu, kas atšķiras no tarifa, kas tiem būtu jāmaksā, ja tie nebūtu izdarījuši šādu izvēli.
  5.   No 2009. gada 1. jūlija vietējie mobilo sakaru operatori piemēro SMS Eiropas tarifu visiem jauniem viesabonentiem, kuri nav apzināti izvēlējušies atšķirīgu viesabonēšanas SMS tarifu vai tarifu paketi viesabonēšanas pakalpojumiem, kurā ietverts atšķirīgs tarifs par regulētajām viesabonēšanas SMS īsziņām.
  6.   Visi viesabonenti var pieprasīt pāriet uz SMS Eiropas tarifu vai atteikties no tā jebkurā laikā. Tarifa maiņai ir jānotiek bez maksas vienas darbadienas laikā no iesnieguma saņemšanas dienas, un tā nevar būt atkarīga no prasībām vai ierobežojumiem, kas skar citus abonementa elementus, nevis viesabonēšanu. Vietējais mobilo sakaru operators var atlikt šādas tarifa maiņas termiņu tā, lai iepriekšējais viesabonēšanas tarifs būtu saistošs noteiktu minimālo laiku, nepārsniedzot trīs mēnešus. SMS Eiropas tarifu vienmēr var apvienot ar Eiropas tarifu.
  7.   Ne vēlāk kā 2009. gada 30. jūnijā vietējie mobilo sakaru operatori informē katru viesabonentu atsevišķi par SMS Eiropas tarifu, par to, ka minēto tarifu piemēros vēlākais no 2009. gada 1. jūlija visiem viesabonentiem, kuri nav apzināti izvēlējušies īpašu tarifu vai paketi, ko piemēro regulētajām SMS īsziņām, kā arī par viesabonentu tiesībām pāriet uz minēto tarifu un atteikties no tā saskaņā ar šā panta 6. punktu.
  4.c pants
  Regulēto viesabonēšanas SMS īsziņu tehniskie raksturlielumi
  Neviens vietējo mobilo sakaru operators vai apmeklētā sakaru tīkla operators nemaina regulēto viesabonēšanas SMS īsziņu tehniskos raksturlielumus tā, lai tos padarītu atšķirīgus no to SMS īsziņu tehniskajiem raksturlielumiem, kuras nodrošina tā iekšējā tirgū.”; |
| --- | --- |

6.

iekļauj šādus pantus:

“4.a pants

Vairumtirdzniecības tarifi par regulētām viesabonēšanas SMS īsziņām

1.   Sākot no 2009. gada 1. jūlija vidējais vairumtirdzniecības tarifs, ko apmeklētā sakaru tīkla operators var piemērot viesabonenta vietējā sakaru tīkla operatoram par regulētas viesabonēšanas SMS īsziņas nosūtīšanu no apmeklētā tīkla, nepārsniedz EUR 0,04 par SMS īsziņu.

2.   Šā panta 1. punktā minēto vidējo vairumtirdzniecības tarifu piemēro starp jebkuriem diviem operatoriem un aprēķina divpadsmit mēnešu laikposmā vai īsākā laikposmā, kāds paliek pirms šīs regulas beigu dienas.

3.   Šā panta 1. punktā norādīto vidējo vairumtirdzniecības tarifu aprēķina, kopējos vairumtirdzniecības viesabonēšanas ieņēmumus, ko apmeklētā mobilo sakaru tīkla operators saņēmis no katra vietējā sakaru tīkla operatora par regulēto SMS īsziņu savienojuma uzsākšanu un nosūtīšanu Kopienas mērogā attiecīgajā laikposmā, dalot ar kopējo šādu izejošo un nosūtīto SMS īsziņu skaitu, kas attiecas uz katru vietējo mobilo sakaru operatoru attiecīgajā laikposmā.

4.   Apmeklētā mobilo sakaru tīkla operators papildus 1. punktā minētajam tarifam nepiemēro tarifu viesabonenta vietējo sakaru tīkla operatoram par tādu regulēto viesabonēšanas SMS īsziņu pabeigšanu, kas nosūtītas viesabonentam apmeklētajā tīklā.

4.b pants

Mazumtirdzniecības tarifi par regulētām viesabonēšanas SMS īsziņām

1.   Vietējie sakaru tīkla operatori visiem viesabonentiem skaidrā un pārskatāmā veidā nodrošina pieeju SMS Eiropas tarifam, kā norādīts 2. punktā. SMS Eiropas tarifs nav saistīts ar abonēšanas tarifu vai citu noteiktu tarifu, vai regulāru tarifu un to var apvienot ar jebkuru mazumtirdzniecības tarifu, ievērojot šā panta citus noteikumus.

2.   No 2009. gada 1. jūlija SMS Eiropas tarifa mazumtirdzniecības tarifs (bez PVN), kuru vietējais mobilo sakaru operators drīkst piemērot tā viesabonentam par regulētas viesabonēšanas SMS īsziņas nosūtīšanu, var būt katrai SMS īsziņai atšķirīga, bet nepārsniedz EUR 0,11.

3.   Vietējie mobilo sakaru operatori saviem viesabonentiem nepiemēro tarifu par saņemtu regulētu viesabonēšanas SMS īsziņu.

4.   No 2009. gada 1. jūlija vietējie mobilo sakaru operatori automātiski piemēro SMS Eiropas tarifu visiem esošajiem viesabonentiem, izņemot viesabonentus, kuri jau paši ir izvēlējušies īpašus viesabonēšanas tarifus vai paketi, saskaņā ar kuru tie gūst priekšrocības no tarifa par regulēto viesabonēšanas SMS īsziņu, kas atšķiras no tarifa, kas tiem būtu jāmaksā, ja tie nebūtu izdarījuši šādu izvēli.

5.   No 2009. gada 1. jūlija vietējie mobilo sakaru operatori piemēro SMS Eiropas tarifu visiem jauniem viesabonentiem, kuri nav apzināti izvēlējušies atšķirīgu viesabonēšanas SMS tarifu vai tarifu paketi viesabonēšanas pakalpojumiem, kurā ietverts atšķirīgs tarifs par regulētajām viesabonēšanas SMS īsziņām.

6.   Visi viesabonenti var pieprasīt pāriet uz SMS Eiropas tarifu vai atteikties no tā jebkurā laikā. Tarifa maiņai ir jānotiek bez maksas vienas darbadienas laikā no iesnieguma saņemšanas dienas, un tā nevar būt atkarīga no prasībām vai ierobežojumiem, kas skar citus abonementa elementus, nevis viesabonēšanu. Vietējais mobilo sakaru operators var atlikt šādas tarifa maiņas termiņu tā, lai iepriekšējais viesabonēšanas tarifs būtu saistošs noteiktu minimālo laiku, nepārsniedzot trīs mēnešus. SMS Eiropas tarifu vienmēr var apvienot ar Eiropas tarifu.

7.   Ne vēlāk kā 2009. gada 30. jūnijā vietējie mobilo sakaru operatori informē katru viesabonentu atsevišķi par SMS Eiropas tarifu, par to, ka minēto tarifu piemēros vēlākais no 2009. gada 1. jūlija visiem viesabonentiem, kuri nav apzināti izvēlējušies īpašu tarifu vai paketi, ko piemēro regulētajām SMS īsziņām, kā arī par viesabonentu tiesībām pāriet uz minēto tarifu un atteikties no tā saskaņā ar šā panta 6. punktu.

4.c pants

Regulēto viesabonēšanas SMS īsziņu tehniskie raksturlielumi

Neviens vietējo mobilo sakaru operators vai apmeklētā sakaru tīkla operators nemaina regulēto viesabonēšanas SMS īsziņu tehniskos raksturlielumus tā, lai tos padarītu atšķirīgus no to SMS īsziņu tehniskajiem raksturlielumiem, kuras nodrošina tā iekšējā tirgū.”;

| 7. | svītro 5. pantu; |
| --- | --- |

7.

svītro 5. pantu;

| 8. | regulas 6. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “6. pants
  Regulēto viesabonēšanas zvanu un SMS īsziņu mazumtirdzniecības tarifu pārskatāmība
  1.   Lai brīdinātu viesabonentu par to, ka tiks piemēroti viesabonēšanas tarifi zvanu veikšanai vai saņemšanai vai SMS īsziņu nosūtīšanai, izņemot, ja abonents ir paziņojis vietējām mobilo sakaru operatoram, ka viņam šis pakalpojums nav nepieciešams, vietējais mobilo sakaru operators, abonentam ierodoties dalībvalstī, kas nav abonenta vietējā sakaru tīkla dalībvalsts, bez nepamatotas kavēšanās automātiski bez maksas ar īsziņas pakalpojuma palīdzību nodrošina individualizētu pamatinformāciju par viesabonēšanas cenām (ieskaitot PVN), ko viesabonentam par zvanu veikšanu un saņemšanu un par SMS īsziņu nosūtīšanu piemēro apmeklētajā dalībvalstī.
  Šī individualizētā pamatinformācija par cenām ietver maksimālos tarifus, kurus saskaņā ar šo tarifu shēmu var piemērot abonentam par:






  a) | zvanu veikšanu apmeklētajā valstī un par zvaniem uz abonenta vietējo sakaru tīkla dalībvalsti, kā arī par saņemtajiem zvaniem; un |
| --- | --- | --- |

8.

regulas 6. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“6. pants

Regulēto viesabonēšanas zvanu un SMS īsziņu mazumtirdzniecības tarifu pārskatāmība

1.   Lai brīdinātu viesabonentu par to, ka tiks piemēroti viesabonēšanas tarifi zvanu veikšanai vai saņemšanai vai SMS īsziņu nosūtīšanai, izņemot, ja abonents ir paziņojis vietējām mobilo sakaru operatoram, ka viņam šis pakalpojums nav nepieciešams, vietējais mobilo sakaru operators, abonentam ierodoties dalībvalstī, kas nav abonenta vietējā sakaru tīkla dalībvalsts, bez nepamatotas kavēšanās automātiski bez maksas ar īsziņas pakalpojuma palīdzību nodrošina individualizētu pamatinformāciju par viesabonēšanas cenām (ieskaitot PVN), ko viesabonentam par zvanu veikšanu un saņemšanu un par SMS īsziņu nosūtīšanu piemēro apmeklētajā dalībvalstī.

Šī individualizētā pamatinformācija par cenām ietver maksimālos tarifus, kurus saskaņā ar šo tarifu shēmu var piemērot abonentam par:

a)

zvanu veikšanu apmeklētajā valstī un par zvaniem uz abonenta vietējo sakaru tīkla dalībvalsti, kā arī par saņemtajiem zvaniem; un

| b) | par regulēto viesabonēšanas SMS īsziņu sūtīšanu, atrodoties apmeklētajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

b)

par regulēto viesabonēšanas SMS īsziņu sūtīšanu, atrodoties apmeklētajā dalībvalstī.

Tajā arī norāda 2. punktā minēto bezmaksas numuru precīzākas informācijas saņemšanai un informāciju par iespēju sazināties ar palīdzības dienestiem, bez maksas zvanot uz Eiropas neatliekamās palīdzības numuru 112.

Abonentam, kurš ir paziņojis, ka automātisks īsziņas pakalpojums viņam nav nepieciešams, ir tiesības jebkurā laikā un bez maksas pieprasīt vietējam mobilo sakaru operatoram atkal nodrošināt pakalpojumu.

Neredzīgiem un daļēji neredzīgiem klientiem šo individualizēto pamatinformāciju par cenām vietējie mobilo sakaru operatori automātiski nodrošina bez maksas, izmantojot balss zvanu, ja šie klienti to pieprasa.

2.   Papildus 1. punktam klientiem ir tiesības neatkarīgi no tā, kurā Kopienas vietā tie atrodas, izmantojot mobilo balss zvanu vai SMS pieprasīt un bez maksas saņemt precīzāku individualizētu informāciju par apmeklētā tīkla viesabonēšanas cenām, kuras piemēro balss zvaniem, SMS, MMS un citiem datu sakaru pakalpojumiem, kā arī informāciju par pārredzamības pasākumiem, ko piemēro saskaņā ar šo regulu. Šādas informācijas pieprasījumu sniedz pa bezmaksas numuru, kuru šādam nolūkam paredzējis vietējais mobilo sakaru operators.

3.   Vietējie mobilo sakaru operatori visiem lietotājiem nodrošina pilnīgu informāciju par piemērojamām viesabonēšanas cenām, jo īpaši par Eiropas tarifu un SMS Eiropas tarifu, kad tiek veikta abonēšana. Vietējie mobilo sakaru operatori saviem viesabonentiem bez nepamatotas kavēšanās nodrošina jaunāko informāciju par piemērojamām viesabonēšanas cenām katru reizi, kad šīs cenas mainās.

Vietējie mobilo sakaru operatori veic nepieciešamos pasākumus, lai visiem viesabonentiem nodrošinātu informāciju par Eiropas tarifa un SMS Eiropas tarifa pieejamību. Jo īpaši visiem viesabonentiem līdz 2007. gada 30. jūlijam skaidri un nepārprotami sniedz informāciju par nosacījumiem saistībā ar Eiropas tarifu un līdz 2009. gada 30. jūnijam – saistībā ar SMS Eiropas tarifu. Periodiski visiem klientiem, kuri izvēlējušies citu tarifu, atgādina par Eiropas tarifu.”;

| 9. | iekļauj šādu pantu:
  “6.a pants
  Pārskatāmība un aizsargmehānismi regulētajiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem
  1.   Vietējie mobilo sakaru operatori nodrošina, ka to viesabonenti gan pirms, gan pēc līguma noslēgšanas tiek atbilstīgi informēti par tarifiem, ko piemēro par regulēto datu viesabonēšanas pakalpojumu izmantošanu, tādā veidā, kas atvieglo klientu izpratni par šādu pakalpojumu izmantošanas finansiālajām sekām un ļauj tiem uzraudzīt un kontrolēt savus izdevumus par regulētiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem saskaņā ar 2. un 3. punktu.
  Attiecīgā gadījumā vietējie pakalpojumu sniedzēji pirms līguma noslēgšanas un pēc tam regulāri informē savus klientus par automātiska un nekontrolēta datu viesabonēšanas savienojuma un lejupielādes risku. Turklāt vietējie pakalpojumu sniedzēji skaidri un vienkārši saprotami paskaidro saviem klientiem, kā pārslēgties uz šiem automātiskajiem datu viesabonēšanas savienojumiem, lai nepieļautu nekontrolētu datu viesabonēšanas pakalpojumu izmantošanu.
  2.   Vēlākais no 2009. gada 1. jūlija vietējo mobilo sakaru operators automātiski nosūta paziņojumu, kurā informē viesabonentu par to, ka tas izmanto viesabonēšanu, un kurā sniedz personalizētu tarifu pamatinformāciju par cenām, ko piemēro par regulēto datu viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanu attiecīgajam viesabonentam attiecīgajā dalībvalstī, ja vien klients nav paziņojis savam vietējam mobilo sakaru sniedzējam, ka viņam šāda informācija nav vajadzīga.
  Šādu personalizētu tarifu pamatinformāciju nosūta uz viesabonenta mobilo tālruni vai e-pasta adresi vai citu ierīci, piemēram, kā SMS īsziņu, e-pastu vai kā uznirstošo logu datorā ikreiz, kad viesabonents ierodas citā dalībvalstī, kas nav abonenta vietējā sakaru tīkla dalībvalsts, vai pirmo reizi izmanto regulēto datu viesabonēšanas pakalpojumu šajā dalībvalstī. Tā jāsniedz brīdī, kad viesabonents sāk regulēto datu viesabonēšanas pakalpojumu izmantošanu bez maksas, ar piemērotiem līdzekļiem, kas atvieglo tās saņemšanu un vienkāršu izpratni.
  Klientam, kurš ir paziņojis savam vietējo mobilo sakaru operatoram, ka automātisks tarifu informācijas pakalpojums viņam nav nepieciešams, ir tiesības jebkurā laikā un bez maksas pieprasīt vietējam mobilo sakaru operatoram atkal nodrošināt minēto pakalpojumu.
  3.   Visi vietējie mobilo sakaru operatori līdz 2010. gada 1. martam visiem saviem viesabonentiem dod iespēju brīvi un bez maksas saņemt informāciju par uzkrāto patēriņu, kas izteikts apjoma veidā vai valūtā, kuru izmanto viesabonenta rēķinā par regulētiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem, un kas garantē, ka bez klienta skaidras piekrišanas uzkrātie izdevumi par regulētiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem noteiktā laikposmā nepārsniedz noteiktu finanšu ierobežojumu.
  Šajā nolūkā vietējais pakalpojumu sniedzējs nodrošina iespēju noteikt vienu vai vairākus maksimālos finanšu ierobežojumus konkrētam lietošanas laikposmam ar noteikumu, ka klients ir iepriekš informēts par attiecīgajiem apjomiem. Viens no šiem ierobežojumiem (standarta finanšu ierobežojums) ir aptuveni – bet ne lielāks par – EUR 50 (bez PVN) mēnesī par atlikto maksājumu.
  Vietējais pakalpojumu sniedzējs var arī noteikt apjoma veidā izteiktus ierobežojumus, ja klients ir iepriekš informēts par attiecīgajām summām. Viens no šiem ierobežojumiem (standarta apjoma ierobežojums) atbilst attiecīgai finansiālai summai, kas nepārsniedz EUR 50 (bez PVN) mēnesī par atlikto maksājumu.
  Turklāt vietējais mobilo sakaru operators var piedāvāt saviem viesabonentiem citus ierobežojumus ar dažādiem, t. i., augstākiem vai zemākiem mēneša maksimālajiem finanšu ierobežojumiem.
  Līdz 2010. gada 1. jūlijam šā punkta otrajā un trešajā daļā minēto standarta ierobežojumu piemēro visiem klientiem, kas nav izvēlējušies citu ierobežojumu.
  Visi vietējie mobilo sakaru operatori arī nodrošina, ka uz viesabonenta mobilo tālruni vai citu ierīci kā SMS īsziņu vai e-pastu vai kā uznirstošo logu viņa datorā nosūta atbilstīgu paziņojumu, kad datu viesabonēšanas pakalpojumi ir sasnieguši 80 % no noteiktā finanšu vai apjoma ierobežojuma, par ko panākta vienošanās. Klientiem ir tiesības prasīt saviem mobilo sakaru operatoriem pārtraukt sūtīt šādus paziņojumus un jebkurā brīdī bez maksas prasīt vietējam mobilo sakaru operatoram turpināt sniegt pakalpojumus.
  Kad šis finanšu vai apjoma ierobežojums citādi tiktu pārsniegts, uz viesabonenta mobilo tālruni vai citu ierīci nosūta paziņojumu. Šajā paziņojumā norāda, kā klientam rīkoties turpmāk, ja viņš vēlas turpināt saņemt šos pakalpojumus, un saistītos izdevumus par katru papildu patērēto vienību. Ja viesabonents nerīkojas atbilstīgi saņemtajiem brīdinājuma paziņojumiem, vietējais mobilo sakaru operators nekavējoties pārtrauc regulēto datu viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanu un maksas piemērošanu viesabonentam, ja vien viesabonents nepieprasa minēto pakalpojumu sniegšanu turpināt vai atsākt.
  No 2010. gada 1. novembra viesabonents lūdz iespēju atteikties no “finanšu vai apjoma ierobežojuma” pakalpojuma, izmaiņas jāizdara divās darbadienās pēc lūguma saņemšanas bez maksas, un tās nerada nekādus nosacījumus vai ierobežojumus attiecībā uz citiem abonēšanas elementiem.
  4.   No 2009. gada 1. jūlija:






  a) | vidējais vairumtirdzniecības tarifs, ko apmeklētā sakaru tīkla operators var piemērot viesabonenta vietējā sakaru tīkla operatoram par regulēto datu viesabonēšanas pakalpojumu nodrošināšanu, kas veikta šajā apmeklētajā tīklā, nepārsniedz aizsargvērtību EUR 1,00 apmērā 2009. gada 1. jūlijā, EUR 0,80 apmērā 2010. gada 1. jūlijā un EUR 0,50 apmērā 2011. gada 1. jūlijā par pārraidīto datu megabaitu. Šīs aizsargvērtības piemērošana nedrīkst radīt konkurences traucējumus vai ierobežojumus datu viesabonēšanas pakalpojumu vairumtirdzniecības tirgū atbilstīgi pamatdirektīvas 8. panta 2. punkta b) apakšpunktam; |
| --- | --- | --- |

9.

iekļauj šādu pantu:

“6.a pants

Pārskatāmība un aizsargmehānismi regulētajiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem

1.   Vietējie mobilo sakaru operatori nodrošina, ka to viesabonenti gan pirms, gan pēc līguma noslēgšanas tiek atbilstīgi informēti par tarifiem, ko piemēro par regulēto datu viesabonēšanas pakalpojumu izmantošanu, tādā veidā, kas atvieglo klientu izpratni par šādu pakalpojumu izmantošanas finansiālajām sekām un ļauj tiem uzraudzīt un kontrolēt savus izdevumus par regulētiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem saskaņā ar 2. un 3. punktu.

Attiecīgā gadījumā vietējie pakalpojumu sniedzēji pirms līguma noslēgšanas un pēc tam regulāri informē savus klientus par automātiska un nekontrolēta datu viesabonēšanas savienojuma un lejupielādes risku. Turklāt vietējie pakalpojumu sniedzēji skaidri un vienkārši saprotami paskaidro saviem klientiem, kā pārslēgties uz šiem automātiskajiem datu viesabonēšanas savienojumiem, lai nepieļautu nekontrolētu datu viesabonēšanas pakalpojumu izmantošanu.

2.   Vēlākais no 2009. gada 1. jūlija vietējo mobilo sakaru operators automātiski nosūta paziņojumu, kurā informē viesabonentu par to, ka tas izmanto viesabonēšanu, un kurā sniedz personalizētu tarifu pamatinformāciju par cenām, ko piemēro par regulēto datu viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanu attiecīgajam viesabonentam attiecīgajā dalībvalstī, ja vien klients nav paziņojis savam vietējam mobilo sakaru sniedzējam, ka viņam šāda informācija nav vajadzīga.

Šādu personalizētu tarifu pamatinformāciju nosūta uz viesabonenta mobilo tālruni vai e-pasta adresi vai citu ierīci, piemēram, kā SMS īsziņu, e-pastu vai kā uznirstošo logu datorā ikreiz, kad viesabonents ierodas citā dalībvalstī, kas nav abonenta vietējā sakaru tīkla dalībvalsts, vai pirmo reizi izmanto regulēto datu viesabonēšanas pakalpojumu šajā dalībvalstī. Tā jāsniedz brīdī, kad viesabonents sāk regulēto datu viesabonēšanas pakalpojumu izmantošanu bez maksas, ar piemērotiem līdzekļiem, kas atvieglo tās saņemšanu un vienkāršu izpratni.

Klientam, kurš ir paziņojis savam vietējo mobilo sakaru operatoram, ka automātisks tarifu informācijas pakalpojums viņam nav nepieciešams, ir tiesības jebkurā laikā un bez maksas pieprasīt vietējam mobilo sakaru operatoram atkal nodrošināt minēto pakalpojumu.

3.   Visi vietējie mobilo sakaru operatori līdz 2010. gada 1. martam visiem saviem viesabonentiem dod iespēju brīvi un bez maksas saņemt informāciju par uzkrāto patēriņu, kas izteikts apjoma veidā vai valūtā, kuru izmanto viesabonenta rēķinā par regulētiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem, un kas garantē, ka bez klienta skaidras piekrišanas uzkrātie izdevumi par regulētiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem noteiktā laikposmā nepārsniedz noteiktu finanšu ierobežojumu.

Šajā nolūkā vietējais pakalpojumu sniedzējs nodrošina iespēju noteikt vienu vai vairākus maksimālos finanšu ierobežojumus konkrētam lietošanas laikposmam ar noteikumu, ka klients ir iepriekš informēts par attiecīgajiem apjomiem. Viens no šiem ierobežojumiem (standarta finanšu ierobežojums) ir aptuveni – bet ne lielāks par – EUR 50 (bez PVN) mēnesī par atlikto maksājumu.

Vietējais pakalpojumu sniedzējs var arī noteikt apjoma veidā izteiktus ierobežojumus, ja klients ir iepriekš informēts par attiecīgajām summām. Viens no šiem ierobežojumiem (standarta apjoma ierobežojums) atbilst attiecīgai finansiālai summai, kas nepārsniedz EUR 50 (bez PVN) mēnesī par atlikto maksājumu.

Turklāt vietējais mobilo sakaru operators var piedāvāt saviem viesabonentiem citus ierobežojumus ar dažādiem, t. i., augstākiem vai zemākiem mēneša maksimālajiem finanšu ierobežojumiem.

Līdz 2010. gada 1. jūlijam šā punkta otrajā un trešajā daļā minēto standarta ierobežojumu piemēro visiem klientiem, kas nav izvēlējušies citu ierobežojumu.

Visi vietējie mobilo sakaru operatori arī nodrošina, ka uz viesabonenta mobilo tālruni vai citu ierīci kā SMS īsziņu vai e-pastu vai kā uznirstošo logu viņa datorā nosūta atbilstīgu paziņojumu, kad datu viesabonēšanas pakalpojumi ir sasnieguši 80 % no noteiktā finanšu vai apjoma ierobežojuma, par ko panākta vienošanās. Klientiem ir tiesības prasīt saviem mobilo sakaru operatoriem pārtraukt sūtīt šādus paziņojumus un jebkurā brīdī bez maksas prasīt vietējam mobilo sakaru operatoram turpināt sniegt pakalpojumus.

Kad šis finanšu vai apjoma ierobežojums citādi tiktu pārsniegts, uz viesabonenta mobilo tālruni vai citu ierīci nosūta paziņojumu. Šajā paziņojumā norāda, kā klientam rīkoties turpmāk, ja viņš vēlas turpināt saņemt šos pakalpojumus, un saistītos izdevumus par katru papildu patērēto vienību. Ja viesabonents nerīkojas atbilstīgi saņemtajiem brīdinājuma paziņojumiem, vietējais mobilo sakaru operators nekavējoties pārtrauc regulēto datu viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanu un maksas piemērošanu viesabonentam, ja vien viesabonents nepieprasa minēto pakalpojumu sniegšanu turpināt vai atsākt.

No 2010. gada 1. novembra viesabonents lūdz iespēju atteikties no “finanšu vai apjoma ierobežojuma” pakalpojuma, izmaiņas jāizdara divās darbadienās pēc lūguma saņemšanas bez maksas, un tās nerada nekādus nosacījumus vai ierobežojumus attiecībā uz citiem abonēšanas elementiem.

4.   No 2009. gada 1. jūlija:

a)

vidējais vairumtirdzniecības tarifs, ko apmeklētā sakaru tīkla operators var piemērot viesabonenta vietējā sakaru tīkla operatoram par regulēto datu viesabonēšanas pakalpojumu nodrošināšanu, kas veikta šajā apmeklētajā tīklā, nepārsniedz aizsargvērtību EUR 1,00 apmērā 2009. gada 1. jūlijā, EUR 0,80 apmērā 2010. gada 1. jūlijā un EUR 0,50 apmērā 2011. gada 1. jūlijā par pārraidīto datu megabaitu. Šīs aizsargvērtības piemērošana nedrīkst radīt konkurences traucējumus vai ierobežojumus datu viesabonēšanas pakalpojumu vairumtirdzniecības tirgū atbilstīgi pamatdirektīvas 8. panta 2. punkta b) apakšpunktam;

| b) | šo vidējo vairumtirdzniecības tarifu piemēro starp jebkuriem diviem operatoriem un aprēķina divpadsmit mēnešu laikposmā vai īsākā laikposmā, kāds paliek pirms šīs regulas beigu dienas; |
| --- | --- |

b)

šo vidējo vairumtirdzniecības tarifu piemēro starp jebkuriem diviem operatoriem un aprēķina divpadsmit mēnešu laikposmā vai īsākā laikposmā, kāds paliek pirms šīs regulas beigu dienas;

| c) | šā punkta a) apakšpunktā norādīto vidējo vairumtirdzniecības tarifu aprēķina, kopējos vairumtirdzniecības viesabonēšanas ieņēmumus, ko apmeklētā mobilo sakaru tīkla operators saņēmis no katra vietējā mobilo sakaru tīkla operatora par regulēto datu viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanu attiecīgajā laikposmā, dalot ar to datu megabaitu kopējo skaitu, kuri faktiski patērēti, sniedzot minētos pakalpojumus attiecīgajā laikposmā, un aprēķināti kilobaitos.”; |
| --- | --- |

c)

šā punkta a) apakšpunktā norādīto vidējo vairumtirdzniecības tarifu aprēķina, kopējos vairumtirdzniecības viesabonēšanas ieņēmumus, ko apmeklētā mobilo sakaru tīkla operators saņēmis no katra vietējā mobilo sakaru tīkla operatora par regulēto datu viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanu attiecīgajā laikposmā, dalot ar to datu megabaitu kopējo skaitu, kuri faktiski patērēti, sniedzot minētos pakalpojumus attiecīgajā laikposmā, un aprēķināti kilobaitos.”;

| 10. | regulas 7. pantu groza šādi:






  a) | 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Valstu regulējošās iestādes sniedz jaunāko informāciju par šīs regulas piemērošanu, jo īpaši par tās 3., 4., 4.a, 4.b un 6.a panta piemērošanu, publiski pieejamā veidā, tā lai tā ir viegli pieejama ieinteresētajām pusēm.”; |
| --- | --- | --- |

10.

regulas 7. pantu groza šādi:

a)

2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Valstu regulējošās iestādes sniedz jaunāko informāciju par šīs regulas piemērošanu, jo īpaši par tās 3., 4., 4.a, 4.b un 6.a panta piemērošanu, publiski pieejamā veidā, tā lai tā ir viegli pieejama ieinteresētajām pusēm.”;

| b) | 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “5.   Valstu regulējošās iestādes drīkst iejaukties pēc savas iniciatīvas, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai. Jo īpaši, vajadzības gadījumā, tās izmanto piekļuves direktīvas 5. pantā noteiktās pilnvaras, lai nodrošinātu atbilstīgu piekļuvi un savstarpēju savienojumu un lai garantētu viesabonēšanas pakalpojumu pilnīgu savienojamību un sadarbspēju, piemēram, ja abonenti nevar apmainīties ar regulētām viesabonēšanas SMS īsziņām ar zemes mobilo sakaru tīkla abonentiem citā dalībvalstī, jo nav panākta vienošanās par šādu īsziņu nodrošināšanu.”; |
| --- | --- |

b)

5. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“5.   Valstu regulējošās iestādes drīkst iejaukties pēc savas iniciatīvas, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai. Jo īpaši, vajadzības gadījumā, tās izmanto piekļuves direktīvas 5. pantā noteiktās pilnvaras, lai nodrošinātu atbilstīgu piekļuvi un savstarpēju savienojumu un lai garantētu viesabonēšanas pakalpojumu pilnīgu savienojamību un sadarbspēju, piemēram, ja abonenti nevar apmainīties ar regulētām viesabonēšanas SMS īsziņām ar zemes mobilo sakaru tīkla abonentiem citā dalībvalstī, jo nav panākta vienošanās par šādu īsziņu nodrošināšanu.”;

| 11. | regulas 9. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “9. pants
  Sankcijas
  Dalībvalstis izstrādā noteikumus par sankcijām, ko piemēro par šīs regulas pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to piemērošanu. Noteiktajām sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām un preventīvām. Dalībvalstis par šiem noteikumiem paziņo Komisijai ne vēlāk kā 2008. gada 30. martā vai – ja ar Regulu (EK) Nr. 544/2009 (7) paredzētas papildu prasības šīs regulas 3. panta 2. un 3. punktā, 4. panta 2. un 4. punktā un 4.a, 4.b, 4.c, 6., 6.a un 7. pantā – ne vēlāk kā 2010. gada 30. martā, un nekavējoties paziņo tai par jebkādiem turpmākiem grozījumiem, kas tos ietekmē. |
| --- | --- |

11.

regulas 9. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“9. pants

Sankcijas

Dalībvalstis izstrādā noteikumus par sankcijām, ko piemēro par šīs regulas pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to piemērošanu. Noteiktajām sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām un preventīvām. Dalībvalstis par šiem noteikumiem paziņo Komisijai ne vēlāk kā 2008. gada 30. martā vai – ja ar Regulu (EK) Nr. 544/2009 (7) paredzētas papildu prasības šīs regulas 3. panta 2. un 3. punktā, 4. panta 2. un 4. punktā un 4.a, 4.b, 4.c, 6., 6.a un 7. pantā – ne vēlāk kā 2010. gada 30. martā, un nekavējoties paziņo tai par jebkādiem turpmākiem grozījumiem, kas tos ietekmē.

| 12. | regulas 11. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “11. pants
  Pārskatīšana
  1.   Komisija pārskata šīs regulas darbību un pēc publiskas apspriešanās ziņo par to Eiropas Parlamentam un Padomei ne vēlāk kā 2011. gada 30. jūnijā. Jo īpaši Komisija izvērtē, vai ir sasniegti šajā regulā norādītie mērķi. To darot, Komisija izvērtē arī:






  — | vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības cenu izmaiņas, lai viesabonentiem nodrošinātu balss, SMS un datu pakalpojumu sniegšanu, un attiecīgām valsts līmeņa mobilo sakaru pakalpojumu izmaiņām dažādās dalībvalstīs, nošķirot klientus, kas izvēlas priekšapmaksu vai pēcapmaksu; un šo pakalpojumu kvalitāti un ātrumu; |
| --- | --- | --- |

12.

regulas 11. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“11. pants

Pārskatīšana

1.   Komisija pārskata šīs regulas darbību un pēc publiskas apspriešanās ziņo par to Eiropas Parlamentam un Padomei ne vēlāk kā 2011. gada 30. jūnijā. Jo īpaši Komisija izvērtē, vai ir sasniegti šajā regulā norādītie mērķi. To darot, Komisija izvērtē arī:

—

vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības cenu izmaiņas, lai viesabonentiem nodrošinātu balss, SMS un datu pakalpojumu sniegšanu, un attiecīgām valsts līmeņa mobilo sakaru pakalpojumu izmaiņām dažādās dalībvalstīs, nošķirot klientus, kas izvēlas priekšapmaksu vai pēcapmaksu; un šo pakalpojumu kvalitāti un ātrumu;

| — | pakalpojumu, tostarp to, kuri ir alternatīva viesabonēšanai (balss, SMS un datu pakalpojumi), pieejamību un kvalitāti, jo īpaši ņemot vērā tehnoloģisko attīstību; |
| --- | --- |

—

pakalpojumu, tostarp to, kuri ir alternatīva viesabonēšanai (balss, SMS un datu pakalpojumi), pieejamību un kvalitāti, jo īpaši ņemot vērā tehnoloģisko attīstību;

| — | to, cik lielu labumu klienti ir guvuši no faktiskas viesabonēšanas pakalpojumu cenu samazināšanas vai citām priekšrocībām, ko radījusi viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanas izmaksu samazināšana, kā arī patērētājiem ar dažādiem zvanīšanas paradumiem pieejamo tarifu un produktu dažādību; |
| --- | --- |

—

to, cik lielu labumu klienti ir guvuši no faktiskas viesabonēšanas pakalpojumu cenu samazināšanas vai citām priekšrocībām, ko radījusi viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanas izmaksu samazināšana, kā arī patērētājiem ar dažādiem zvanīšanas paradumiem pieejamo tarifu un produktu dažādību;

| — | konkurences līmeni gan mazumtirdzniecības, gan vairumtirdzniecības līmenī, jo īpaši situāciju mazo, neatkarīgo vai nesen darbību uzsākušo pakalpojumu sniedzēju konkurētspējas jomā, tostarp konkurences ietekmi uz komerclīgumiem un savienojamības pakāpi starp operatoriem. |
| --- | --- |

—

konkurences līmeni gan mazumtirdzniecības, gan vairumtirdzniecības līmenī, jo īpaši situāciju mazo, neatkarīgo vai nesen darbību uzsākušo pakalpojumu sniedzēju konkurētspējas jomā, tostarp konkurences ietekmi uz komerclīgumiem un savienojamības pakāpi starp operatoriem.

Komisija arī izvērtē metodes, kuras neattiecas uz cenu regulēšanu un kuras var izmantot, lai izveidotu konkurētspējīgu iekšējo viesabonēšanas tirgu, un, to darot, Komisija ņem vērā analīzi, ko neatkarīgi Eiropas elektronisko komunikāciju regulatoru struktūra. Pamatojoties uz šo izvērtējumu, Komisija sniedz atbilstīgus ieteikumus.

2.   Turklāt Komisija ne vēlāk kā līdz 2010. gada 30. jūnijam sagatavo starpposma ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā iekļauj pārraudzības pārskatu par viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanu Kopienā un izvērtējumu par panākumiem šīs regulas mērķu sasniegšanā, tostarp atsauci uz 1. punktā minētajiem jautājumiem.”;

| 13. | regulas 12. pantā svītro vārdkopu “ne vēlāk kā 2007. gada 30. augusts”; |
| --- | --- |

13.

regulas 12. pantā svītro vārdkopu “ne vēlāk kā 2007. gada 30. augusts”;

| 14. | regulas 13. pantā skaitli “2010.” aizstāj ar skaitli “2012.”. |
| --- | --- |

14.

regulas 13. pantā skaitli “2010.” aizstāj ar skaitli “2012.”.

2. pants

Direktīvas 2002/21/EK grozījums

Direktīvas 2002/21/EK 1. panta 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“5.   Šī direktīva un īpašās direktīvas neskar nevienu īpašu pasākumu, kas pieņemts starptautiskās viesabonēšanas regulēšanai mobilajos sakaru tīklos Kopienā.”.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 18. jūnijs.

Eiropas Parlamenta vārdā -

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā -

priekšsēdētājs

Š. FÜLE

---

(1)  2009. gada 15. janvāra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta 2009. gada 22. aprīļa Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2009. gada 8. jūnija Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 171, 29.6.2007., 32. lpp.

3

(4)  OV L 200, 30.7.2002., 38. lpp.

4

(5)  OV L 108, 24.4.2002., 7. lpp.

5

(6)  OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.

6

(7)  OV L 167, 2009. gada 29. jūnijs, 12 lpp.”;

7

---

| 29.6.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 167/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 167/24

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 545/2009

(2009. gada 18. jūnijs),

ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Globālā ekonomikas un finanšu krīze būtiski ietekmē gaisa pārvadājumu nozares darbību. Tā ir izraisījusi krasu gaisa satiksmes apjoma samazināšanos 2008./2009. gada ziemas lidojumu plānošanas periodā. Ekonomikas krīze skars arī 2009. gada vasaras lidojumu plānošanas periodu. |
| --- | --- |

(1)

Globālā ekonomikas un finanšu krīze būtiski ietekmē gaisa pārvadājumu nozares darbību. Tā ir izraisījusi krasu gaisa satiksmes apjoma samazināšanos 2008./2009. gada ziemas lidojumu plānošanas periodā. Ekonomikas krīze skars arī 2009. gada vasaras lidojumu plānošanas periodu.

| (2) | Lai 2009. gada vasaras lidojumu plānošanas periodam piešķirto laika nišu neizmantošanas dēļ gaisa pārvadātāji nezaudētu tiesības uz tām, ir skaidri un nepārprotami jānosaka, ka šo lidojumu plānošanas periodu ietekmē ekonomikas krīze. |
| --- | --- |

(2)

Lai 2009. gada vasaras lidojumu plānošanas periodam piešķirto laika nišu neizmantošanas dēļ gaisa pārvadātāji nezaudētu tiesības uz tām, ir skaidri un nepārprotami jānosaka, ka šo lidojumu plānošanas periodu ietekmē ekonomikas krīze.

| (3) | Komisijai būtu jāturpina analizēt ekonomiskās krīzes ietekmi uz gaisa pārvadājumu nozari. Ja ekonomiskā situācija līdz 2009./2010. gada ziemas lidojumu plānošanas periodam turpinās pasliktināties, Komisija varētu iesniegt priekšlikumu šajā regulā paredzētos noteikumus atjaunot un piemērot arī attiecībā uz 2010./2011. gada ziemas lidojumu plānošanas periodu. Pirms šāda priekšlikuma būtu jāveic pilns ietekmes novērtējums, analizējot iespējamo ietekmi uz konkurenci un patērētājiem, un priekšlikums būtu jāiesniedz vienīgi tad, ja tas ir daļa no priekšlikuma, lai vispārēji pārskatītu Padomes Regulu (EEK) Nr. 95/93 (1993. gada 18. janvāris) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās (3) nolūkā atrisināt pašreizējās nepilnības laika nišu piešķiršanā un nodrošināt ierobežotās jaudas optimālu izmantojumu pārslogotās lidostās. |
| --- | --- |

(3)

Komisijai būtu jāturpina analizēt ekonomiskās krīzes ietekmi uz gaisa pārvadājumu nozari. Ja ekonomiskā situācija līdz 2009./2010. gada ziemas lidojumu plānošanas periodam turpinās pasliktināties, Komisija varētu iesniegt priekšlikumu šajā regulā paredzētos noteikumus atjaunot un piemērot arī attiecībā uz 2010./2011. gada ziemas lidojumu plānošanas periodu. Pirms šāda priekšlikuma būtu jāveic pilns ietekmes novērtējums, analizējot iespējamo ietekmi uz konkurenci un patērētājiem, un priekšlikums būtu jāiesniedz vienīgi tad, ja tas ir daļa no priekšlikuma, lai vispārēji pārskatītu Padomes Regulu (EEK) Nr. 95/93 (1993. gada 18. janvāris) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās (3) nolūkā atrisināt pašreizējās nepilnības laika nišu piešķiršanā un nodrošināt ierobežotās jaudas optimālu izmantojumu pārslogotās lidostās.

| (4) | Tādēļ Regula (EEK) Nr. 95/93 būtu steidzami attiecīgi jāgroza. Šis grozījums nekādā veidā neietekmē Komisijas pilnvaras attiecībā uz Līguma 81. un 82. panta piemērošanu, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ Regula (EEK) Nr. 95/93 būtu steidzami attiecīgi jāgroza. Šis grozījums nekādā veidā neietekmē Komisijas pilnvaras attiecībā uz Līguma 81. un 82. panta piemērošanu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 95/93 groza šādi:

| 1. | regulas 10.a pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “10.a pants
  Šīs regulas 10. panta 2. punkta piemērošanas nolūkā koordinatori atzīst, ka gaisa pārvadātājiem 2010. gada vasaras lidojumu plānošanas periodā ir tiesības uz tām pašām laika nišu sērijām, kas tiem saskaņā ar šo regulu bija piešķirtas 2009. gada vasaras lidojumu plānošanas perioda sākumā.”; |
| --- | --- |

1.

regulas 10.a pantu aizstāj ar šādu pantu:

“10.a pants

Šīs regulas 10. panta 2. punkta piemērošanas nolūkā koordinatori atzīst, ka gaisa pārvadātājiem 2010. gada vasaras lidojumu plānošanas periodā ir tiesības uz tām pašām laika nišu sērijām, kas tiem saskaņā ar šo regulu bija piešķirtas 2009. gada vasaras lidojumu plānošanas perioda sākumā.”;

| 2. | svītro 10.b pantu. |
| --- | --- |

2.

svītro 10.b pantu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 18. jūnijs.

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Š. FÜLE

---

(1)  2009. gada 24. marta Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2009. gada 8. jūnija Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 14, 22.1.1993., 1. lpp.

3

---

| 29.6.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 167/26 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 167/26

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 546/2009

(2009. gada 18. jūnijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 159. panta trešo daļu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (2006. gada 20. decembris) (4) ir izveidots Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (“EGF”), kas ļauj Kopienai atbalstīt un izrādīt solidaritāti darbiniekiem, kuri atlaisti globalizācijas izraisītu lielu strukturālu pasaules tirdzniecības modeļu izmaiņu dēļ. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (2006. gada 20. decembris) (4) ir izveidots Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (“EGF”), kas ļauj Kopienai atbalstīt un izrādīt solidaritāti darbiniekiem, kuri atlaisti globalizācijas izraisītu lielu strukturālu pasaules tirdzniecības modeļu izmaiņu dēļ.

| (2) | Savā 2008. gada 2. jūlija paziņojumā Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 16. pantu ir iesniegusi Eiropas Parlamentam un Padomei pirmo gada pārskatu. Komisija secināja, ka būtu lietderīgi pastiprināt EGF ietekmi uz darba vietu un apmācības iespēju radīšanu Eiropas darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

(2)

Savā 2008. gada 2. jūlija paziņojumā Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 16. pantu ir iesniegusi Eiropas Parlamentam un Padomei pirmo gada pārskatu. Komisija secināja, ka būtu lietderīgi pastiprināt EGF ietekmi uz darba vietu un apmācības iespēju radīšanu Eiropas darba ņēmējiem.

| (3) | Vienošanās par kopīgiem elastdrošības principiem, ko Eiropadome apstiprināja 2007. gada 14. decembrī, un Komisijas paziņojums “Jaunas prasmes jaunām darba vietām. Saskaņotu darba tirgus vajadzību un prasmju plānošana” uzsver darbinieku nepārtrauktas pielāgošanās un nodarbinātības veicināšanu, izmantojot labākas apmācības iespējas visos līmeņos un kvalifikācijas attīstības stratēģijas, kas atbilst ekonomikas vajadzībām, tostarp, piemēram, attīstot prasmes, kas vajadzīgas pārejai uz zema oglekļa patēriņa un uz zināšanām balstītu tautsaimniecību. |
| --- | --- |

(3)

Vienošanās par kopīgiem elastdrošības principiem, ko Eiropadome apstiprināja 2007. gada 14. decembrī, un Komisijas paziņojums “Jaunas prasmes jaunām darba vietām. Saskaņotu darba tirgus vajadzību un prasmju plānošana” uzsver darbinieku nepārtrauktas pielāgošanās un nodarbinātības veicināšanu, izmantojot labākas apmācības iespējas visos līmeņos un kvalifikācijas attīstības stratēģijas, kas atbilst ekonomikas vajadzībām, tostarp, piemēram, attīstot prasmes, kas vajadzīgas pārejai uz zema oglekļa patēriņa un uz zināšanām balstītu tautsaimniecību.

| (4) | Komisija 2008. gada 26. novembrī pieņēma paziņojumu par Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu, kura pamatā ir solidaritātes un sociālā taisnīguma principi. Kā krīzes risinājuma daļa jāpārskata EGF noteikumi, lai paredzētu atkāpi nolūkā uz laiku paplašināt EGF darbības jomu un ļautu tam reaģēt efektīvāk. Piesakoties EGF līdzekļu saņemšanai saskaņā ar šo atkāpi, dalībvalstīm ir jākonstatē tieša un pierādāma saikne starp darbinieku atlaišanu un finanšu un ekonomisko krīzi. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2008. gada 26. novembrī pieņēma paziņojumu par Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu, kura pamatā ir solidaritātes un sociālā taisnīguma principi. Kā krīzes risinājuma daļa jāpārskata EGF noteikumi, lai paredzētu atkāpi nolūkā uz laiku paplašināt EGF darbības jomu un ļautu tam reaģēt efektīvāk. Piesakoties EGF līdzekļu saņemšanai saskaņā ar šo atkāpi, dalībvalstīm ir jākonstatē tieša un pierādāma saikne starp darbinieku atlaišanu un finanšu un ekonomisko krīzi.

| (5) | Lai nodrošinātu to, ka intervences kritērijus piemēro pārredzami, būtu jāievieš definīcija, kāds notikums ir atlaišana. Lai atļautu dalībvalstīm elastīgāk iesniegt pieteikumus un labāk sasniegt solidaritātes mērķi, būtu jāpazemina atlaišanas slieksnis. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu to, ka intervences kritērijus piemēro pārredzami, būtu jāievieš definīcija, kāds notikums ir atlaišana. Lai atļautu dalībvalstīm elastīgāk iesniegt pieteikumus un labāk sasniegt solidaritātes mērķi, būtu jāpazemina atlaišanas slieksnis.

| (6) | Saskaņā ar mērķi nodrošināt taisnīgu un nediskriminējošu attieksmi visiem darbiniekiem, kuru atlaišanu var skaidri saistīt ar vienu un to pašu atlaišanas notikumu, vajadzētu būt tiesībām uz atbalstu, ko sniedz EGF ieguldījuma individualizēto pakalpojumu pakete. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar mērķi nodrošināt taisnīgu un nediskriminējošu attieksmi visiem darbiniekiem, kuru atlaišanu var skaidri saistīt ar vienu un to pašu atlaišanas notikumu, vajadzētu būt tiesībām uz atbalstu, ko sniedz EGF ieguldījuma individualizēto pakalpojumu pakete.

| (7) | Tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas būtu jāizmanto, lai atvieglotu EGF īstenošanu. |
| --- | --- |

(7)

Tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas būtu jāizmanto, lai atvieglotu EGF īstenošanu.

| (8) | Lai nodrošinātu papildu EGF atbalstu finanšu un ekonomiskās krīzes laikā, līdzfinansējuma līmenis uz laiku būtu jāpalielina. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu papildu EGF atbalstu finanšu un ekonomiskās krīzes laikā, līdzfinansējuma līmenis uz laiku būtu jāpalielina.

| (9) | Lai uzlabotu darbību kvalitāti un dotu pietiekami daudz laika, lai šie pasākumi ļautu efektīvi reintegrēt darba tirgū vismazāk aizsargātos darbiniekus, būtu jāpagarina un jāprecizē periods, kurā jāveic atbilstošās darbības. |
| --- | --- |

(9)

Lai uzlabotu darbību kvalitāti un dotu pietiekami daudz laika, lai šie pasākumi ļautu efektīvi reintegrēt darba tirgū vismazāk aizsargātos darbiniekus, būtu jāpagarina un jāprecizē periods, kurā jāveic atbilstošās darbības.

| (10) | Ir lietderīgi pārskatīt EGF darbību, ietverot uz laiku atkāpi, lai atbalstītu darbiniekus, kuri atlaisti globālās finanšu un ekonomiskās krīzes rezultātā. |
| --- | --- |

(10)

Ir lietderīgi pārskatīt EGF darbību, ietverot uz laiku atkāpi, lai atbalstītu darbiniekus, kuri atlaisti globālās finanšu un ekonomiskās krīzes rezultātā.

| (11) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1927/2006, |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1927/2006,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1927/2006 ar šo groza šādi.

| 1. | Regulas 1. pantā iekļauj šādu punktu:
  “1.a   Atkāpjoties no 1. panta, EGF arī sniedz atbalstu darbiniekiem, kuri atlaisti globālās finanšu un ekonomiskās krīzes tiešā rezultātā, ar nosacījumu, ka pieteikumi atbilst 2. panta a), b) vai c) apakšpunktā minētajiem kritērijiem. Piesakoties EGF līdzekļu saņemšanai saskaņā ar šo atkāpi, dalībvalstis konstatē tiešu un pierādāmu saikni starp darbinieku atlaišanu un finanšu un ekonomisko krīzi.
  Šī atkāpe attiecas uz visiem pieteikumiem, kas iesniegti pirms 2011. gada 31. decembra.”. |
| --- | --- |

1.

Regulas 1. pantā iekļauj šādu punktu:

“1.a   Atkāpjoties no 1. panta, EGF arī sniedz atbalstu darbiniekiem, kuri atlaisti globālās finanšu un ekonomiskās krīzes tiešā rezultātā, ar nosacījumu, ka pieteikumi atbilst 2. panta a), b) vai c) apakšpunktā minētajiem kritērijiem. Piesakoties EGF līdzekļu saņemšanai saskaņā ar šo atkāpi, dalībvalstis konstatē tiešu un pierādāmu saikni starp darbinieku atlaišanu un finanšu un ekonomisko krīzi.

Šī atkāpe attiecas uz visiem pieteikumiem, kas iesniegti pirms 2011. gada 31. decembra.”.

| 2. | Regulas 2. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “2. pants
  Intervences kritēriji
  Finansiālo ieguldījumu no EGF nodrošina, ja lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos rada nopietnus ekonomikas traucējumus, jo īpaši ievērojamu importa uz Eiropas Savienību palielināšanos, ES tirgus daļas strauju samazināšanos attiecīgajā nozarē vai nozares pārvietošanos uz trešām valstīm, kas izraisa:






  a) | vismaz 500 atlaišanas gadījumus četru mēnešu laikā uzņēmumā, kas atrodas dalībvalstī, ieskaitot darbiniekus, ko atlaiž piegādes uzņēmumos vai pakārtotās ražošanas uzņēmumos, vai |
| --- | --- | --- |

2.

Regulas 2. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“2. pants

Intervences kritēriji

Finansiālo ieguldījumu no EGF nodrošina, ja lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos rada nopietnus ekonomikas traucējumus, jo īpaši ievērojamu importa uz Eiropas Savienību palielināšanos, ES tirgus daļas strauju samazināšanos attiecīgajā nozarē vai nozares pārvietošanos uz trešām valstīm, kas izraisa:

a)

vismaz 500 atlaišanas gadījumus četru mēnešu laikā uzņēmumā, kas atrodas dalībvalstī, ieskaitot darbiniekus, ko atlaiž piegādes uzņēmumos vai pakārtotās ražošanas uzņēmumos, vai

| b) | vismaz 500 atlaišanas gadījumus deviņu mēnešu laikā, jo īpaši mazajos un vidējos uzņēmumos NACE 2 līmenī vienā reģionā vai divos kaimiņu reģionos NUTS II līmenī. |
| --- | --- |

b)

vismaz 500 atlaišanas gadījumus deviņu mēnešu laikā, jo īpaši mazajos un vidējos uzņēmumos NACE 2 līmenī vienā reģionā vai divos kaimiņu reģionos NUTS II līmenī.

| c) | mazā darba tirgū vai izņēmuma gadījumos, ja to ir pienācīgi pamatojusi attiecīgā dalībvalsts, EGF ieguldījuma pieprasījumus var uzskatīt par atbilstīgiem, lai arī pilnībā nav izpildīti a) un b) apakšpunktā minētie intervences kritēriji, ja atlaišana īpaši negatīvi ietekmēs nodarbinātību un vietējo ekonomiku. Dalībvalsts norāda, ka tās pieteikums pilnībā neatbilst intervences kritērijiem, kas noteikti a) vai b) apakšpunktā. Šādos izņēmuma gadījumos ieguldīto līdzekļu apjoms nedrīkst pārsniegt 15 % no EGF gada maksimālā apjoma. |
| --- | --- |

c)

mazā darba tirgū vai izņēmuma gadījumos, ja to ir pienācīgi pamatojusi attiecīgā dalībvalsts, EGF ieguldījuma pieprasījumus var uzskatīt par atbilstīgiem, lai arī pilnībā nav izpildīti a) un b) apakšpunktā minētie intervences kritēriji, ja atlaišana īpaši negatīvi ietekmēs nodarbinātību un vietējo ekonomiku. Dalībvalsts norāda, ka tās pieteikums pilnībā neatbilst intervences kritērijiem, kas noteikti a) vai b) apakšpunktā. Šādos izņēmuma gadījumos ieguldīto līdzekļu apjoms nedrīkst pārsniegt 15 % no EGF gada maksimālā apjoma.

Lai aprēķinātu iepriekšminētajos a), b) un c) apakšpunktos noteikto atlaišanas gadījumu skaitu, atlaišanu skaita no

| — | dienas, kad konkrētajam darbiniekam darba devējs individuāli paziņoja par darba līguma apturēšanu vai izbeigšanu, |
| --- | --- |

—

dienas, kad konkrētajam darbiniekam darba devējs individuāli paziņoja par darba līguma apturēšanu vai izbeigšanu,

| — | no darba līguma faktiskās izbeigšanas dienas pirms tā termiņa beigām, vai |
| --- | --- |

—

no darba līguma faktiskās izbeigšanas dienas pirms tā termiņa beigām, vai

| — | no dienas, kurā darba devējs saskaņā ar Padomes Direktīvas 98/59/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kolektīvo atlaišanu (5) 3. panta 1. punkta noteikumiem rakstveidā paziņo kompetentajai valsts iestādei par plānoto kolektīvo atlaišanu; šādā gadījumā pieteikuma iesniedzēja(-as) dalībvalsts(-is) pirms šīs regulas 10. pantā paredzētā novērtējuma pabeigšanas sniedz Komisijai papildu informāciju par saskaņā ar iepriekšminēto a), b) vai c) apakšpunktu faktisko atlaisto darbinieku skaitu un par saskaņotās individualizēto pakalpojumu paketes plānotajām izmaksām. |
| --- | --- |

—

no dienas, kurā darba devējs saskaņā ar Padomes Direktīvas 98/59/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kolektīvo atlaišanu (5) 3. panta 1. punkta noteikumiem rakstveidā paziņo kompetentajai valsts iestādei par plānoto kolektīvo atlaišanu; šādā gadījumā pieteikuma iesniedzēja(-as) dalībvalsts(-is) pirms šīs regulas 10. pantā paredzētā novērtējuma pabeigšanas sniedz Komisijai papildu informāciju par saskaņā ar iepriekšminēto a), b) vai c) apakšpunktu faktisko atlaisto darbinieku skaitu un par saskaņotās individualizēto pakalpojumu paketes plānotajām izmaksām.

Pieteikumā dalībvalsts(-is) par katru attiecīgo uzņēmumu norāda, kā atlaišana tiek skaitīta.

| 3. | Regulā iekļauj šādu pantu:
  “3.a pants
  Personas, kuras ir tiesīgas pretendēt uz atbalstu
  Dalībvalstis var sniegt no EGF līdzfinansētus individualizētus pakalpojumus atlaistajiem darbiniekiem, kuri var ietilpt šādās grupās:






  a) | darbinieki, kuri atlaisti 2. panta a), b) vai c) punktā noteiktajā periodā, un |
| --- | --- | --- |

3.

Regulā iekļauj šādu pantu:

“3.a pants

Personas, kuras ir tiesīgas pretendēt uz atbalstu

Dalībvalstis var sniegt no EGF līdzfinansētus individualizētus pakalpojumus atlaistajiem darbiniekiem, kuri var ietilpt šādās grupās:

a)

darbinieki, kuri atlaisti 2. panta a), b) vai c) punktā noteiktajā periodā, un

| b) | darbinieki, kuri atlaisti pirms vai pēc 2. panta a) vai c) punktā minētā perioda, gadījumos, kad pieteikumā, ko iesniedz saskaņā ar c) punktā minēto periodu, tiek piemērota atkāpe no 2. panta a) punktā minētajiem kritērijiem, ar nosacījumu, ka atlaišana notika pēc vispārēja paziņojuma par plānoto atlaišanu un var konstatēt nepārprotamu cēlonisku saikni ar notikumu, kas atskaites periodā izraisīja atlaišanu.”; |
| --- | --- |

b)

darbinieki, kuri atlaisti pirms vai pēc 2. panta a) vai c) punktā minētā perioda, gadījumos, kad pieteikumā, ko iesniedz saskaņā ar c) punktā minēto periodu, tiek piemērota atkāpe no 2. panta a) punktā minētajiem kritērijiem, ar nosacījumu, ka atlaišana notika pēc vispārēja paziņojuma par plānoto atlaišanu un var konstatēt nepārprotamu cēlonisku saikni ar notikumu, kas atskaites periodā izraisīja atlaišanu.”;

| 4. | Regulas 5. panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “a) | pamatota analīze par saistību starp atlaišanu un lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos vai finanšu un ekonomisko krīzi, atlaisto darbinieku skaita uzrādīšana un paskaidrojums par atlaišanas neparedzēto raksturu.”; |
| --- | --- | --- |

4.

Regulas 5. panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“a)

pamatota analīze par saistību starp atlaišanu un lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos vai finanšu un ekonomisko krīzi, atlaisto darbinieku skaita uzrādīšana un paskaidrojums par atlaišanas neparedzēto raksturu.”;

| 5. | Regulas 8. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “8. pants
  Tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas






  1. | Pēc Komisijas iniciatīvas EGF var izmantot tādu sagatavošanas, pārraudzības, informēšanas un EGF īstenošanai atbilstošas zināšanu bāzes izveides finansēšanai. Tāpat to var izmantot administratīvā un tehniskā atbalsta, kā arī revīzijas, kontroles un novērtēšanas pasākumu finansēšanai, kas nepieciešami šīs regulas īstenošanai, bet ne vairāk kā 0,35 % no EGF gada maksimālā apjoma. |
| --- | --- | --- |

5.

Regulas 8. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“8. pants

Tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas

1.

Pēc Komisijas iniciatīvas EGF var izmantot tādu sagatavošanas, pārraudzības, informēšanas un EGF īstenošanai atbilstošas zināšanu bāzes izveides finansēšanai. Tāpat to var izmantot administratīvā un tehniskā atbalsta, kā arī revīzijas, kontroles un novērtēšanas pasākumu finansēšanai, kas nepieciešami šīs regulas īstenošanai, bet ne vairāk kā 0,35 % no EGF gada maksimālā apjoma.

| 2. | Katra gada sākumā budžeta iestāde, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, dara pieejamu tehniskās palīdzības apjomu, ievērojot 1. punktā noteiktos griestus. |
| --- | --- |

2.

Katra gada sākumā budžeta iestāde, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, dara pieejamu tehniskās palīdzības apjomu, ievērojot 1. punktā noteiktos griestus.

| 3. | Uzdevumus, kas paredzēti 1. punktā, veic saskaņā ar finanšu regulu, kā arī saskaņā ar īstenošanas noteikumiem, ko piemēro šim budžeta izpildes veidam. |
| --- | --- |

3.

Uzdevumus, kas paredzēti 1. punktā, veic saskaņā ar finanšu regulu, kā arī saskaņā ar īstenošanas noteikumiem, ko piemēro šim budžeta izpildes veidam.

| 4. | Komisijas tehniskā palīdzība ietver informācijas un vadlīniju sniegšanu dalībvalstīm par EGF izmantošanu, pārraudzību un novērtēšanu. Komisija var arī sniegt informāciju par EGF izmantošanu Eiropas un dalībvalstu sociālajiem partneriem.”; |
| --- | --- |

4.

Komisijas tehniskā palīdzība ietver informācijas un vadlīniju sniegšanu dalībvalstīm par EGF izmantošanu, pārraudzību un novērtēšanu. Komisija var arī sniegt informāciju par EGF izmantošanu Eiropas un dalībvalstu sociālajiem partneriem.”;

| 6. | Regulas 10. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Komisija, pamatojoties uz novērtējumu, kas veikts saskaņā ar 5. panta 5. punktu, jo īpaši ņemot vērā atbalstāmo darbinieku skaitu, piedāvātos pasākumus un novērtētās izmaksas, cik ātri iespējams aprēķina finansiālo ieguldījumu un izsaka priekšlikumu par tā apjomu, ko vajadzības gadījumā var sniegt pieejamo resursu robežās. Apjoms nedrīkst pārsniegt 50 % no kopējām novērtētām izmaksām, kas minētas 5. panta 2. punkta d) apakšpunktā. Pirms 1. panta 1.a punktā minētā datuma iesniegtajos pieteikumos apjoms nedrīkst pārsniegt 65 %.”; |
| --- | --- |

6.

Regulas 10. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Komisija, pamatojoties uz novērtējumu, kas veikts saskaņā ar 5. panta 5. punktu, jo īpaši ņemot vērā atbalstāmo darbinieku skaitu, piedāvātos pasākumus un novērtētās izmaksas, cik ātri iespējams aprēķina finansiālo ieguldījumu un izsaka priekšlikumu par tā apjomu, ko vajadzības gadījumā var sniegt pieejamo resursu robežās. Apjoms nedrīkst pārsniegt 50 % no kopējām novērtētām izmaksām, kas minētas 5. panta 2. punkta d) apakšpunktā. Pirms 1. panta 1.a punktā minētā datuma iesniegtajos pieteikumos apjoms nedrīkst pārsniegt 65 %.”;

| 7. | Regulas 11. pantu papildina ar šādu punktu:
  “Saistībā ar piešķīrumiem netiešās izmaksas, kas deklarētas kā vienotas likmes maksājumi, ir atļautie izdevumi, ko var piešķirt no EGF līdz 20 % apmērā no attiecīgās darbības tiešajām izmaksām, ar nosacījumu, ka netiešās izmaksas ir radušās saskaņā ar valsts noteikumiem, tostarp – ar grāmatvedības noteikumiem.”; |
| --- | --- |

7.

Regulas 11. pantu papildina ar šādu punktu:

“Saistībā ar piešķīrumiem netiešās izmaksas, kas deklarētas kā vienotas likmes maksājumi, ir atļautie izdevumi, ko var piešķirt no EGF līdz 20 % apmērā no attiecīgās darbības tiešajām izmaksām, ar nosacījumu, ka netiešās izmaksas ir radušās saskaņā ar valsts noteikumiem, tostarp – ar grāmatvedības noteikumiem.”;

| 8. | Regulas 13. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Dalībvalsts visas atbilstošās pasākumus, kas ietverti saskaņotajā individualizēto pakalpojumu paketē, veic pēc iespējas drīz un ne vēlāk kā 24 mēnešus pēc pieteikuma iesniegšanas dienas atbilstoši 5. pantam vai attiecīgo pasākumu sākšanas dienas, ja šī diena ir ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc pieteikuma iesniegšanas datuma.”; |
| --- | --- |

8.

Regulas 13. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Dalībvalsts visas atbilstošās pasākumus, kas ietverti saskaņotajā individualizēto pakalpojumu paketē, veic pēc iespējas drīz un ne vēlāk kā 24 mēnešus pēc pieteikuma iesniegšanas dienas atbilstoši 5. pantam vai attiecīgo pasākumu sākšanas dienas, ja šī diena ir ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc pieteikuma iesniegšanas datuma.”;

| 9. | Regulas 20. pantā pēc pirmās daļas iekļauj šādu daļu:
  “Pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, Eiropas Parlaments un Padome var pārskatīt šo regulu, tai skaitā atkāpi uz noteiktu laiku, kas paredzēta 1. panta 1.a punktā.”. |
| --- | --- |

9.

Regulas 20. pantā pēc pirmās daļas iekļauj šādu daļu:

“Pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, Eiropas Parlaments un Padome var pārskatīt šo regulu, tai skaitā atkāpi uz noteiktu laiku, kas paredzēta 1. panta 1.a punktā.”.

2. pants

Pārejas noteikumi

Šo regulu piemēro visiem pieteikumiem palīdzības saņemšanai no EGF, kas saņemti no 2009. gada 1. maija. Attiecībā uz pieteikumiem, kas saņemti pirms šā datuma, visā EGF palīdzības sniegšanas laikā piemēro pieteikuma iesniegšanas dienā spēkā esošos noteikumus.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 18. jūnijs

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Š. FÜLE

---

(1)  2009. gada 24. marta Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  2009. gada 22. aprīļa Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2009. gada 11. jūnija Lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  OV L 48, 22.2.2008., 82. lpp.

4

(5)  OV L 225, 12.8.1998., 16. lpp.”;

5

---