# Euroopa Liidu L 137/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.137.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 137 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide3. juuni 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.137.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 137

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide3. juuni 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 454/2009, 2. juuni 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISELT VASTU VÕETUD OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 455/2009/EÜ, 6. mai 2009, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses diklorometaani turustamise ja kasutamise piirangutega (
  1
  ) | 3 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 454/2009, 2. juuni 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISELT VASTU VÕETUD OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 455/2009/EÜ, 6. mai 2009, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses diklorometaani turustamise ja kasutamise piirangutega (
  1
  )

1

3

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2009/421/EÜ |
| | * | ELi–Mehhiko ühisnõukogu otsus nr 3/2008, 15. detsember 2008, millega muudetakse ühisnõukogu otsust nr 2/2001, muudetud otsusega nr 4/2004 | 7 |
| | | Komisjon |
| | | 2009/422/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 26. mai 2009, millega muudetakse otsust 2003/135/EÜ seoses metssigadel esineva sigade klassikalise katku likvideerimise ja metssigade erakorralise vaktsineerimise kavadega teatavates Saksamaa piirkondades
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 3953 all) | 42 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2009/421/EÜ

*

ELi–Mehhiko ühisnõukogu otsus nr 3/2008, 15. detsember 2008, millega muudetakse ühisnõukogu otsust nr 2/2001, muudetud otsusega nr 4/2004

7

Komisjon

2009/422/EÜ

*

Komisjoni otsus, 26. mai 2009, millega muudetakse otsust 2003/135/EÜ seoses metssigadel esineva sigade klassikalise katku likvideerimise ja metssigade erakorralise vaktsineerimise kavadega teatavates Saksamaa piirkondades
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 3953 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 3953 all)

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 3.6.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 454/2009,

2. juuni 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 3. juunil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. juuni 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 69,6 |
| MA | 79,2 |
| MK | 47,9 |
| TR | 53,3 |
| ZZ | 62,5 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| MK | 23,0 |
| TR | 105,4 |
| ZZ | 93,2 |
| 0709 90 70 | JO | 216,7 |
| TR | 117,5 |
| ZZ | 167,1 |
| 0805 50 10 | AR | 49,5 |
| TR | 53,1 |
| ZA | 46,7 |
| ZZ | 49,8 |
| 0808 10 80 | AR | 77,3 |
| BR | 74,4 |
| CL | 79,6 |
| CN | 91,5 |
| NZ | 106,5 |
| US | 103,9 |
| UY | 71,7 |
| ZA | 84,1 |
| ZZ | 86,1 |
| 0809 10 00 | TR | 108,0 |
| ZZ | 108,0 |
| 0809 20 95 | US | 272,9 |
| ZZ | 272,9 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

69,6

MA

79,2

MK

47,9

TR

53,3

ZZ

62,5

0707 00 05

JO

151,2

MK

23,0

TR

105,4

ZZ

93,2

0709 90 70

JO

216,7

TR

117,5

ZZ

167,1

0805 50 10

AR

49,5

TR

53,1

ZA

46,7

ZZ

49,8

0808 10 80

AR

77,3

BR

74,4

CL

79,6

CN

91,5

NZ

106,5

US

103,9

UY

71,7

ZA

84,1

ZZ

86,1

0809 10 00

TR

108,0

ZZ

108,0

0809 20 95

US

272,9

ZZ

272,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISELT VASTU VÕETUD OTSUSED

| 3.6.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/3

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 455/2009/EÜ,

6. mai 2009,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses diklorometaani turustamise ja kasutamise piirangutega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Värvieemaldites diklorometaani kasutamisest tingitud ohtu inimese tervisele on hinnatud mitmes uuringus (3) ja on jõutud järeldusele, et kogu ühenduses on vaja ohtude vähendamise meetmeid, et vähendada diklorometaani kasutamisest tööstuslikul, kutsealasel ja tavakasutuse tasandil tulenevat ohtu inimese tervisele. Nimetatud uuringute tulemusi hindas komisjoni toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee (CSTEE, hiljem nimetati ümber tervise ja keskkonnariskide teaduslikuks komiteeks (SCHER)), kes kinnitas, et värvieemalditest eralduva diklorometaaniga kokkupuutumine on inimese tervisele ohtlik. |
| --- | --- |

(1)

Värvieemaldites diklorometaani kasutamisest tingitud ohtu inimese tervisele on hinnatud mitmes uuringus (3) ja on jõutud järeldusele, et kogu ühenduses on vaja ohtude vähendamise meetmeid, et vähendada diklorometaani kasutamisest tööstuslikul, kutsealasel ja tavakasutuse tasandil tulenevat ohtu inimese tervisele. Nimetatud uuringute tulemusi hindas komisjoni toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee (CSTEE, hiljem nimetati ümber tervise ja keskkonnariskide teaduslikuks komiteeks (SCHER)), kes kinnitas, et värvieemalditest eralduva diklorometaaniga kokkupuutumine on inimese tervisele ohtlik.

| (2) | Selleks et saavutada kõigi kasutuskategooriate (tööstuslik, kutsealane ja üldsusepoolne kasutus) puhul kõrgetasemeline tervisekaitse, tuleks piirata diklorometaani sisaldavate värvieemaldite turustamist ja kasutamist. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et saavutada kõigi kasutuskategooriate (tööstuslik, kutsealane ja üldsusepoolne kasutus) puhul kõrgetasemeline tervisekaitse, tuleks piirata diklorometaani sisaldavate värvieemaldite turustamist ja kasutamist.

| (3) | Üldsus kasutab diklorometaani sisaldavaid värvieemaldeid kodus värvide ja lakkide eemaldamiseks nii siseruumides kui ka välitingimustes. Koolituse või järelevalve abil ei ole võimalik tagada diklorometaani üldsusepoolset ohutut kasutamist. Seetõttu on ainus tõhus diklorometaani sisaldavatest värvieemalditest üldsusele tulenevat ohtu kõrvaldav meede keelata üldsuse osas selliste värvieemaldite turustamine, tarnimine ja kasutamine. |
| --- | --- |

(3)

Üldsus kasutab diklorometaani sisaldavaid värvieemaldeid kodus värvide ja lakkide eemaldamiseks nii siseruumides kui ka välitingimustes. Koolituse või järelevalve abil ei ole võimalik tagada diklorometaani üldsusepoolset ohutut kasutamist. Seetõttu on ainus tõhus diklorometaani sisaldavatest värvieemalditest üldsusele tulenevat ohtu kõrvaldav meede keelata üldsuse osas selliste värvieemaldite turustamine, tarnimine ja kasutamine.

| (4) | Selleks, et tagada diklorometaani sisaldavate värvieemaldite tarneahela proportsionaalse etapiviisilise kõrvaldamise jõustamine, tuleks kindlaks määrata kuupäevad, millest alates ei tohi neid esmakordselt turule viia ega enam tarnida üldsusele ega kutsealaseks kasutamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Selleks, et tagada diklorometaani sisaldavate värvieemaldite tarneahela proportsionaalse etapiviisilise kõrvaldamise jõustamine, tuleks kindlaks määrata kuupäevad, millest alates ei tohi neid esmakordselt turule viia ega enam tarnida üldsusele ega kutsealaseks kasutamiseks.

| (5) | Kuna üldsusel võib keelule vaatamata olla diklorometaani sisaldavatele värvieemalditele juurdepääs tööstuslikele ja kutsealaselt kasutajatele ettenähtud turustamisahela kaudu, tuleks toodetele lisada hoiatav lause. |
| --- | --- |

(5)

Kuna üldsusel võib keelule vaatamata olla diklorometaani sisaldavatele värvieemalditele juurdepääs tööstuslikele ja kutsealaselt kasutajatele ettenähtud turustamisahela kaudu, tuleks toodetele lisada hoiatav lause.

| (6) | Viimase 18 aasta jooksul Euroopas registreeritud surmajuhtumid, mille on põhjustanud diklorometaani tööstuslik ja kutsealane kasutamine, tulenevad peamiselt ebapiisavast ventilatsioonist, sobimatutest isikukaitsevahenditest, ebasobivatest mahutitest ja ülemäärasest kokkupuutest diklorometaaniga. Seetõttu tuleks kehtestada piirangud, et kontrollida ja vähendada diklorometaani tööstuslikust ja kutsealasest kasutamisest tulenevaid ohte. |
| --- | --- |

(6)

Viimase 18 aasta jooksul Euroopas registreeritud surmajuhtumid, mille on põhjustanud diklorometaani tööstuslik ja kutsealane kasutamine, tulenevad peamiselt ebapiisavast ventilatsioonist, sobimatutest isikukaitsevahenditest, ebasobivatest mahutitest ja ülemäärasest kokkupuutest diklorometaaniga. Seetõttu tuleks kehtestada piirangud, et kontrollida ja vähendada diklorometaani tööstuslikust ja kutsealasest kasutamisest tulenevaid ohte.

| (7) | Kutsealaselt kasutajate kohta kehtivad üldiselt töötajate kaitset käsitlevad õigusaktid. Suur osa kutsealasest kasutamisest toimub aga kliendi tööruumides, kus sageli ei ole kõiki asjakohaseid vahendeid terviseohtude ohjamiseks, kontrollimiseks ja vähendamiseks. Lisaks ei kuulu füüsilisest isikust ettevõtjad ühenduse töötajate kaitset käsitlevate õigusaktide alla ning enne, kui nad asuvad diklorometaani sisaldavate värvieemalditega värvi eemaldama, oleks neile vaja asjakohast koolitust. |
| --- | --- |

(7)

Kutsealaselt kasutajate kohta kehtivad üldiselt töötajate kaitset käsitlevad õigusaktid. Suur osa kutsealasest kasutamisest toimub aga kliendi tööruumides, kus sageli ei ole kõiki asjakohaseid vahendeid terviseohtude ohjamiseks, kontrollimiseks ja vähendamiseks. Lisaks ei kuulu füüsilisest isikust ettevõtjad ühenduse töötajate kaitset käsitlevate õigusaktide alla ning enne, kui nad asuvad diklorometaani sisaldavate värvieemalditega värvi eemaldama, oleks neile vaja asjakohast koolitust.

| (8) | Seetõttu tuleks keelata diklorometaani sisaldavate värvieemaldite turuleviimine ja kutsealane kasutamine, et kaitsta töötajate tervist ning vähendada surma- ja õnnetusjuhtumeid. Kui diklorometaani asendamist peetakse eriti keeruliseks või sobimatuks, peaks liikmesriikidel olema siiski võimalus lubada tunnustatud kutsealaselt kasutajatele diklorometaani edaspidist kasutamist. Liikmesriigid peaksid vastutama sellise erandi tegemise ja kontrollimise eest, kusjuures see peaks põhinema erinõuetele vastaval kohustuslikul koolitusel. Tööandjad ja füüsilisest isikust ettevõtjad peaksid siiski eelistatavalt vältima diklorometaani kasutamist, asendades selle niisuguse keemilise mõjuri või protsessiga, mis kasutamistingimuste nõudeid järgides ei ole töötajate tervisele ja ohutusele ohtlik või on vähem ohtlik. |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu tuleks keelata diklorometaani sisaldavate värvieemaldite turuleviimine ja kutsealane kasutamine, et kaitsta töötajate tervist ning vähendada surma- ja õnnetusjuhtumeid. Kui diklorometaani asendamist peetakse eriti keeruliseks või sobimatuks, peaks liikmesriikidel olema siiski võimalus lubada tunnustatud kutsealaselt kasutajatele diklorometaani edaspidist kasutamist. Liikmesriigid peaksid vastutama sellise erandi tegemise ja kontrollimise eest, kusjuures see peaks põhinema erinõuetele vastaval kohustuslikul koolitusel. Tööandjad ja füüsilisest isikust ettevõtjad peaksid siiski eelistatavalt vältima diklorometaani kasutamist, asendades selle niisuguse keemilise mõjuri või protsessiga, mis kasutamistingimuste nõudeid järgides ei ole töötajate tervisele ja ohutusele ohtlik või on vähem ohtlik.

| (9) | Diklorometaani tööstuslikust kasutamisest põhjustatud surma- ja õnnetusjuhtumite arv näitab töökohtadele kohaldatavate õigusaktide ebapiisavat järgimist diklorometaani kasutavate töötajate poolt. Diklorometaaniga kokkupuutumise võimalus on suur ning ohtude vähendamise meetmeid tuleks kohaldada tööstushoonetes töötavate isikute suhtes. Kokkupuute vähendamiseks ja asjaomastest töökeskkonna ohtlike ainete piirnormidest kinnipidamiseks, kui see on tehniliselt võimalik, tuleks vastu võtta ennetusabinõud, nagu töökoha tõhus ventileerimine, meetmed diklorometaani aurustumise vähendamiseks värvieemaldit sisaldavatest mahutitest, meetmed diklorometaani ohutuks käitlemiseks värvieemaldit sisaldavates mahutites, sobivad isikukaitsevahendid ning asjakohane teave ja koolitus. |
| --- | --- |

(9)

Diklorometaani tööstuslikust kasutamisest põhjustatud surma- ja õnnetusjuhtumite arv näitab töökohtadele kohaldatavate õigusaktide ebapiisavat järgimist diklorometaani kasutavate töötajate poolt. Diklorometaaniga kokkupuutumise võimalus on suur ning ohtude vähendamise meetmeid tuleks kohaldada tööstushoonetes töötavate isikute suhtes. Kokkupuute vähendamiseks ja asjaomastest töökeskkonna ohtlike ainete piirnormidest kinnipidamiseks, kui see on tehniliselt võimalik, tuleks vastu võtta ennetusabinõud, nagu töökoha tõhus ventileerimine, meetmed diklorometaani aurustumise vähendamiseks värvieemaldit sisaldavatest mahutitest, meetmed diklorometaani ohutuks käitlemiseks värvieemaldit sisaldavates mahutites, sobivad isikukaitsevahendid ning asjakohane teave ja koolitus.

| (10) | Isikukaitsevahendid peaksid vastama nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiivile 89/686/EMÜ (isikukaitsevahendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta). (4) |
| --- | --- |

(10)

Isikukaitsevahendid peaksid vastama nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiivile 89/686/EMÜ (isikukaitsevahendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta). (4)

| (11) | Seepärast tuleks nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/769/EMÜ (liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega) (5) vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/769/EMÜ (liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega) (5) vastavalt muuta.

| (12) | Käesolev otsus ei piira ühenduse õigusakte, millega sätestatakse töötajate kaitse miinimumnõuded, nagu nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ (töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta), (6) ning sellel põhinevaid üksikdirektiive, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/37/EÜ (töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)) (kodifitseeritud versioon) (7) ning nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiiv 98/24/EÜ (töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl (neljateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)), (8) |
| --- | --- |

(12)

Käesolev otsus ei piira ühenduse õigusakte, millega sätestatakse töötajate kaitse miinimumnõuded, nagu nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ (töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta), (6) ning sellel põhinevaid üksikdirektiive, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/37/EÜ (töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)) (kodifitseeritud versioon) (7) ning nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiiv 98/24/EÜ (töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl (neljateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)), (8)

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 6. mai 2009

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KOHOUT

---

(1)  ELT C 77, 31.3.2009, lk 29.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta otsus.

2

(3)  Methylene chloride: Advantages and drawbacks of possible market restrictions in the EU, 1999. aasta novembris lõpetatud TNO-STB uuring, http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/studies_en.htm; „Effectiveness of vapour retardants in reducing risks to human health from paint strippers containing dichloromethane”, ETVAREADi eksperdirühma lõpparuanne, avaldatud 2004. aasta aprillis, http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/studies_en.htm; „Impact assessment of potential restrictions on the marketing and use of dichloromethane in paint strippers”, 2007. aasta aprillis lõpetatud RPA uuring, http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/studies_en.htm

3

(4)  EÜT L 399, 30.12.1989, lk 18.

4

(5)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 201.

5

(6)  EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.

6

(7)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 50.

7

(8)  EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11.

8

---

LISA

Direktiivi 76/769/EMÜ I lisasse lisatakse järgmine punkt:

| „58.
  Diklorometaan
  CASi nr: 75-09-2
  EÜ nr: 200-838-9 | 1. | Värvieemaldeid, mis sisaldavad diklorometaani kontsentratsioonis 0,1 või rohkem massiprotsenti, ei tohi






  a) | viia esimest korda turule tarnimiseks üldsusele ja kutsealaseks kasutamiseks pärast 6. detsembrit 2010; |
| --- | --- | --- | --- |

„58.

Diklorometaan

CASi nr: 75-09-2

EÜ nr: 200-838-9

1.

Värvieemaldeid, mis sisaldavad diklorometaani kontsentratsioonis 0,1 või rohkem massiprotsenti, ei tohi

a)

viia esimest korda turule tarnimiseks üldsusele ja kutsealaseks kasutamiseks pärast 6. detsembrit 2010;

| b) | viia turule tarnimiseks üldsusele ja kutsealaseks kasutamiseks pärast 6. detsembrit 2011; |
| --- | --- |

b)

viia turule tarnimiseks üldsusele ja kutsealaseks kasutamiseks pärast 6. detsembrit 2011;

| c) | kasutada kutsealaselt pärast 6. juunit 2012. |
| --- | --- |

c)

kasutada kutsealaselt pärast 6. juunit 2012.

Käesolevas kirjes tähendab

| i) | „kutsealaselt kasutaja” kõiki füüsilisi või juriidilisi isikuid, sealhulgas töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes tegelevad värvi eemaldamisega oma kutsealase tegevuse käigus väljaspool tööstuslikku installatsiooni; |
| --- | --- |

i)

„kutsealaselt kasutaja” kõiki füüsilisi või juriidilisi isikuid, sealhulgas töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes tegelevad värvi eemaldamisega oma kutsealase tegevuse käigus väljaspool tööstuslikku installatsiooni;

| ii) | „tööstuslik installatsioon” värvi eemaldamiseks kasutatavaid seadmeid. |
| --- | --- |

ii)

„tööstuslik installatsioon” värvi eemaldamiseks kasutatavaid seadmeid.

| 2. | Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid lubada oma territooriumil ja teatavate tegevuste jaoks spetsiaalselt koolitatud kutsealaselt kasutajatel kasutada diklorometaani sisaldavaid värvieemaldeid ning võivad lubada selliseid värvieemaldeid turule tuua nende kutsealaselt kasutajate jaoks.
  Seda erandit kasutavad liikmesriigid määravad asjakohased sätted, mis käsitlevad diklorometaani sisaldavaid värvieemaldeid kasutavate kutsealaselt kasutajate tervise ja ohutuse kaitset, ning teavitavad sellest komisjoni.
  Need sätted sisaldavad nõuet, et kutsealaselt kasutajal peab olema tunnistus, mille on heaks kiitnud liikmesriik, kus kutsealaselt kasutaja tegutseb, või tal on muu kirjalik tõend selle kohta, või on kõnealune liikmesriik teda muul viisil tunnustanud tõestamaks, et ta on asjakohaselt koolitatud ja pädev diklorometaani sisaldavaid värvieemaldeid ohutult kasutama.
  Komisjon koostab nimekirja liikmesriikidest, kes on kasutanud käesolevas lõikes osutatud erandit, ja teeb selle internetis avalikult kättesaadavaks. |
| --- | --- |

2.

Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid lubada oma territooriumil ja teatavate tegevuste jaoks spetsiaalselt koolitatud kutsealaselt kasutajatel kasutada diklorometaani sisaldavaid värvieemaldeid ning võivad lubada selliseid värvieemaldeid turule tuua nende kutsealaselt kasutajate jaoks.

Seda erandit kasutavad liikmesriigid määravad asjakohased sätted, mis käsitlevad diklorometaani sisaldavaid värvieemaldeid kasutavate kutsealaselt kasutajate tervise ja ohutuse kaitset, ning teavitavad sellest komisjoni.

Need sätted sisaldavad nõuet, et kutsealaselt kasutajal peab olema tunnistus, mille on heaks kiitnud liikmesriik, kus kutsealaselt kasutaja tegutseb, või tal on muu kirjalik tõend selle kohta, või on kõnealune liikmesriik teda muul viisil tunnustanud tõestamaks, et ta on asjakohaselt koolitatud ja pädev diklorometaani sisaldavaid värvieemaldeid ohutult kasutama.

Komisjon koostab nimekirja liikmesriikidest, kes on kasutanud käesolevas lõikes osutatud erandit, ja teeb selle internetis avalikult kättesaadavaks.

| 3. | Kutsealaselt kasutaja, kelle suhtes kohaldatakse lõikes 2 osutatud erandit, tegutseb üksnes liikmesriikides, kus on seda erandit kasutatud.
  Lõikes 2 nimetatud koolitus hõlmab vähemalt






  a) | terviseohtude teadvustamist, hindamist ja ohjamist, sealhulgas teavet olemasolevate aseainete või protsesside kohta, mis kasutamistingimuste nõudeid järgides on töötajate tervisele ja ohutusele vähem ohtlikud; |
| --- | --- | --- |

3.

Kutsealaselt kasutaja, kelle suhtes kohaldatakse lõikes 2 osutatud erandit, tegutseb üksnes liikmesriikides, kus on seda erandit kasutatud.

Lõikes 2 nimetatud koolitus hõlmab vähemalt

a)

terviseohtude teadvustamist, hindamist ja ohjamist, sealhulgas teavet olemasolevate aseainete või protsesside kohta, mis kasutamistingimuste nõudeid järgides on töötajate tervisele ja ohutusele vähem ohtlikud;

| b) | piisava ventilatsiooni kasutamist; |
| --- | --- |

b)

piisava ventilatsiooni kasutamist;

| c) | sobivate isikukaitsevahendite kasutamist, mis vastavad direktiivile 89/686/EMÜ. |
| --- | --- |

c)

sobivate isikukaitsevahendite kasutamist, mis vastavad direktiivile 89/686/EMÜ.

Tööandjad ja füüsilisest isikust ettevõtjad peavad eelistatavalt asendama diklorometaani niisuguse keemilise mõjuri või protsessiga, mis kasutamistingimuste nõudeid järgides ei ole ohtlik või on töötajate tervisele ja ohutusele vähem ohtlik.

Kutsealaselt kasutaja kohaldab praktikas kõiki asjakohaseid ohutusmeetmeid, sealhulgas isikukaitsevahendite kasutamist.

| 4. | Ilma et see piiraks töötajate kaitset käsitlevate muude ühenduse õigusaktide kohaldamist, võib värvieemaldeid, mis sisaldavad diklorometaani kontsentratsioonis 0,1 või rohkem massiprotsenti, kasutada tööstusinstallatsioonides üksnes juhul, kui on täidetud vähemalt järgmised tingimused:






  a) | kõikidel töötlemisaladel ning eelkõige märgtöötlemiseks ja värvieemaldiga töödeldud esemete kuivatamiseks on kasutusel tõhus ventilatsioon: kohalikku tõmbeventilatsiooni värvieemaldit sisaldavates mahutites täiendatakse sundventilatsiooniga nendel aladel, et vähendada kokkupuudet ja järgida töökeskkonna ohtlike ainete piirnorme, kui see on tehniliselt teostatav; |
| --- | --- | --- |

4.

Ilma et see piiraks töötajate kaitset käsitlevate muude ühenduse õigusaktide kohaldamist, võib värvieemaldeid, mis sisaldavad diklorometaani kontsentratsioonis 0,1 või rohkem massiprotsenti, kasutada tööstusinstallatsioonides üksnes juhul, kui on täidetud vähemalt järgmised tingimused:

a)

kõikidel töötlemisaladel ning eelkõige märgtöötlemiseks ja värvieemaldiga töödeldud esemete kuivatamiseks on kasutusel tõhus ventilatsioon: kohalikku tõmbeventilatsiooni värvieemaldit sisaldavates mahutites täiendatakse sundventilatsiooniga nendel aladel, et vähendada kokkupuudet ja järgida töökeskkonna ohtlike ainete piirnorme, kui see on tehniliselt teostatav;

| b) | värvieemaldit sisaldavatest mahutitest aurustumise vähendamiseks rakendatakse meetmeid, mis hõlmavad järgmiseid elemente: kaaned värvieemaldit sisaldavate mahutite sulgemiseks, välja arvatud täitmise ja tühjendamise ajal; värvieemaldit sisaldavate mahutite sobiv täitmise ja tühjendamise kord ning vee või soolalahusega pesemise mahutid selleks, et eemaldada pärast tühjendamist liigne lahusti; |
| --- | --- |

b)

värvieemaldit sisaldavatest mahutitest aurustumise vähendamiseks rakendatakse meetmeid, mis hõlmavad järgmiseid elemente: kaaned värvieemaldit sisaldavate mahutite sulgemiseks, välja arvatud täitmise ja tühjendamise ajal; värvieemaldit sisaldavate mahutite sobiv täitmise ja tühjendamise kord ning vee või soolalahusega pesemise mahutid selleks, et eemaldada pärast tühjendamist liigne lahusti;

| c) | diklorometaani ohutuks käitlemiseks värvieemaldit sisaldavates mahutites rakendatakse meetmeid, mis hõlmavad järgmiseid elemente: pumbad ja torud värvieemaldi viimiseks mahutitesse ja sealt väljavõtmiseks; ning sobiv kord mahutite ohutuks puhastamiseks ja sette eemaldamiseks; |
| --- | --- |

c)

diklorometaani ohutuks käitlemiseks värvieemaldit sisaldavates mahutites rakendatakse meetmeid, mis hõlmavad järgmiseid elemente: pumbad ja torud värvieemaldi viimiseks mahutitesse ja sealt väljavõtmiseks; ning sobiv kord mahutite ohutuks puhastamiseks ja sette eemaldamiseks;

| d) | direktiivile 89/686/EMÜ vastavad isikukaitsevahendid on järgmised: sobivad kaitsekindad, kaitseprillid ja kaitseriided ning sobivad hingamisteede kaitsevahendid, kui muul viisil ei ole võimalik saavutada töökeskkonna asjakohastest piirnormidest kinnipidamist; |
| --- | --- |

d)

direktiivile 89/686/EMÜ vastavad isikukaitsevahendid on järgmised: sobivad kaitsekindad, kaitseprillid ja kaitseriided ning sobivad hingamisteede kaitsevahendid, kui muul viisil ei ole võimalik saavutada töökeskkonna asjakohastest piirnormidest kinnipidamist;

| e) | kasutajatele antakse selliste vahendite kasutamise kohta asjakohast teavet, juhiseid ja koolitust. |
| --- | --- |

e)

kasutajatele antakse selliste vahendite kasutamise kohta asjakohast teavet, juhiseid ja koolitust.

| 5. | Ilma et see piiraks teisi ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist käsitlevaid ühenduse sätteid, tuleb värvieemaldid, mis sisaldavad diklorometaani kontsentratsioonis 0,1 või rohkem mahuprotsenti, hiljemalt 6. detsembriks 2011 märgistada järgmise nähtava, loetava ja kustumatu kirjaga:
  „Piiratud tööstuslikuks kasutuseks ja teatavates ELi liikmesriikides tunnustatud kutsealaselt kasutajatele – kontrollida, kus kasutamine on lubatud”.” |
| --- | --- |

5.

Ilma et see piiraks teisi ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist käsitlevaid ühenduse sätteid, tuleb värvieemaldid, mis sisaldavad diklorometaani kontsentratsioonis 0,1 või rohkem mahuprotsenti, hiljemalt 6. detsembriks 2011 märgistada järgmise nähtava, loetava ja kustumatu kirjaga:

„Piiratud tööstuslikuks kasutuseks ja teatavates ELi liikmesriikides tunnustatud kutsealaselt kasutajatele – kontrollida, kus kasutamine on lubatud”.”

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 3.6.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/7

---

ELi–MEHHIKO ÜHISNÕUKOGU OTSUS nr 3/2008,

15. detsember 2008,

millega muudetakse ühisnõukogu otsust nr 2/2001, muudetud otsusega nr 4/2004

(2009/421/EÜ)

ÜHISNÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Mehhiko Ühendriikide vahelist majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevat lepingut (edaspidi „leping”), mis on alla kirjutatud Brüsselis 8. detsembril 1997, (1) eriti selle artiklit 6 koostoimes artikliga 47,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia (edaspidi „uued liikmesriigid”) ühinemist Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007, allkirjastati 29. novembril 2006 Mehhikos teine lepingu lisaprotokoll, mis jõustus 1. märtsil 2007 (2). |
| --- | --- |

(1)

Pärast Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia (edaspidi „uued liikmesriigid”) ühinemist Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007, allkirjastati 29. novembril 2006 Mehhikos teine lepingu lisaprotokoll, mis jõustus 1. märtsil 2007 (2).

| (2) | Kõnealustel asjaoludel on vaja kohandada alates uute liikmesriikide lepinguga ühinemise kuupäevast ühisnõukogu 27. veebruari 2001. aasta otsuse nr 2/2001 (muudetud ühisnõukogu 18. mai 2005. aasta otsusega nr 4/2004) I lisa, et lisada asutused, kes vastutavad finantsteenuste eest uutes liikmesriikides, ja nende säilitatavad meetmed, mis ei ole kooskõlas otsuse nr 2/2001 artiklitega 12–16, kuni rakendatakse kõnealuse otsuse artikli 17 lõiget 3. See kohandus näeb ühtlasi ette võimaluse ajakohastada finantsteenuste eest vastutavate ametiasutuste nimekirja, mis on kehtestatud ühisnõukogu 27. veebruari 2001. aasta otsuse nr 2/2001 (muudetud ühisnõukogu 18. mai 2005. aasta otsusega nr 4/2004) II lisas, |
| --- | --- |

(2)

Kõnealustel asjaoludel on vaja kohandada alates uute liikmesriikide lepinguga ühinemise kuupäevast ühisnõukogu 27. veebruari 2001. aasta otsuse nr 2/2001 (muudetud ühisnõukogu 18. mai 2005. aasta otsusega nr 4/2004) I lisa, et lisada asutused, kes vastutavad finantsteenuste eest uutes liikmesriikides, ja nende säilitatavad meetmed, mis ei ole kooskõlas otsuse nr 2/2001 artiklitega 12–16, kuni rakendatakse kõnealuse otsuse artikli 17 lõiget 3. See kohandus näeb ühtlasi ette võimaluse ajakohastada finantsteenuste eest vastutavate ametiasutuste nimekirja, mis on kehtestatud ühisnõukogu 27. veebruari 2001. aasta otsuse nr 2/2001 (muudetud ühisnõukogu 18. mai 2005. aasta otsusega nr 4/2004) II lisas,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühisnõukogu 27. veebruari 2001. aasta otsuse nr 2/2001 (muudetud ühisnõukogu 18. mai 2005. aasta otsusega nr 4/2004) I lisa A osa asendatakse käesoleva otsuse I lisa tekstiga.

Artikkel 2

Ühisnõukogu otsuse nr 2/2001 (muudetud ühisnõukogu 18. mai 2005. aasta otsusega nr 4/2004) II lisa A ja B osa asendatakse käesoleva otsuse II lisa tekstiga.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval. Otsust kohaldatakse alates kuupäevast, millal uued liikmesriigid lepinguga ühinesid.

Brüssel, 15. detsember 2008

Ühisnõukogu nimel

eesistuja

P. ESPINOSA CANTELLANO

---

(1)  EÜT L 276, 28.10.2000, lk 45.

1

(2)  Selle punkti selgitamiseks – pooled allkirjastasid teise lisaprotokolli 21. veebruaril 2007 Brüsselis, pärast teksti ametlikku parafeerimist 29. novembril 2006 Mexico Citys. Protokolli hakati kohaldama alates 1. märtsist 2007 ja see jõustus 1. märtsil 2008 pärast seda, kui pooled olid vajalikud sisemenetlused lõpule viinud.

2

---

I LISA

„I LISA

A   OSA

ÜHENDUS JA SELLE LIIKMESRIIGID

| 1. | III peatüki kohaldamisel ühenduse ja selle liikmesriikide suhtes järgitakse turulepääsu ja võrdse kohtlemise piiranguid, mis on kavandatud Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide poolt teenuskaubanduse üldlepingu nimekirjade lõigetes „kõik sektorid”, ja järgnevalt loetletud allsektoritega seotud piiranguid. |
| --- | --- |

1.

III peatüki kohaldamisel ühenduse ja selle liikmesriikide suhtes järgitakse turulepääsu ja võrdse kohtlemise piiranguid, mis on kavandatud Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide poolt teenuskaubanduse üldlepingu nimekirjade lõigetes „kõik sektorid”, ja järgnevalt loetletud allsektoritega seotud piiranguid.

| 2. | Liikmesriikide tähistamiseks kasutatakse järgmisi lühendeid:






  AT | Austria |
| --- | --- | --- |
| BE | Belgia |
| BG | Bulgaaria |
| CY | Küpros |
| CZ | Tšehhi Vabariik |
| DE | Saksamaa |
| DK | Taani |
| ES | Hispaania |
| EE | Eesti |
| FI | Soome |
| FR | Prantsusmaa |
| EL | Kreeka |
| HU | Ungari |
| IE | Iirimaa |
| IT | Itaalia |
| LV | Läti |
| LT | Leedu |
| LU | Luksemburg |
| MT | Malta |
| NL | Madalmaad |
| PL | Poola |
| PT | Portugal |
| RO | Rumeenia |
| SK | Slovaki Vabariik |
| SI | Sloveenia |
| SE | Rootsi |
| UK | Ühendkuningriik |

2.

Liikmesriikide tähistamiseks kasutatakse järgmisi lühendeid:

AT

Austria

BE

Belgia

BG

Bulgaaria

CY

Küpros

CZ

Tšehhi Vabariik

DE

Saksamaa

DK

Taani

ES

Hispaania

EE

Eesti

FI

Soome

FR

Prantsusmaa

EL

Kreeka

HU

Ungari

IE

Iirimaa

IT

Itaalia

LV

Läti

LT

Leedu

LU

Luksemburg

MT

Malta

NL

Madalmaad

PL

Poola

PT

Portugal

RO

Rumeenia

SK

Slovaki Vabariik

SI

Sloveenia

SE

Rootsi

UK

Ühendkuningriik

| 3. | Turulepääsu kohustusi seoses 1. ja 2. viisiga kohaldatakse üksnes järgmise suhtes:






  — | tehingud, mis on kirjas „Finantsteenustega seotud kohustuste käsitusleppe” turulepääsu käsitleva jao lõigetes B.3 ja B.4 kõigi liikmesriikide kohta; |
| --- | --- | --- |

3.

Turulepääsu kohustusi seoses 1. ja 2. viisiga kohaldatakse üksnes järgmise suhtes:

—

tehingud, mis on kirjas „Finantsteenustega seotud kohustuste käsitusleppe” turulepääsu käsitleva jao lõigetes B.3 ja B.4 kõigi liikmesriikide kohta;

| — | järgmised tehingud iga asjaomase liikmesriigi puhul, viidates artikli 11 määratlustele:
  BG: A.1.a (elukindlustus) ja A.1.b (kahjukindlustus / muu kui mere-, lennundus- ja muu transpordikindlustus) ülejäänud osa 1. ja 2. viisi puhul;
  CY: A.1.a (elukindlustus) ja A.1.b (kahjukindlustus / muu kui mere-, lennundus- ja muu transpordikindlustus) ülejäänud osa 2. viisi puhul, B.6.e (tehingud vabalt kaubeldavate väärtpaberitega) 1. viisi puhul;
  EE: A.1.a (elukindlustus), A.1.b (muu kahjukindlustus kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustus) ülejäänud osa ja A.3. ülejäänud osa (muu kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustuse vahendamine) 1. ja 2. viisi puhul, B.1–B.10 (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid, kapitalirent, kõik makse- ja rahaedastusteenused, tagatis- ja garantiitehingud, väärtpaberitehingud, osalemine igat liiki väärtpaberite emissioonides, rahamaaklerlus, varahaldus ning finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused) 1. viisi puhul;
  LV: A.1.a (elukindlustus), A.1.b (muu kahjukindlustus kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustus) ülejäänud osa ja A.3. ülejäänud osa (muu kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustuse vahendamine) 2. viisi puhul, B.7 (osalemine igat liiki väärtpaberite emissioonides) 1. viisi puhul;
  LT: A.1.a (elukindlustus), A.1.b (muu kahjukindlustus kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustus) ülejäänud osa ja A.3. ülejäänud osa (muu kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustuse vahendamine) 2. viisi puhul, B.1–B.10 (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid, kapitalirent, kõik makse- ja rahaedastusteenused, tagatis- ja garantiitehingud, väärtpaberitehingud, osalemine igat liiki väärtpaberite emissioonides, rahamaaklerlus, varahaldus ning finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused) 1. viisi puhul;
  MT: A.1.a (elukindlustus) ja A.1.b (muu kahjukindlustus kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustus) ülejäänud osa 2. viisi puhul, B.1 ja B.2 (hoiuste vastuvõtmine ja kõik laenuliigid) 1. viisi puhul;
  RO: B.1 (hoiuste vastuvõtmine), B.2 (kõik laenuliigid), B.4 (kõik makse- ja rahaedastusteenused), B.5 (tagatis- ja garantiitehingud) ja B.8 (rahamaaklerlus) 1. viisi puhul;
  SI: B.1–B.10 (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid, kapitalirent, kõik makse- ja rahaedastusteenused, tagatis- ja garantiitehingud, väärtpaberitehingud, osalemine igat liiki väärtpaberite emissioonides, rahamaaklerlus, varahaldus ning finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused) 1. viisi puhul. |
| --- | --- |

—

järgmised tehingud iga asjaomase liikmesriigi puhul, viidates artikli 11 määratlustele:

BG: A.1.a (elukindlustus) ja A.1.b (kahjukindlustus / muu kui mere-, lennundus- ja muu transpordikindlustus) ülejäänud osa 1. ja 2. viisi puhul;

CY: A.1.a (elukindlustus) ja A.1.b (kahjukindlustus / muu kui mere-, lennundus- ja muu transpordikindlustus) ülejäänud osa 2. viisi puhul, B.6.e (tehingud vabalt kaubeldavate väärtpaberitega) 1. viisi puhul;

EE: A.1.a (elukindlustus), A.1.b (muu kahjukindlustus kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustus) ülejäänud osa ja A.3. ülejäänud osa (muu kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustuse vahendamine) 1. ja 2. viisi puhul, B.1–B.10 (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid, kapitalirent, kõik makse- ja rahaedastusteenused, tagatis- ja garantiitehingud, väärtpaberitehingud, osalemine igat liiki väärtpaberite emissioonides, rahamaaklerlus, varahaldus ning finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused) 1. viisi puhul;

LV: A.1.a (elukindlustus), A.1.b (muu kahjukindlustus kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustus) ülejäänud osa ja A.3. ülejäänud osa (muu kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustuse vahendamine) 2. viisi puhul, B.7 (osalemine igat liiki väärtpaberite emissioonides) 1. viisi puhul;

LT: A.1.a (elukindlustus), A.1.b (muu kahjukindlustus kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustus) ülejäänud osa ja A.3. ülejäänud osa (muu kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustuse vahendamine) 2. viisi puhul, B.1–B.10 (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid, kapitalirent, kõik makse- ja rahaedastusteenused, tagatis- ja garantiitehingud, väärtpaberitehingud, osalemine igat liiki väärtpaberite emissioonides, rahamaaklerlus, varahaldus ning finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused) 1. viisi puhul;

MT: A.1.a (elukindlustus) ja A.1.b (muu kahjukindlustus kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustus) ülejäänud osa 2. viisi puhul, B.1 ja B.2 (hoiuste vastuvõtmine ja kõik laenuliigid) 1. viisi puhul;

RO: B.1 (hoiuste vastuvõtmine), B.2 (kõik laenuliigid), B.4 (kõik makse- ja rahaedastusteenused), B.5 (tagatis- ja garantiitehingud) ja B.8 (rahamaaklerlus) 1. viisi puhul;

SI: B.1–B.10 (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid, kapitalirent, kõik makse- ja rahaedastusteenused, tagatis- ja garantiitehingud, väärtpaberitehingud, osalemine igat liiki väärtpaberite emissioonides, rahamaaklerlus, varahaldus ning finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused) 1. viisi puhul.

| 4. | Erinevalt välisriikide tütarettevõtjatest ei kehti Mehhiko finantsasutuse poolt vahetult liikmesriigis asutatud filiaalide suhtes, v.a teatavad piiratud erandid, ühenduse tasandil ühtlustatud usaldatavuseeskirjad, mis võimaldavad sellistel tütarettevõtjatel kasutada uute ettevõtete loomiseks ja kogu ühenduses piiriüleste teenuste pakkumiseks ulatuslikumaid vahendeid. Seepärast saavad sellised filiaalid tegevusloa tööks liikmesriigi territooriumil samade tingimuste alusel, mis kehtivad kõnealuse liikmesriigi riiklike finantsasutuste suhtes, ning neilt võib nõuda vastavust mitmetele konkreetsetele usaldatavusnõuetele, näiteks panganduse ja väärtpaberite puhul iseseisva kapitalisatsiooni nõudele ja muudele maksevõimet käsitlevatele nõuetele ning raamatupidamisaruandluse ja aruannete avaldamise nõuetele, või kindlustuse puhul vastavust konkreetsetele tagatis- ja sissemaksenõuetele, iseseisvat kapitalisatsiooni, seda et kindlustustehniliste eraldiste kattevarad paikneksid asjaomases liikmesriigis, ja vähemalt ühe kolmandiku suurust solventsusmarginaali. Liikmesriigid võivad käesolevas nimekirjas loetletud piiranguid kohaldada ainult siis, kui tegemist on Mehhiko kaubandustegevuse vahetu asutamisega või Mehhiko osutatavate piiriüleste teenustega; sellest tulenevalt ei või liikmesriik kõnealuseid piiranguid, sealhulgas asutamispiiranguid, kohaldada ühenduse teistes liikmesriikides asuvate Mehhiko tütarettevõtjate suhtes, kui kõnealuseid piiranguid ei või kohaldada teiste liikmesriikide äriühingute või kodanike suhtes vastavalt ühenduse õigusele. |
| --- | --- |

4.

Erinevalt välisriikide tütarettevõtjatest ei kehti Mehhiko finantsasutuse poolt vahetult liikmesriigis asutatud filiaalide suhtes, v.a teatavad piiratud erandid, ühenduse tasandil ühtlustatud usaldatavuseeskirjad, mis võimaldavad sellistel tütarettevõtjatel kasutada uute ettevõtete loomiseks ja kogu ühenduses piiriüleste teenuste pakkumiseks ulatuslikumaid vahendeid. Seepärast saavad sellised filiaalid tegevusloa tööks liikmesriigi territooriumil samade tingimuste alusel, mis kehtivad kõnealuse liikmesriigi riiklike finantsasutuste suhtes, ning neilt võib nõuda vastavust mitmetele konkreetsetele usaldatavusnõuetele, näiteks panganduse ja väärtpaberite puhul iseseisva kapitalisatsiooni nõudele ja muudele maksevõimet käsitlevatele nõuetele ning raamatupidamisaruandluse ja aruannete avaldamise nõuetele, või kindlustuse puhul vastavust konkreetsetele tagatis- ja sissemaksenõuetele, iseseisvat kapitalisatsiooni, seda et kindlustustehniliste eraldiste kattevarad paikneksid asjaomases liikmesriigis, ja vähemalt ühe kolmandiku suurust solventsusmarginaali. Liikmesriigid võivad käesolevas nimekirjas loetletud piiranguid kohaldada ainult siis, kui tegemist on Mehhiko kaubandustegevuse vahetu asutamisega või Mehhiko osutatavate piiriüleste teenustega; sellest tulenevalt ei või liikmesriik kõnealuseid piiranguid, sealhulgas asutamispiiranguid, kohaldada ühenduse teistes liikmesriikides asuvate Mehhiko tütarettevõtjate suhtes, kui kõnealuseid piiranguid ei või kohaldada teiste liikmesriikide äriühingute või kodanike suhtes vastavalt ühenduse õigusele.

| 5. | BG: uute finantsteenuste või -toodete turule lubamisel võidakse nõuda EL-Mehhiko ühisnõukogu otsuse nr 2/2001 artiklis 19 märgitud eesmärkide saavutamist reguleeriva õigusraamistiku olemasolu ja vastavust sellele. |
| --- | --- |

5.

BG: uute finantsteenuste või -toodete turule lubamisel võidakse nõuda EL-Mehhiko ühisnõukogu otsuse nr 2/2001 artiklis 19 märgitud eesmärkide saavutamist reguleeriva õigusraamistiku olemasolu ja vastavust sellele.

| 6. | BG: kindlustus- ja pangandustegevus ning väärtpaberikaubandus ja sellega seotud tegevustega tegelevad eraldi äriühingud, kellel on selliste teenuste osutamiseks luba. |
| --- | --- |

6.

BG: kindlustus- ja pangandustegevus ning väärtpaberikaubandus ja sellega seotud tegevustega tegelevad eraldi äriühingud, kellel on selliste teenuste osutamiseks luba.

| 7. | BG: üldiselt ja kedagi diskrimineerimata peab Bulgaaria Vabariigis asutatud finantseerimisasutustel olema aktsiaseltsi õiguslik vorm. |
| --- | --- |

7.

BG: üldiselt ja kedagi diskrimineerimata peab Bulgaaria Vabariigis asutatud finantseerimisasutustel olema aktsiaseltsi õiguslik vorm.

| 8. | CY: järgmisi üldtingimusi ja -norme kohaldatakse isegi juhul, kui nimekirjas ei ole märgitud piiranguid või tingimusi:






  i) | riigi julgeolekut ja avalikku korda puudutavate eesmärkide kaalumine; |
| --- | --- | --- |

8.

CY: järgmisi üldtingimusi ja -norme kohaldatakse isegi juhul, kui nimekirjas ei ole märgitud piiranguid või tingimusi:

i)

riigi julgeolekut ja avalikku korda puudutavate eesmärkide kaalumine;

| ii) | käesolev nimekiri ei ole mingil moel seotud valitsuse ülesannete täitmisel osutatud teenustega. Samuti ei mõjuta see meetmeid seoses kaubavahetusega, mis võib puudutada mõnda nimekirjas loetletud teenust või muid teenuseid. Peale selle kohaldatakse jätkuvalt turulepääsu või võrdse kohtlemise piiranguid seoses teenustega, mis võivad olla nimekirjaga seotud või mida võidakse kasutada nimekirjas loetletud teenuse osutamiseks. |
| --- | --- |

ii)

käesolev nimekiri ei ole mingil moel seotud valitsuse ülesannete täitmisel osutatud teenustega. Samuti ei mõjuta see meetmeid seoses kaubavahetusega, mis võib puudutada mõnda nimekirjas loetletud teenust või muid teenuseid. Peale selle kohaldatakse jätkuvalt turulepääsu või võrdse kohtlemise piiranguid seoses teenustega, mis võivad olla nimekirjaga seotud või mida võidakse kasutada nimekirjas loetletud teenuse osutamiseks.

| 9. | CY: käesolevas nimekirjas mainitud õigusnorme ei tuleks käsitada ammendava viitena kõigile finantssektorit reguleerivatele õigusnormidele. Näiteks ei ole lubatud edasi anda isikuandmeid, pangasaladusi või ärisaladusi sisaldavat teavet. Kõnealuse teabe edasiandmise suhtes kohaldatakse riiklikke õigusakte, mis reguleerivad pangaklientide teabe konfidentsiaalsust. Lisaks sellele märgitakse, et tehniliste standardite, tervishoiu- ja keskkonnakaitsealaste kaalutluste, litsentseerimise, usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve kaalutluste, erialase kvalifikatsiooni ja pädevuse nõuetega seotud mittediskrimineerivaid kvalitatiivseid meetmeid ei ole loetletud turulepääsu ja võrdse kohtlemise tingimuste või piirangutena. |
| --- | --- |

9.

CY: käesolevas nimekirjas mainitud õigusnorme ei tuleks käsitada ammendava viitena kõigile finantssektorit reguleerivatele õigusnormidele. Näiteks ei ole lubatud edasi anda isikuandmeid, pangasaladusi või ärisaladusi sisaldavat teavet. Kõnealuse teabe edasiandmise suhtes kohaldatakse riiklikke õigusakte, mis reguleerivad pangaklientide teabe konfidentsiaalsust. Lisaks sellele märgitakse, et tehniliste standardite, tervishoiu- ja keskkonnakaitsealaste kaalutluste, litsentseerimise, usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve kaalutluste, erialase kvalifikatsiooni ja pädevuse nõuetega seotud mittediskrimineerivaid kvalitatiivseid meetmeid ei ole loetletud turulepääsu ja võrdse kohtlemise tingimuste või piirangutena.

| 10. | CY: reguleerimata finantsteenuste ja -toodete ning uute finantsteenuste või -toodete turule lubamisel võidakse nõuda EL-Mehhiko ühisnõukogu otsuse nr 2/2001 artiklis 19 märgitud eesmärkide saavutamist reguleeriva õigusraamistiku olemasolu või selle loomist. |
| --- | --- |

10.

CY: reguleerimata finantsteenuste ja -toodete ning uute finantsteenuste või -toodete turule lubamisel võidakse nõuda EL-Mehhiko ühisnõukogu otsuse nr 2/2001 artiklis 19 märgitud eesmärkide saavutamist reguleeriva õigusraamistiku olemasolu või selle loomist.

| 11. | CY: Küprosel kehtiva valuutatehingute kontrolli tõttu






  — | residentidel ei ole välismaal viibimise ajal lubatud osta pangateenuseid, mis võivad hõlmata rahaliste vahendite ülekandmist välismaale; |
| --- | --- | --- |

11.

CY: Küprosel kehtiva valuutatehingute kontrolli tõttu

—

residentidel ei ole välismaal viibimise ajal lubatud osta pangateenuseid, mis võivad hõlmata rahaliste vahendite ülekandmist välismaale;

| — | laenude andmiseks mitteresidentidele/välismaalastele või mitteresidentide juhitavatele äriühingutele on vaja keskpanga luba; |
| --- | --- |

—

laenude andmiseks mitteresidentidele/välismaalastele või mitteresidentide juhitavatele äriühingutele on vaja keskpanga luba;

| — | väärtpaberite omandamisel mitteresidentide poolt on samuti nõutav keskpanga luba; |
| --- | --- |

—

väärtpaberite omandamisel mitteresidentide poolt on samuti nõutav keskpanga luba;

| — | välisvaluutatehinguid võib sooritada üksnes pankade kaudu, millele keskpank on andnud volitatud vahendaja staatuse. |
| --- | --- |

—

välisvaluutatehinguid võib sooritada üksnes pankade kaudu, millele keskpank on andnud volitatud vahendaja staatuse.

| 12. | CZ: uute finantsteenuste ja -instrumentide turule lubamisel võidakse nõuda EL-Mehhiko ühisnõukogu otsuse nr 2/2001 artiklis 19 märgitud eesmärkide saavutamist reguleeriva siseriikliku õigusraamistiku olemasolu ja vastavust sellele. |
| --- | --- |

12.

CZ: uute finantsteenuste ja -instrumentide turule lubamisel võidakse nõuda EL-Mehhiko ühisnõukogu otsuse nr 2/2001 artiklis 19 märgitud eesmärkide saavutamist reguleeriva siseriikliku õigusraamistiku olemasolu ja vastavust sellele.

| 13. | CZ: üldiselt ja kedagi diskrimineerimata peab Tšehhi Vabariigis asutatud finantseerimisasutustel olema kindlaksmääratud õiguslik vorm. |
| --- | --- |

13.

CZ: üldiselt ja kedagi diskrimineerimata peab Tšehhi Vabariigis asutatud finantseerimisasutustel olema kindlaksmääratud õiguslik vorm.

| 14. | CZ: kohustuslikku liikluskindlustust kolmanda isiku vastutuse suhtes võib müüa üksnes ainuõiguslik tarnija. Monopoolsete õiguste likvideerimisel seoses liikluskindlustusega kolmanda isiku vastutuse suhtes, tingimusel et see teenus on kedagi diskrimineerimata avatud Tšehhi riigis asutatud teenuste osutajatele. Kohustusliku tervisekindlustuse teenust osutavad üksnes litsentseeritud Tšehhi riigi kodanikele kuuluvad teenuste osutajad. |
| --- | --- |

14.

CZ: kohustuslikku liikluskindlustust kolmanda isiku vastutuse suhtes võib müüa üksnes ainuõiguslik tarnija. Monopoolsete õiguste likvideerimisel seoses liikluskindlustusega kolmanda isiku vastutuse suhtes, tingimusel et see teenus on kedagi diskrimineerimata avatud Tšehhi riigis asutatud teenuste osutajatele. Kohustusliku tervisekindlustuse teenust osutavad üksnes litsentseeritud Tšehhi riigi kodanikele kuuluvad teenuste osutajad.

| 15. | EE: kohustusliku sotsiaalkindlustusega seotud teenused ei ole sätestatud. |
| --- | --- |

15.

EE: kohustusliku sotsiaalkindlustusega seotud teenused ei ole sätestatud.

| 16. | HU: uute finantsteenuste või -toodete turule lubamisel võidakse nõuda EL-Mehhiko ühisnõukogu otsuse nr 2/2001 artiklis 19 märgitud eesmärkide saavutamist reguleeriva õigusraamistiku olemasolu ja vastavust sellele. |
| --- | --- |

16.

HU: uute finantsteenuste või -toodete turule lubamisel võidakse nõuda EL-Mehhiko ühisnõukogu otsuse nr 2/2001 artiklis 19 märgitud eesmärkide saavutamist reguleeriva õigusraamistiku olemasolu ja vastavust sellele.

| 17. | HU: isikuandmeid, pangasaladusi, väärtpaberisaladusi ja/või ärisaladusi sisaldavat teavet ei ole lubatud edasi anda. |
| --- | --- |

17.

HU: isikuandmeid, pangasaladusi, väärtpaberisaladusi ja/või ärisaladusi sisaldavat teavet ei ole lubatud edasi anda.

| 18. | HU: üldiselt ja kedagi diskrimineerimata peab Ungaris asutatud finantseerimisasutustel olema kindlaksmääratud õiguslik vorm. |
| --- | --- |

18.

HU: üldiselt ja kedagi diskrimineerimata peab Ungaris asutatud finantseerimisasutustel olema kindlaksmääratud õiguslik vorm.

| 19. | HU: kindlustus-, pangandus-, väärtpaberi- ja ühisinvesteerimisteenuseid peaksid osutama õiguslikult eraldiseisvad ja sõltumatu kapitaliga finantsteenuste osutajad. |
| --- | --- |

19.

HU: kindlustus-, pangandus-, väärtpaberi- ja ühisinvesteerimisteenuseid peaksid osutama õiguslikult eraldiseisvad ja sõltumatu kapitaliga finantsteenuste osutajad.

| 20. | MT: 3. viisi kohustuste puhul vastavalt valuutakontrolli käsitlevatele õigusaktidele võivad mitteresidendid, kes soovivad osutada mis tahes teenuseid kohaliku äriühingu registreerimise teel, seda teha olles eelnevalt saanud Malta Keskpanga loa. Minimaalne aktsiakapital äriühingutes, mille osanike hulgas on mitteresidentidest juriidilisi või füüsilisi isikuid, peab olema 10 000 Malta liiri, millest 50 % peab olema tasutud. Mitteresidendist omakapitali protsentuaalne osa tuleb tasuda välismaalt pärinevatest summadest. Mitteresidentidest osalejatega äriühingud peavad tegema taotluse rahandusministrile, et omandada kinnisvara vastavalt seadusele. |
| --- | --- |

20.

MT: 3. viisi kohustuste puhul vastavalt valuutakontrolli käsitlevatele õigusaktidele võivad mitteresidendid, kes soovivad osutada mis tahes teenuseid kohaliku äriühingu registreerimise teel, seda teha olles eelnevalt saanud Malta Keskpanga loa. Minimaalne aktsiakapital äriühingutes, mille osanike hulgas on mitteresidentidest juriidilisi või füüsilisi isikuid, peab olema 10 000 Malta liiri, millest 50 % peab olema tasutud. Mitteresidendist omakapitali protsentuaalne osa tuleb tasuda välismaalt pärinevatest summadest. Mitteresidentidest osalejatega äriühingud peavad tegema taotluse rahandusministrile, et omandada kinnisvara vastavalt seadusele.

| 21. | MT: 4. viisi kohustuste puhul kohaldatakse jätkuvalt Malta õigusaktide ja määruste nõudeid, mis käsitlevad riiki sisenemist, seal viibimist, kinnisvara omandamist, töötamist ning sotsiaalkindlustusmeetmeid, sealhulgas määrusi, mis käsitlevad viibimise aega, miinimumpalka ja kollektiivseid palgakokkuleppeid. Sissesõidu-, töö- ja elamislube väljastab Malta valitsus omal äranägemisel. |
| --- | --- |

21.

MT: 4. viisi kohustuste puhul kohaldatakse jätkuvalt Malta õigusaktide ja määruste nõudeid, mis käsitlevad riiki sisenemist, seal viibimist, kinnisvara omandamist, töötamist ning sotsiaalkindlustusmeetmeid, sealhulgas määrusi, mis käsitlevad viibimise aega, miinimumpalka ja kollektiivseid palgakokkuleppeid. Sissesõidu-, töö- ja elamislube väljastab Malta valitsus omal äranägemisel.

| 22. | MT: 1. ja 2. viisi kohustuste puhul lubavad valuutakontrolli käsitlevad õigusaktid residendil investeerimisportfelli jaoks aastas välismaale kanda kuni 5 000 Malta liiri. Summade jaoks üle 5 000 Malta liiri on vaja valuutakontrolli luba. |
| --- | --- |

22.

MT: 1. ja 2. viisi kohustuste puhul lubavad valuutakontrolli käsitlevad õigusaktid residendil investeerimisportfelli jaoks aastas välismaale kanda kuni 5 000 Malta liiri. Summade jaoks üle 5 000 Malta liiri on vaja valuutakontrolli luba.

| 23. | MT: residendid võivad võtta laenu välismaalt, ilma et oleks tarvis hankida valuutakontrolli luba, kui laenuperiood on alla kolme aasta. Kõnealused laenud tuleb registreerida keskpangas. |
| --- | --- |

23.

MT: residendid võivad võtta laenu välismaalt, ilma et oleks tarvis hankida valuutakontrolli luba, kui laenuperiood on alla kolme aasta. Kõnealused laenud tuleb registreerida keskpangas.

| 24. | PL: Poolas on väljatöötamisel finantssektori usaldatavusnormatiivid. Need võivad nõuda olemasolevate eeskirjade muutmist ning uute õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

24.

PL: Poolas on väljatöötamisel finantssektori usaldatavusnormatiivid. Need võivad nõuda olemasolevate eeskirjade muutmist ning uute õigusaktide ettevalmistamist.

| 25. | RO: kindlustus- ja edasikindlustusseltside asutamise ja tegevuse suhtes kohaldatakse nõuet omada kindlustuse ja edasikindlustuse järelevalveasutuse luba. Pangandusettevõtte asutamise ja tegevuse suhtes kohaldatakse nõuet omada Rumeenia Riigipanga luba. Väärtpaberituruga seotud ettevõtete (olenevalt asjaoludest kas füüsilised või juriidilised isikud) asutamise ja tegevuse suhtes kohaldatakse nõuet omada Rumeenia Väärtpaberikomisjoni luba. Pärast kaubandustegevuse asutamist peavad finantsasutused teostama oma tehinguid elanikega ainult Rumeenia omavääringus. |
| --- | --- |

25.

RO: kindlustus- ja edasikindlustusseltside asutamise ja tegevuse suhtes kohaldatakse nõuet omada kindlustuse ja edasikindlustuse järelevalveasutuse luba. Pangandusettevõtte asutamise ja tegevuse suhtes kohaldatakse nõuet omada Rumeenia Riigipanga luba. Väärtpaberituruga seotud ettevõtete (olenevalt asjaoludest kas füüsilised või juriidilised isikud) asutamise ja tegevuse suhtes kohaldatakse nõuet omada Rumeenia Väärtpaberikomisjoni luba. Pärast kaubandustegevuse asutamist peavad finantsasutused teostama oma tehinguid elanikega ainult Rumeenia omavääringus.

| 26. | SK: uute finantsteenuste ja -instrumentide turule lubamisel võidakse nõuda EL-Mehhiko ühisnõukogu otsuse nr 2/2001 artiklis 19 märgitud eesmärkide saavutamist reguleeriva siseriikliku õigusraamistiku olemasolu ja vastavust sellele. |
| --- | --- |

26.

SK: uute finantsteenuste ja -instrumentide turule lubamisel võidakse nõuda EL-Mehhiko ühisnõukogu otsuse nr 2/2001 artiklis 19 märgitud eesmärkide saavutamist reguleeriva siseriikliku õigusraamistiku olemasolu ja vastavust sellele.

| 27. | SK: järgmisi kindlustusteenuseid osutavad ainuõiguslikud tarnijad: kohustuslik liikluskindlustus kolmanda isiku vastutuse suhtes, kohustuslik õhutranspordikindlustus, tööandja vastutuskindlustus vigastuse või kutsehaiguse suhtes tuleb korraldada Slovakkia kindlustusseltsi kaudu. Tervise põhikindlustusteenust osutavad vaid Slovaki kindlustusseltsid, millel on Slovaki Vabariigi Tervishoiuministeeriumi väljastatud seadustekogu seadusele 273/1994 vastav tervisekindlustuseteenuse osutamise litsents. Pensionifondide kindlustuskavade ja haiguskindlustusega võib tegelda üksnes sotsiaalkindlustusettevõte. |
| --- | --- |

27.

SK: järgmisi kindlustusteenuseid osutavad ainuõiguslikud tarnijad: kohustuslik liikluskindlustus kolmanda isiku vastutuse suhtes, kohustuslik õhutranspordikindlustus, tööandja vastutuskindlustus vigastuse või kutsehaiguse suhtes tuleb korraldada Slovakkia kindlustusseltsi kaudu. Tervise põhikindlustusteenust osutavad vaid Slovaki kindlustusseltsid, millel on Slovaki Vabariigi Tervishoiuministeeriumi väljastatud seadustekogu seadusele 273/1994 vastav tervisekindlustuseteenuse osutamise litsents. Pensionifondide kindlustuskavade ja haiguskindlustusega võib tegelda üksnes sotsiaalkindlustusettevõte.

| 28. | SI: uute finantsteenuste või -toodete turule lubamisel võidakse nõuda EL-Mehhiko ühisnõukogu otsuse nr 2/2001 artiklis 19 märgitud eesmärkide saavutamist reguleeriva õigusraamistiku olemasolu ja vastavust sellele. |
| --- | --- |

28.

SI: uute finantsteenuste või -toodete turule lubamisel võidakse nõuda EL-Mehhiko ühisnõukogu otsuse nr 2/2001 artiklis 19 märgitud eesmärkide saavutamist reguleeriva õigusraamistiku olemasolu ja vastavust sellele.

| 29. | SI: üldiselt ja kedagi diskrimineerimata peab Sloveenia Vabariigis asutatud finantseerimisasutustel olema kindlaksmääratud õiguslik vorm. |
| --- | --- |

29.

SI: üldiselt ja kedagi diskrimineerimata peab Sloveenia Vabariigis asutatud finantseerimisasutustel olema kindlaksmääratud õiguslik vorm.

| 30. | SI: kindlustuse ja pangandusega peaksid tegelema üksnes õiguslikult eraldiseisvad finantsteenuste osutajad. |
| --- | --- |

30.

SI: kindlustuse ja pangandusega peaksid tegelema üksnes õiguslikult eraldiseisvad finantsteenuste osutajad.

| 31. | SI: investeerimisteenuseid võib osutada ainult pankade ja investeerimisäriühingute kaudu.













  A. | Kindlustusteenused ja kindlustusega seotud teenused |
| --- | --- | --- |

31.

SI: investeerimisteenuseid võib osutada ainult pankade ja investeerimisäriühingute kaudu.

A.

| 1) | Teenuste piiriülene osutamine |
| --- | --- |

1)

AT: müügitoetustegevus ja vahendus väljaspool ühendust asutatud tütarettevõtja või väljaspool Austriat asutatud filiaali nimel (välja arvatud edasikindlustus ja retrosessioon) on keelatud.

AT: kohustuslikku õhusõidukikindlustust võib anda üksnes ühenduses asutatud tütarettevõtja või Austrias asutatud filiaal.

AT: kõrgem kindlustuspreemia maks tuleneb kindlustuslepingutest (välja arvatud edasikindlustus- ja retrosessioonilepingud), mille on sõlminud väljaspool ühendust asutatud tütarettevõtja või väljaspool Austriat asutatud filiaal. Kõrgemast maksust võib teha erandeid.

BG: allsektor A.1 (otsekindlustus). Piiranguteta, välja arvatud teenused, mida osutavad välisriikide teenuseosutajad välisriikide kodanikele Bulgaaria Vabariigi territooriumil. Kaupade veokindlustuse, sõidukikindlustuse ja Bulgaaria Vabariigis kehtiva riskivastutuskindlustuse lepinguid ei või otseselt sõlmida väliriigi asutatud kindlustusseltsid. Välisriigi kindlustusselts võib kindlustuslepingu sõlmida ainult filiaali kaudu piiranguteta hoiusekindlustuse ja sarnaste hüvituskavade ning kohustuslike kindlustuskavade puhul. Piiranguteta võrdse kohtlemise puhul.

BG: allsektor A.2 (edasikindlustus ja retrotsessioon). Piiranguteta retrotsessiooniteenuste puhul.

BG: allsektorid A.3 ja A.4 (kindlustuse vahendamine ja kindlustuse lisateenused) piiranguteta.

CY: kõik välismaised edasikindlustusandjad, mille on heaks kiitnud kindlustuskomissar (usaldatavuskriteeriumite alusel), tohivad osutada edasikindlustus- või retrotsessiooniteenuseid kindlustusettevõtjatele, mis on asutatud ja tegevusloa saanud Küprosel.

CY: allsektorid A.3 ja A.4 (kindlustuse vahendamine ja kindlustuse lisateenused): piiranguteta.

CZ: ei ühelgi muul viisil kui:

välisriikide finantsteenuste tarnijad võivad asutada aktsiaseltsina vormistatud kindlustusseltse asukohaga Tšehhi Vabariigis ja tegutseda Tšehhi Vabariigis registreeritud filiaalide kaudu kindlustusteenuse pakkujana vastavalt kindlustusseltside seaduses sätestatud tingimustele.

Kindlustusteenuse osutajalt nõutakse ärilist kohalolekut ja tegevusluba:

et osutada nimetatud teenuseid, sealhulgas edasikindlustust, ja

et sõlmida vahendajaga vahenduslepinguid, mille eesmärk on sõlmida kindlustuslepinguid kindlusteenuse pakkuja ja kolmanda isiku vahel.

Vahendajal peab olema luba, juhul kui tema vahendustegevus toimub seoses filiaaliga, mille registrijärgne asukoht on Tšehhi Vabariik.

DK: kohustuslikku õhutranspordikindlustust võivad anda ainult ühenduses paiknevad äriühingud.

DK: ükski isik ega äriühing (sh kindlustusseltsid) peale Taani seaduste kohaselt või Taani pädevate asutuste poolt litsentsitud kindlustusseltside ei või Taanis ärilistel eesmärkidel kaasa aidata Taanis elavate isikute, Taani laevade või Taanis asuva vara otsekindlustuslepingute sõlmimisele.

DE: kohustusliku õhusõidukikindlustuse poliise võib väljastada üksnes ühenduses asutatud tütarettevõtja või Saksamaal asutatud filiaal.

DE: kui välisriigi kindlustusselts on asutanud Saksamaal filiaali, võib ta Saksamaal sõlmida rahvusvahelise transpordi kindlustuslepinguid ainult Saksamaal asutatud filiaali vahendusel.

FI: käsitusleppe punkti 3 alapunktis a nimetatud kindlustusteenuseid võivad osutada üksnes kindlustusandjad peakontoriga Euroopa Majanduspiirkonnas või filiaaliga Soomes.

FI: kindlustusmaakleri teenuste osutamise tingimuseks on alaline tegevuskoht Euroopa Majanduspiirkonnas.

FR: maismaaveoriskide kindlustusteenust võivad osutada ainult ühenduses asutatud kindlustusseltsid.

HU: allsektor A.1 (otsekindlustus): teenuseid on lubatud osta üksnes valuutatehinguid käsitlevates õiguslikes eeskirjades määratud rahvusvahelise äriga tegelevatel ettevõtjatel. Kindlustada saab üksnes välismaal toimuvaid sündmusi.

IT: ei seostu kindlustusstatistikaga.

IT: Itaalia elanike CIF-ekspordiga seotud riske võivad kindlustada ainult ühenduses asutatud kindlustusseltsid.

IT: kaupade transpordikindlustust, sõidukite kindlustust ja Itaalias paiknevate riskide vastutuskindlustust võivad anda ainult ühenduses asutatud kindlustusseltsid. Nimetatud lisatingimus ei kehti rahvusvaheliste vedude puhul, mis hõlmavad importi Itaaliasse.

LV: piiranguteta käsitusleppe punkti B.3.a kohta.

MT: allsektorid A.3 ja A.4 (kindlustuse vahendamine ja kindlustuse lisateenused): piiranguteta.

PL: piiranguteta, välja arvatud edasikindlustuse, retrotsessiooni ja kaupade kindlustamise puhul rahvusvahelises kaubanduses.

RO: Piiritlemata käsitusleppe punktide B.3.a ja c kohta. Allsektori A.2. (edasikindlustus ja retrotsessioon) puhul: edasikindlustus rahvusvahelisel turul on lubatud ainult juhul, kui edasikindlustatud riski ei saa kindlustada riigi siseturul.

PT: õhu- ja meretranspordi kindlustust, mis hõlmab kaupu, õhusõidukit, laevakeret ja vastutust, võivad anda ainult Euroopa Ühenduses asutatud äriühingud; ainult EÜs registrisse kantud isikud või äriühingud võivad tegutseda sellise kindlustustegevuse vahendajatena Portugalis.

SK: kaubanduslik kohalolek on nõutav, et tarnida

elukindlustusteenust isikutele, kes on Slovaki Vabariigi alalised elanikud;

vara kindlustamist Slovaki Vabariigi territooriumil;

Slovaki Vabariigi territooriumil tegutsevate füüsiliste ja juriidiliste isikute tekitatud kahjude vastutuskindlustusteenust;

õhu- ja merekindlustusteenuseid, mis katavad kaupu, õhusõidukeid, laevu ja vastutust.

SI: mere-, lennundus- ja transpordikindlustus: vastastikuse kindlustuse institutsioonide õigus tegutseda kindlustusalal on vaid neil juriidilistel isikutel, kes on asutatud Sloveenia Vabariigis.

SI: allsektorid A.2, A.3 ja A.4 (edasikindlustus ja retrotsessioon, kindlustuse vahendamine ja kindlustuse lisateenused): piiranguteta.

SE: otsekindlustuse pakkumine on lubatud ainult Rootsis tegevusluba omava kindlustusteenuse pakkuja vahendusel tingimusel, et välisriigi teenusepakkuja ja Rootsi kindlustusselts kuuluvad samasse kontserni või on sõlminud omavahel koostöölepingu.

| 2) | Tarbimine välismaal |
| --- | --- |

2)

AT: müügitoetustegevus ja vahendus väljaspool ühendust asutatud tütarettevõtja või väljaspool Austriat asutatud filiaali nimel (välja arvatud edasikindlustus ja retrosessioon) on keelatud.

AT: kohustuslikku õhusõidukikindlustust võib anda üksnes ühenduses asutatud tütarettevõtja või Austrias asutatud filiaal.

AT: kõrgem kindlustuspreemia maks tuleneb kindlustuslepingutest (välja arvatud edasikindlustus- ja retrosessioonilepingud), mille on sõlminud väljaspool ühendust asutatud tütarettevõtja või väljaspool Austriat asutatud filiaal. Kõrgemast maksust võib teha erandeid.

BG: allsektor A.1 (otsekindlustus) Bulgaaria füüsilised ja juriidilised isikud ning välisriikide kodanikud, kes tegutsevad Bulgaaria Vabariigi territooriumil, võivad sõlmida kindlustuslepinguid (olenevalt nende tegevusest Bulgaarias) ainult nende tarnijatega, kellel on luba tegeleda kindlustustegevusega Bulgaarias. Kindlustushüvitis, mis tuleneb kõnealustest lepingutest, makstakse välja Bulgaarias. piiranguteta hoiusekindlustuse ja sarnaste hüvituskavade ning kohustuslike kindlustuskavade puhul.

BG: allsektorid A.2, A.3 ja A.4 (edasikindlustus ja retrotsessioon, kindlustuse vahendamine ja kindlustuse lisateenused): piiranguteta.

CY: allsektorid A.3 ja A.4 (kindlustuse vahendamine ja kindlustuse lisateenused): piiranguteta.

CZ: ei ühelgi muul viisil kui:

välismaal ei või osta allpool määratud kindlustusteenuseid.

isikute elukindlustus, kes on Tšehhi Vabariigi alalised elanikud,

Tšehhi Vabariigi territooriumil asuva vara kindlustus,

Tšehhi Vabariigi territooriumil tegutsevate füüsiliste ja juriidiliste isikute tekitatud kahjude vastutuskindlustusteenus.

DK: kohustuslikku õhutranspordikindlustust võivad anda ainult ühenduses paiknevad äriühingud.

DK: ükski isik ega äriühing (sh kindlustusseltsid) peale Taani seaduste kohaselt või Taani pädevate asutuste litsentsitud kindlustusseltside ei või Taanis ärilistel eesmärkidel kaasa aidata Taanis elavate isikute, Taani laevade või Taanis asuva vara otsekindlustuslepingute sõlmimisele.

DE: kohustusliku õhusõidukikindlustuse poliise võib väljastada üksnes ühenduses asutatud tütarettevõtja või Saksamaal asutatud filiaal.

DE: kui välisriigi kindlustusselts on asutanud Saksamaal filiaali, võib ta Saksamaal sõlmida rahvusvahelise transpordi kindlustuslepinguid ainult Saksamaal asutatud filiaali vahendusel.

FR: maismaaveoriskide kindlustusteenust võivad osutada ainult ühenduses asutatud kindlustusseltsid.

HU: allsektor A.1 (otsekindlustus): teenuseid on lubatud osta üksnes valuutatehinguid käsitlevates õiguslikes eeskirjades määratud rahvusvahelise äriga tegelevatel ettevõtjatel. Kindlustada saab üksnes välismaal toimuvaid sündmusi.

IT: Itaalia elanike CIF-ekspordiga seotud riske võivad kindlustada ainult ühenduses asutatud kindlustusseltsid.

IT: kaupade transpordikindlustust, sõidukite kindlustust ja Itaalias paiknevate riskide vastutuskindlustust võivad anda ainult ühenduses asutatud kindlustusseltsid. Nimetatud lisatingimus ei kehti rahvusvaheliste vedude puhul, mis hõlmavad importi Itaaliasse.

MT: allsektorid A.3 ja A.4 (kindlustuse vahendamine ja kindlustuse lisateenused): piiranguteta.

PL: piiranguteta, välja arvatud edasikindlustuse, retrotsessiooni ja kaupade kindlustamise puhul rahvusvahelises kaubanduses.

PT: õhu- ja meretranspordi kindlustust, mis hõlmab kaupu, õhusõidukit, laevakeret ja vastutust, võivad anda ainult Euroopa Ühenduses asutatud äriühingud; ainult EÜs registrisse kantud isikud või äriühingud võivad tegutseda sellise kindlustustegevuse vahendajatena Portugalis.

RO: piiritlemata käsitusleppe punktide B.3.a ja c kohta. Allsektori A.2 (edasikindlustus ja retrotsessioon) puhul: edasikindlustuse loovutamine rahvusvahelisel turul on lubatud ainult juhul, kui edasikindlustatud riski ei saa kindlustada riigi siseturul.

SK: 1. viisi alla kuuluvaid kindlustusteenuseid, välja arvatud õhu- ja meretranspordi kindlustus, mis hõlmavad kaupu, õhusõidukit, laevakeret ja vastutust, ei või osta välismaal.

SI: mere-, lennundus- ja transpordikindlustus: vastastikuse kindlustuse institutsioonide õigus tegutseda kindlustusalal on vaid neil juriidilistel isikutel, kes on asutatud Sloveenia Vabariigis.

SI: edasikindlustusseltsid Sloveenia Vabariigis on kindlustusmaksete kogumisel eelisõigustatud. Juhul kui kõnealused äriühingud ei suuda kõiki riske tasandada, saab neid edasi kindlustada ja nendega retrotsessioonitehinguid teha välismaal. (Puuduvad pärast kindlustusseltse käsitleva uue seaduse vastuvõtmist.)

| 3) | Kaubanduslik kohalolek |
| --- | --- |

3)

AT: litsentsi andmisest välisriikide kindlustusandjate filiaalidele tuleb keelduda, kui kindlustusandja õiguslik vorm tema päritoluriigis ei vasta või ei ole võrreldav aktsiaseltsiga või ühiskindlustusseltsiga.

BE: igasugune Belgia väärtpaberite avalik ostupakkumine väljaspool ühe Euroopa Ühenduse liikmesriigi jurisdiktsiooni asuva isiku, äriühingu või asutuse poolt esitatakse loa saamiseks rahandusministrile.

BG: allsektor A.1 (otsekindlustus):

piiranguteta hoiusekindlustuse ja sarnaste hüvituskavade ning kohustuslike kindlustuskavade puhul.

Kindlustusteenuse osutaja ei saa olla asutatud nii elukindlustuse kui ka kahjukindlustuse teenuste osutamiseks. Välismaalased saavad osutada kindlustusteenuseid ainult Bulgaaria kindlustusseltsides osalemise kaudu ilma aktsiakapitali osaluse piiranguteta ning otseselt filiaali kaudu, kelle registrijärgne kontor asub Bulgaaria Vabariigis. Välisriigi kindlustusseltsi filiaali asutamise suhtes kohaldatakse nõuet omada finantsjärelevalve komisjoni luba. Teatavate kindlustusliikide osutamiseks filiaali või esinduse asutamiseks Bulgaarias peab välisriigi kindlustajal olema olnud vähemalt viis aastat luba tegelda samasuguste kindlustusliikidega oma päritoluriigis. Välisriigi kindlustusseltsi filiaalid peavad vastama järgmistele tingimustele: konkreetsed tagatis- ja sissemaksenõuded, iseseisev kapitalisatsioon, kindlustustehniliste eraldiste kattevarade paiknemine Bulgaaria Vabariigis.

Kaupade veokindlustuse, sõidukikindlustuse ja Bulgaaria Vabariigis kehtiva riskivastutuskindlustuse lepinguid ei või otseselt sõlmida väliriigi asutatud kindlustusseltsid. Välisriigi kindlustusselts võib kindlustuslepingu sõlmida ainult filiaali kaudu.

Tänu kindlustuslepingutele kogutud kindlustusvahendid ning oma kapital peab olema investeeritud Bulgaaria Vabariigis ning neid võib üle kanda välismaale ainult finantsjärelevalve komisjoni loaga.

Välisriigi teenuseosutajad ei tohi sõlmida kindlustuslepinguid riigi füüsiliste ja juriidiliste isikutega maaklerite kaudu.

BG: allsektor A.2 (edasikindlustus ja retrotsessioon):

edasikindlustusteenuse osutaja ei saa olla asutatud nii elukindlustuse kui ka kahjukindlustuse teenuste osutamiseks.

Välismaalased saavad osutada kindlustusteenuseid ainult Bulgaaria kindlustusseltsides osalemise kaudu ilma piiranguteta aktsiakapitali osalusele. Välisriigi edasikindlustusseltsid võivad osutada edasikindlustusteenust otse filiaali kaudu, kelle registrijärgne kontor asub Bulgaaria Vabariigis. Välisriigi kindlustusseltsi filiaali asutamise suhtes kohaldatakse nõuet omada finantsjärelevalve komisjoni luba.

Tänu edasikindlustuslepingutele kogutud edasikindlustusvahendid ning oma kapital peab olema investeeritud Bulgaaria Vabariigis ning neid võib üle kanda välismaale ainult finantsjärelevalve komisjoni loaga.

Välisriigi teenuseosutajad ei tohi sõlmida edasikindlustuslepinguid riigi füüsiliste ja juriidiliste isikutega maaklerite kaudu.

Piiranguteta retrotsessiooniteenuste puhul.

BG: allsektorid A.3 ja A.4 (kindlustuse vahendamine ja kindlustuse lisateenused):

ainult kaubandusettevõtted, kes on vastavalt kaubandusõigusele registreeritud Bulgaaria Vabariigis ja kellel on finantsjärelevalve komisjoni luba tegeleda vahendustegevusega.

Kindlustuse abiteenused peavad olema kindlustusega seotud.

Piiranguteta aktuaari teenuste puhul.

CY: allsektor A.1 (otsekindlustus):

ükski kindlustusandja ei saa tegutseda Küprose Vabariigis, kui kindlustuskomissar ei ole talle vastavalt kindlustusseltside seadustele andnud kindlustusettevõtja tegevusluba.

Välisriikide kindlustusseltsid saavad Küprose Vabariigis tegutseda filiaali või esinduse asutamise teel. Välisriigi kindlustajal peab enne filiaali või esinduse loomiseks loa saamist olema luba tegutseda oma riigis.

Mitteresidentide osalemise kindlustusettevõtjates, kes on loodud Küprose Vabariigis, peab eelnevalt heaks kiitma keskpank. Välisosaluse ulatus määratakse kindlaks iga juhtumi puhul eraldi vastavalt majanduslikele vajadustele.

CY: allsektor A.2 (edasikindlustus ja retrotsessioon):

ükski kindlustusandja ei saa tegutseda Küprose Vabariigis edasikindlustusettevõtjana, kui kindlustuskomissar ei ole talle vastavalt kindlustusseltside seadustele andnud kindlustusettevõtja tegevusluba.

Mitteresidentidel on edasikindlustusseltsidesse investeerimiseks vaja keskpanga eelnevat luba. Välisosaluse määr kohalikes edasikindlustusseltsides määratakse kindlaks iga juhtumi puhul eraldi. Praegu puudub kohalik edasikindlustusselts.

CY: allsektorid A.3 ja A.4 (kindlustuse vahendamine ja kindlustuse lisateenused): piiranguteta.

CZ: ei ühelgi muul viisil kui:

välisriikide finantsteenuste tarnijad võivad asutada aktsiaseltsina vormistatud kindlustusseltse asukohaga Tšehhi Vabariigis ja tegutseda Tšehhi Vabariigis registreeritud filiaalide kaudu kindlustusteenuse pakkujana vastavalt kindlustusseltside seaduses sätestatud tingimustele.

Kindlustusteenuse osutajalt nõutakse ärilist kohalolekut ja tegevusluba:

et osutada nimetatud teenuseid, sealhulgas edasikindlustust, ja

et sõlmida vahendajaga vahenduslepinguid, mille eesmärk on sõlmida kindlustuslepinguid kindlusteenuse pakkuja ja kolmanda isiku vahel.

Vahendajal peab olema luba, juhul kui tema vahendustegevus toimub seoses filiaaliga, mille registrijärgne asukoht on Tšehhi Vabariik.

ES: enne teatavate kindlustusliikide osutamiseks filiaali või esinduse asutamist Hispaanias peab välisriigi kindlustajal olema olnud vähemalt viis aastat luba tegelda samasuguste kindlustusliikidega oma päritoluriigis.

ES, EL: asutamise õigus ei kata kindlustusseltside esinduskontorite loomist ega muud kaubanduslikku kohalolekut, välja arvatud juhul, kui niisugused kontorid asutatakse agentuuride, filiaalide või peakontoritena.

EE: allsektor A.1 (otsekindlustus): puuduvad, välja arvatud see, et kindlustusega tegeleva väliskapitali osalusega aktsiaseltsi juhatusse võivad kuuluda välisriikide kodanikud proportsionaalselt välisosalusega, kuid mitte üle poole juhatuse liikmetest; tütarettevõtja või sõltumatu äriühingu juhatuse esimehe alaline elukoht peab olema Eestis.

FI: kindlustusseltsi tegevdirektor, vähemalt üks audiitor ja vähemalt pool projekti elluviijatest ning juhatuse ja nõukogu liikmetest elavad alaliselt Euroopa Majanduspiirkonnas, kui sotsiaal- ja tervishoiuministeerium ei ole teinud erandit.

FI: välisriikide kindlustusseltside filiaalidele ei või anda tegevusluba Soomes kohustuslike sotsiaalkindlustuslepingute osas (kohustuslik pensionikindlustus, kohustuslik õnnetusjuhtumikindlustus).

FI: välisriigi kindlustusseltsi üldise esindaja alaline elukoht on Soomes, kui kindlustusseltsi peakontor ei asu Euroopa Majanduspiirkonnas.

FR: filiaalide asutamiseks on vaja eriluba filiaali esindaja jaoks.

HU: otseste filiaalide moodustamine on kavas siduda pärast selle siduvaks tegemist teenuskaubanduse kokkuleppes seal sätestatud tingimustel.

HU: finantsasutuse juhatuses peaks olema vähemalt kaks liiget, kes on Ungari kodanikud ja riigi elanikud asjaomaste välisvaluutat käsitlevate määruste kohaselt ning kes on vähemalt ühe aasta elanud alaliselt Ungaris.

IE: asutamisõigus ei hõlma esinduskontorite loomist.

IT: juurdepääs kindlustusstatistikale toimub ainult füüsiliste isikute vahendusel. Füüsiliste isikute kõrval on lubatud ka erialaühingud (mitte registreeritud äriühingutena).

IT: filiaalide asutamisloa tingimuseks on järelevalveasutuste hinnang.

LV: allsektorid A.1 ja A.2 (otsekindlustus ning edasikindlustus ja retrotsessioon): üldiselt ja kedagi diskrimineerimata peab välisriikide kindlustusseltsidel olema kindlaksmääratud õiguslik vorm.

LV: allsektor A.3 (kindlustuse vahendamine): vahendaja saab olla üksnes füüsiline isik (kodakondsuse nõue puudub), kes võib osutada teenust kindlustusseltsi nimel, millel on Läti kindlustusjärelevalveameti luba.

LT: kindlustusseltsidel ei ole lubatud pakkuda nii elukindlustust kui ka kahjukindlustust. Nende kahe liigi a ja b jaoks nõutakse eraldi registreerimist.

MT: võib nõuda vastavust majandusvajaduste testile.

PL: allsektorid A.1–A.3 (otsekindlustus, edasikindlustus ja retrotsessioon ning kindlustuse vahendamine):

asutamine üksnes aktsiaseltsi või filiaali kujul pärast litsentsi saamist. Välismaale saab investeerida kuni 5 % kindlustusfondidest. Kindlustuse vahendamisega tegeleval isikul peab olema litsents. Kindlustuse vahendamiseks on nõutav kohalik asutamine.

PL: allsektor A.4 (kindlustuse lisateenused): piiranguteta.

PT: välisriigi äriühingud võivad Portugalis kindlustusvahendusega tegelda ainult vastavalt ühenduse liikmesriigi õigusaktidele loodud äriühingu vahendusel.

PT: filiaali loomiseks Portugalis peavad välisriikide äriühingud tõendama, et neil on vähemalt viie aasta pikkune tegutsemispraktika.

RO: välisosalusega äriühingute ja vahendusettevõtjate asutamine on lubatud ainult Rumeenia füüsiliste või juriidiliste isikute osalusel. Välisriigi kindlustusseltside ja välisriikide kindlustajate liitude esindajatel on õigus sõlmida ainult järgmisi kindlustuslepinguid: 1. kindlustus- või edasikindlustuslepingud välisriikide juriidiliste ja füüsiliste isikutega või nende kaupade kohta; 2. edasikindlustuslepingud Rumeenia kindlustusseltside, kindlustus-edasikindlustusseltside ja edasikindlustusseltsidega. Vahendusettevõtjatel ei ole õigus sõlmida välisriikide kindlustusseltside nimel kindlustuslepinguid Rumeenia juriidiliste ja füüsiliste isikutega või nende kaupade kohta.

SK: kindlustusseltsi juhatuse enamik peab resideeruma Slovaki Vabariigis.

Kindlustusteenuste osutamiseks on nõutav litsents. Välisriikide kodanikud võivad asutada kindlustusseltsi asukohaga Slovaki Vabariigis aktsiaseltsi kujul või võivad tegelda kindlustusega oma tütarettevõtjate kaudu, mille registrijärgne asukoht on Slovaki Vabariigis, kindlustegevuse seadusega kehtestatud tingimustel. Kindlustustegevus tähendab kindlustusega tegelemist, sealhulgas kindlustusmaaklerlust ja edasikindlustustegevust.

Vahendusteenuseid, mille eesmärgiks on kindlustuslepingu sõlmimine kolmanda isiku ja kindlustusseltsi vahel, võivad osutada füüsilised või juriidilised isikud alalise asukohaga Slovaki Vabariigis kindlustusseltsi huvides, millel on kindlustusjärelevalveameti litsents.

Vahenduslepingut, mille eesmärgiks on kindlustuslepingu sõlmimine kindlustusseltsiga kolmanda isiku poolt, võib sõlmida riigi või välisriigi kindlustusselts üksnes pärast seda, kui kindlustusjärelevalveamet on väljastanud litsentsi.

Litsentseeritud kindlustusettevõtjate kindlate kindlustusfondide rahalisi vahendeid, mis on saadud Slovaki Vabariigis alalist elukohta või registrijärgset asukohta omavate kindlustusvõtjate kindlustamisest või edasikindlustamisest, tuleb hoiustada Slovaki Vabariigi residendist pangas ja neid ei tohi üle kanda välismaale.

SI: allsektor A.1 (otsekindlustus):

asutada saab Rahandusministeeriumi loal. Välisriikide isikud saavad asutada kindlustusettevõtja ainult kui ühisettevõte, millesse kuulub ka riiklik juriidiline isik, kusjuures väliskapitali osalus tohib olla kuni 99 %.

Maksimaalse välisosaluse piirang tühistatakse kindlustusseltse käsitleva uue seaduse vastuvõtmisel.

Välismaalane võib omandada või suurendada aktsiaosalust riiklikus kindlustusseltsis rahandusministeeriumi eelneva loaga.

Rahandusministeerium võtab litsentsi või loa väljastamisel aktsiate omandamiseks riiklikus kindlustusseltsis arvesse järgmisi kriteeriume

aktsiate omandiõiguste jaotus ning erinevatest riikidest pärit aktsionäride olemasolu;

uute kindlustustoodete tarnimine ja seonduva oskusteabe edasiandmine, kui välisinvestor on kindlustusselts.

Piiranguteta seoses välisosalusega erastamisjärgus olevas kindlustusseltsis.

Ühiskindlustusseltsi liikmeks võivad olla üksnes Sloveenia Vabariigis asutatud äriühingud ja kodanikest füüsilised isikud.

SI: allsektor A.2 (edasikindlustus ja retrotsessioon): väliskapitali osalus edasikindlustusettevõtjas võib ulatuda aktsiate kontrollpakini. (Puuduvad pärast kindlustusseltse käsitleva uue seaduse vastuvõtmist, välja arvatud seoses filiaalidega.)

SI: allsektorid A.3 ja A.4 (kindlustuse vahendamine ja kindlustuse lisateenused):

konsultatsioonide ja kahjukäsitlusteenuste osutamiseks on nõutav asutamine juriidilise isikuna kindlustusbüroo nõusolekul.

Kindlustusmatemaatika ja riskide hindamise teenuste osutamine üksnes professionaalse asutamise kaudu.

Tegevus piirdub otsekindlustuse ja edasikindlustusega.

Füüsilisest isikust ettevõtjate puhul on nõutav alaline elukoht Sloveenia Vabariigis.

SE: kindlustuse maaklerifirmad, mis ei ole asutatud Rootsis, võivad asutada ärilise kohaloleku ainult filiaali kaudu.

SE: väljaspool Rootsit asutatud kahjukindlustusseltse, kes tegutsevad Rootsis, ei maksustata netotulemuste, vaid otsestest kindlustustehingutest saadava kindlustuspreemia sissetuleku põhjal.

SE: kindlustusseltsi asutaja on Euroopa Majanduspiirkonnas alaliselt elav füüsiline isik või Euroopa Majanduspiirkonnas asutatud juriidiline isik.

| 4) | Füüsiliste isikute kohalolek |
| --- | --- |

4)

CY: piiranguteta.

PL: allsektorid A.1–A.3 (otsekindlustus, edasikindlustus ja retrotsessioon ning kindlustuse vahendamine): piiritlemata, välja arvatud horisontaallõikes märgitu osas ning vastavalt järgmisele piirangule: kindlustuse vahendajate suhtes kehtib alalise elukoha nõue.

allsektor A.4 (kindlustuse lisateenused): piiranguteta.

AT, BE, BG, CZ, DE, DK, ES, EE, FR, FI, EL, HU, IT, IE, LU, LT, LV, MT, NL, PT, RO, SE, SI, SK, UK: piiranguteta, välja arvatud vastavates horisontaallõigetes märgitud juhtudel ja arvestades järgmisi eripiiranguid:

AT: filiaali kontori juhatus peab koosnema kahest Austrias elavast füüsilisest isikust.

BG: piiranguteta hoiusekindlustuse ja sarnaste hüvituskavade ning kohustuslike kindlustuskavade puhul. Piiranguteta retrotsessiooniteenuste puhul. Piiranguteta allsektorite A.3 ja A.4 (kindlustuse vahendamine ja kindlustuse abiteenused) puhul.

DK: harukindlustuse üldesindaja alaline elukoht peab viimase kahe aasta jooksul olema olnud Taanis, kui tegemist ei ole ühenduse ühe liikmesriigi kodanikuga. Kaubandus- ja tööstusminister võib lubada erandeid.

DK: alalise elukoha nõue äriühingu tegevjuhtide ja juhatuse liikmete suhtes. Kaubandus- ja tööstusminister võib lubada erandeid nimetatud nõudest. Erandid tehakse kedagi diskrimineerimata.

ES, IT: alalise elukoha nõue aktuaarile.

EL: enamik Kreekas asutatud äriühingu juhatuse liikmetest on ühenduse ühe liikmesriigi kodanikud.

SI: kindlustusstatistika ja riskide hindamise puhul on nõutav alaline elukoht lisaks pädevuseksamile, Sloveenia Vabariigi kindlustusstatistikute liitu kuulumisele ja sloveeni keele valdamine.

| B. | Pangandus- ja muud finantsteenused (välja arvatud kindlustus) |
| --- | --- |

B.

| 1) | Teenuste piiriülene osutamine |
| --- | --- |

1)

BE: investeerimisalase nõustamisega seotud teenuste osutamise puhul on nõutav, et äriühing oleks asutatud Belgias.

BG: Allsektorid B.11 ja B.12 (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine ning nõustamisteenused): riikliku telekommunikatsioonivõrgu või mõne muu volitatud operaatori võrgu kasutamise nõue kõnealuste teenuste tarbimise puhul välismaal. Piiranguteta vahendus- ja teiste abifinantsteenuste puhul.

CY: piiranguteta.

CZ: keskpangavälised rahaemissiooniteenused, kauplemine tuletisväärtpaberitega, vabalt kaubeldavate väärtpaberitega ja muude vabalt vahetatavate finantsinstrumentide ja finantsvaradega, osalemine igat liiki väärtpaberite emissioonides, rahamaaklerlus, varahaldus ning finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused, nõustamisteenused, vahendamisteenused ja muud nimetatud tegevustega seotud finantsabiteenused: piiranguteta.

CZ: ei ühelgi muul viisil kui ainult Tšehhi Vabariigis asutatud pangad ja välispankade filiaalid, millel on vastav litsents, võivad

osutada hoiustamisteenuseid;

kaubelda välisvaluutavaraga;

teha sularahata piiriüleseid makseid.

Tšehhi Riigipanga või Tšehhi Rahandusministeeriumi väljastatud välisvaluuta vahetusluba on nõutav ainult Tšehhi mittepanganduslikelt residentidelt, et

EE: allsektor B.1 (hoiuste vastuvõtmine): nõutav Eesti Panga luba ja registreerimine Eesti õiguse alusel aktsiaseltsi, tütarettevõtja või filiaalina.

EE, LT: nõutakse eraldi fondivalitseja loomist, et täita avatud investeerimisfondide ja investeerimisäriühingute haldamise kohustusi; investeerimisfondide vara tohivad hoiustada ainult äriühingud, mille registreeritud asukoht on ühenduses.

HU: piiranguteta.

IE: investeerimisteenuste osutamise või investeerimisalase nõustamise puhul on vajalik kas 1) Iirimaa tegevusluba, mille puhul on tavaliselt nõutav, et üksus oleks asutatud ühingu, seltsi või füüsilisest isikust ettevõtjana ja igal nimetatud juhul pea-/registrijärgse kontoriga Iirimaal (mõnel juhul tegevusluba ei nõuta, näiteks kui kolmandast riigist pärit teenusepakkujal ei ole Iirimaal ärilist kohalolekut ja seda teenust ei osutata eraisikutele), või 2) mõne teise liikmesriigi tegevusluba kooskõlas EÜ investeerimisteenuste direktiiviga.

IT: piiritlemata „promotori di servizi finanziari” (finantsagentide) kohta.

LT: pensionifondide haldamine: nõutav kaubanduslik kohalolek.

MT: allsektorid B.1 ja B.2 (hoiuste vastuvõtmine ja kõik laenuliigid): puudub.

Allsektor B.11 (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine): piiranguteta, välja arvatud finantsteabe vahendamise puhul rahvusvaheliste teenuse osutajate poolt.

Allsektor B.12 (nõustamine ja muud finantsabiteenused): piiranguteta.

PL: allsektor B.11 (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine): riikliku telekommunikatsioonivõrgu või mõne muu volitatud operaatori võrgu kasutamise nõue kõnealuste teenuste tarbimise puhul välismaal.

Allsektor B.12 (nõustamine ja muud finantsabiteenused): piiranguteta.

RO: allsektor B.4 (kõik makse- ja rahaedastusteenused): Lubatud ainult residendist panga kaudu.

SK: kauplemine tuletisväärtpaberitega, vabalt kaubeldavate väärtpaberitega ja muude vabalt vahetatavate finantsinstrumentide ja finantsvaradega, osalemine igat liiki väärtpaberite emissioonides, rahamaaklerlus, varahaldus ning finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused: piiranguteta.

SK:

| i) | hoiustamisteenuseid võivad osutada vaid kodumaised pangad ja välispankade Slovaki Vabariigi filiaalid; |
| --- | --- |

i)

hoiustamisteenuseid võivad osutada vaid kodumaised pangad ja välispankade Slovaki Vabariigi filiaalid;

| ii) | välisvaluutavaraga võivad kaubelda ainult tegevusloaga kodumaised pangad, välispankade Slovaki Vabariigi filiaalid ja välisvaluutavahetuslitsentsi omavad isikud. Bratislava Börsil võivad kaubelda üksnes börsi liikmed. Residendid võivad kaubelda Slovakkia RM-süsteemis ilma piiranguteta ja mitteresidendid üksnes väärtpaberivahendajate kaudu; |
| --- | --- |

ii)

välisvaluutavaraga võivad kaubelda ainult tegevusloaga kodumaised pangad, välispankade Slovaki Vabariigi filiaalid ja välisvaluutavahetuslitsentsi omavad isikud. Bratislava Börsil võivad kaubelda üksnes börsi liikmed. Residendid võivad kaubelda Slovakkia RM-süsteemis ilma piiranguteta ja mitteresidendid üksnes väärtpaberivahendajate kaudu;

| iii) | sularahata piiriüleseid makseid võivad teha ainult tegevusloaga kodumaised pangad ja välispankade Slovaki Vabariigi filiaalid; |
| --- | --- |

iii)

sularahata piiriüleseid makseid võivad teha ainult tegevusloaga kodumaised pangad ja välispankade Slovaki Vabariigi filiaalid;

| iv) | Slovakkia Riigipanga väljastatud välisvaluutalitsents on nõutav selleks, et:






  a) | avada Slovaki mittepangandusresidendi arvet välismaal, välja arvatud füüsilistele isikutele, kes viibivad välismaal; |
| --- | --- | --- |

iv)

Slovakkia Riigipanga väljastatud välisvaluutalitsents on nõutav selleks, et:

a)

avada Slovaki mittepangandusresidendi arvet välismaal, välja arvatud füüsilistele isikutele, kes viibivad välismaal;

| b) | teha ühekordseid summeeritud väljamakseid välismaal; |
| --- | --- |

b)

teha ühekordseid summeeritud väljamakseid välismaal;

| c) | saada välisvaluuta-mitteresidendilt finantskrediiti; välja arvatud krediidid välismaalt, mida saavad residendid ja mille tagasimaksetähtaeg on üle kolme aasta, ning füüsiliste isikute vahelised mitteärilise tegevusega seotud laenud; |
| --- | --- |

c)

saada välisvaluuta-mitteresidendilt finantskrediiti; välja arvatud krediidid välismaalt, mida saavad residendid ja mille tagasimaksetähtaeg on üle kolme aasta, ning füüsiliste isikute vahelised mitteärilise tegevusega seotud laenud;

| v) | üle 150 000 SKK väärtuses Slovaki sularaha ja välisvaluuta sularaha ning väärismetallidest müntide ekspordi ja impordi suhtes kehtib deklareerimise nõue; |
| --- | --- |

v)

üle 150 000 SKK väärtuses Slovaki sularaha ja välisvaluuta sularaha ning väärismetallidest müntide ekspordi ja impordi suhtes kehtib deklareerimise nõue;

| vi) | finantsvara hoiustamiseks välismaal on residendilt nõutav välisvaluutaga tegelevate ametivõimude luba või litsents; |
| --- | --- |

vi)

finantsvara hoiustamiseks välismaal on residendilt nõutav välisvaluutaga tegelevate ametivõimude luba või litsents;

| vii) | ainult Slovaki Vabariigis asutatud välisvaluutaga tegelevad üksused võivad anda ja võtta tagatisi ning vastutust Slovakkia Riigipanga seatud piiride ja sätete kohaselt. |
| --- | --- |

vii)

ainult Slovaki Vabariigis asutatud välisvaluutaga tegelevad üksused võivad anda ja võtta tagatisi ning vastutust Slovakkia Riigipanga seatud piiride ja sätete kohaselt.

SI: osalemine riigi võlakirjade emiteerimises, pensionifondide haldamises ning seonduvates nõustamis- ja muudes finantsabiteenustes: piiranguteta.

Allsektorid B.11 ja B.12 (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine ning nõustamis- ja muud finantsabiteenused, välja arvatud riigi võlakirjade emiteerimise ja pensionifondide haldamisega seotud teenused): puudub.

Kõik teised allsektorid:

Piiranguteta, v.a krediidi vastuvõtmisel (igat liiki laenamised) ning tagatiste ja kohustuste vastuvõtmisel välisriikide krediidiasutustelt riigi juriidiliste üksuste ja FIEde poolt. (Märkus: tarbijate krediidid on pärast uue valuutatehingute seaduse vastuvõtmist tasuta.)

Kõik eespool nimetatud krediiditehingud tuleb registreerida Sloveenia Pangas. (Märkus: käesolev säte kaotatakse pärast uue pangandusseaduse vastuvõtmist.)

Välisriikide isikud tohivad välismaiseid väärtpabereid pakkuda ainult riiklike pankade ja börsimaakleriäriühingu kaudu. Sloveenia Börsi liikmed peavad olema asutatud Sloveenia Vabariigis.

| 2) | Tarbimine välismaal |
| --- | --- |

2)

BG: allsektorid B.1–B.10: (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid, kapitalirent, kõik makse- ja rahaedastusteenused, tagatis- ja garantiitehingud, väärtpaberitehingud, osalemine igat liiki väärtpaberite emissioonides, rahamaaklerlus, varahaldus ning finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused): piiranguteta.

Allsektorid B.11 ja B.12 (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine ning nõustamisteenused): riigi telekommunikatsioonivõrgu või mõne muu volitatud operaatori võrgu kasutamise nõue kõnealuste teenuste tarbimise puhul välismaal. Piiranguteta vahendus- ja teiste abifinantsteenuste puhul.

CY: piiranguteta, välja arvatud allsektor B.6.e (tehingud vabalt kaubeldavate väärtpaberitega): puudub.

CZ: keskpangavälised rahaemissiooniteenused, kauplemine tuletisväärtpaberite ja väärismetallikangidega, rahamaaklerlus, varahaldus, tuletisväärtpaberite arveldus- ja kliiringteenused ning nõustamisteenused, vahendamisteenused ja muud nimetatud tegevustega seotud finantsabiteenused: piiranguteta.

CZ: ei ühelgi muul viisil kui ainult Tšehhi Vabariigis asutatud pangad ja välispankade filiaalid, millel on asjakohane litsents, võivad

osutada hoiustamisteenuseid;

kaubelda välisvaluutavaraga;

teha sularahata piiriüleseid makseid.

Tšehhi Riigipanga või Tšehhi Rahandusministeeriumi väljastatud välisvaluuta vahetusluba on nõutav ainult Tšehhi mittepanganduslikelt residentidelt, et

DE: Saksa markades vääringustatud väärtpaberite emiteerimist võib läbi viia Saksamaal asutatud krediidiasutus, tütarettevõtja või filiaal.

FI: riigiasutuste maksed (kulud) tehakse Soome postižiirosüsteemi vahendusel, mida haldab Postipankki Ltd. Rahandusminister võib erakorralisel põhjusel teha erandi käesolevast nõudest.

EL: Kreekas emiteeritud väärtpaberite intresside ja põhisummade maksete haldamist hõlmavate hooldus- ja hoiustamisteenuste osutamiseks on nõutav asutamine.

HU: piiranguteta.

MT: Allsektorid B.1 ja B.2 (hoiuste vastuvõtmine ja kõik laenuliigid): puudub.

Allsektor B.11. (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine): piiranguteta, välja arvatud finantsteabe vahendamise puhul rahvusvaheliste teenuse osutajate poolt.

Allsektorid B.3–B.10. ja B.12.: piiranguteta.

PL: Allsektor B.11 (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine): riikliku telekommunikatsioonivõrgu või mõne muu volitatud operaatori võrgu kasutamise nõue kõnealuste teenuste tarbimise puhul välismaal.

Allsektorid B.1–B.10 ja B.12: piiranguteta.

RO: Rumeenia füüsilised ja juriidilised isikud võivad avada kontosid ja kasutada välismaal välisvaluuta vahendeid ainult eelnevalt taotletud Rumeenia Riigipanga loal. Piiranguteta allsektorite B.3 (kapitalirent), B.7 (osalemine igat liiki väärtpaberite emissioonides), B.9 (varahaldus) ja B.10 (finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused) puhul.

SK: kauplemine tuletisväärtpaberite ja väärismetallikangidega, rahamaaklerlus, varahaldus ning vahendamine: piiranguteta.

SK:

| i) | hoiustamisteenuseid võivad osutada vaid kodumaised pangad ja välispankade Slovaki Vabariigi filiaalid; |
| --- | --- |

i)

hoiustamisteenuseid võivad osutada vaid kodumaised pangad ja välispankade Slovaki Vabariigi filiaalid;

| ii) | välisvaluutavaraga võivad kaubelda ainult tegevusloaga kodumaised pangad, välispankade Slovaki Vabariigi filiaalid ja välisvaluutavahetuslitsentsi omavad isikud. Bratislava Börsil võivad kaubelda üksnes börsi liikmed. Residendid võivad kaubelda Slovakkia RM-süsteemis ilma piiranguteta ja mitteresidendid üksnes väärtpaberivahendajate kaudu; |
| --- | --- |

ii)

välisvaluutavaraga võivad kaubelda ainult tegevusloaga kodumaised pangad, välispankade Slovaki Vabariigi filiaalid ja välisvaluutavahetuslitsentsi omavad isikud. Bratislava Börsil võivad kaubelda üksnes börsi liikmed. Residendid võivad kaubelda Slovakkia RM-süsteemis ilma piiranguteta ja mitteresidendid üksnes väärtpaberivahendajate kaudu;

| iii) | Sularahata piiriüleseid makseid võivad teha ainult tegevusloaga kodumaised pangad ja välispankade Slovaki Vabariigi filiaalid; |
| --- | --- |

iii)

Sularahata piiriüleseid makseid võivad teha ainult tegevusloaga kodumaised pangad ja välispankade Slovaki Vabariigi filiaalid;

| iv) | Slovakkia Riigipanga väljastatud välisvaluutalitsents on nõutav selleks, et






  a) | avada Slovaki mittepangandusresidendi arvet välismaal, välja arvatud füüsilistele isikutele, kes viibivad välismaal; |
| --- | --- | --- |

iv)

Slovakkia Riigipanga väljastatud välisvaluutalitsents on nõutav selleks, et

a)

avada Slovaki mittepangandusresidendi arvet välismaal, välja arvatud füüsilistele isikutele, kes viibivad välismaal;

| b) | teha ühekordseid summeeritud väljamakseid välismaal; |
| --- | --- |

b)

teha ühekordseid summeeritud väljamakseid välismaal;

| c) | saada välisvaluuta-mitteresidendilt finantskrediiti; välja arvatud krediidid välismaalt, mida saavad residendid ja mille tagasimaksetähtaeg on üle kolme aasta, ning füüsiliste isikute vahelised mitteärilise tegevusega seotud laenud; |
| --- | --- |

c)

saada välisvaluuta-mitteresidendilt finantskrediiti; välja arvatud krediidid välismaalt, mida saavad residendid ja mille tagasimaksetähtaeg on üle kolme aasta, ning füüsiliste isikute vahelised mitteärilise tegevusega seotud laenud;

| v) | üle 150 000 SKK väärtuses Slovaki sularaha ja välisvaluuta sularaha ning väärismetallidest müntide ekspordi ja impordi suhtes kehtib deklareerimise nõue; |
| --- | --- |

v)

üle 150 000 SKK väärtuses Slovaki sularaha ja välisvaluuta sularaha ning väärismetallidest müntide ekspordi ja impordi suhtes kehtib deklareerimise nõue;

| vi) | finantsvara hoiustamiseks välismaal on residendilt nõutav välisvaluutaga tegelevate ametivõimude luba või litsents; |
| --- | --- |

vi)

finantsvara hoiustamiseks välismaal on residendilt nõutav välisvaluutaga tegelevate ametivõimude luba või litsents;

| vii) | ainult Slovaki Vabariigis asutatud välisvaluutaga tegelevad üksused võivad anda ja võtta tagatisi ning vastutust Slovakkia Riigipanga seatud piiride ja sätete kohaselt. |
| --- | --- |

vii)

ainult Slovaki Vabariigis asutatud välisvaluutaga tegelevad üksused võivad anda ja võtta tagatisi ning vastutust Slovakkia Riigipanga seatud piiride ja sätete kohaselt.

SI: osalemine riigi võlakirjade emiteerimises, pensionifondide haldamises ning seonduvates nõustamis- ja muudes finantsabiteenustes: piiranguteta.

Allsektorid B.11 ja B.12 (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine ning nõustamis- ja muud finantsabiteenused, välja arvatud riigi võlakirjade emiteerimise ja pensionifondide haldamisega seotud teenused): puudub.

Kõik teised allsektorid:

piiranguteta, v.a krediidi vastuvõtmisel (igat liiki laenamised) ning tagatiste ja kohustuste vastuvõtmisel välisriikide krediidiasutustelt riigi juriidiliste üksuste ja FIEde poolt. (Märkus: tarbijate krediidid on pärast uue valuutatehingute seaduse vastuvõtmist tasuta.)

Kõik eespool nimetatud krediiditehingud tuleb registreerida Sloveenia Pangas. (Märkus: käesolev säte kaotatakse pärast uue pangandusseaduse vastuvõtmist.)

Investeerimisühingute varade paigutajateks võivad olla Sloveenia Vabariigis asutatud juriidilised isikud.

UK: Naelsterlingi emissioone, sealhulgas eraõiguslikke emissioone, võib läbi viia ainult Euroopa Majanduspiirkonnas asutatud äriühing.

| 3) | Kaubanduslik kohalolek |
| --- | --- |

3)

Kõik liikmesriigid::

| — | avatud investeerimisfondide ja investeerimisühingute juhtimiseks on nõutav spetsialiseeritud fondivalitseja asutamine (avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitleva direktiivi 85/611/EMÜ artiklid 6 ja 13); |
| --- | --- |

—

avatud investeerimisfondide ja investeerimisühingute juhtimiseks on nõutav spetsialiseeritud fondivalitseja asutamine (avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitleva direktiivi 85/611/EMÜ artiklid 6 ja 13);

| — | investeerimisfondide varade paigutajatena võivad tegutseda ainult sellised äriühingud, mille registrijärgne asukoht on ühenduses (avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitleva direktiivi 85/611/EMÜ artikkel 8.1 ja artikkel 15.1). |
| --- | --- |

—

investeerimisfondide varade paigutajatena võivad tegutseda ainult sellised äriühingud, mille registrijärgne asukoht on ühenduses (avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitleva direktiivi 85/611/EMÜ artikkel 8.1 ja artikkel 15.1).

AT: ainult Austria börsi liikmed võivad sooritada tehinguid börsil kaubeldavate väärtpaberitega.

AT: välisvaluuta ja välissularahaga kauplemiseks on vaja Austria riigipanga luba.

AT: hüpoteekvõlakirju ja omavalitsuste võlakirju võivad emiteerida ainult sellele spetsialiseerunud ja vastavat tegevusluba omavad pangad.

AT: pensionifondide juhtimisega seotud teenuseid võib osutada ainult sellele spetsialiseerunud äriühing, mis on asutatud Austrias aktsiaseltsina.

BE: igasugune Belgia väärtpaberite avalik ostupakkumine väljaspool ühe Euroopa Ühenduse liikmesriigi jurisdiktsiooni asuva isiku, äriühingu või asutuse poolt esitatakse loa saamiseks rahandusministrile.

BG: allsektorid B.1–B.5 (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid, kapitalirent, kõik makse- ja rahaedastusteenused, tagatised ja kohustused)

Välisriigi pankadel, kes soovivad tegutseda Bulgaaria Vabariigis, peab olema nõuetekohane luba vastavalt nende riigi õigusele ja neil ei tohi olla keelatud tegeleda pangandusega nende päritoluriigis ja riikides, kus nad tegutsevad. Piiranguteta hoiukassade puhul.

Juhul kui omandatakse otseselt või kaudselt aktsiaid või osasid ulatuses, mis moodustab 5 % või rohkem asutatud panga hääleõigusest, kohaldatakse nõuet omada Bulgaaria Riigipanga luba. Loa saamisel kohaldatakse usaldatavus¬kriteeriumeid ja need on kooskõlas teenuskaubanduse üldlepingu (GATS) XVI ja XVII artiklites sätestatud kohustustega.

Juhul kui pank omandab otseselt või kaudselt suurema kui 10 % osaluse sellise äriühingu kapitalist, mis ei ole pank, kohaldatakse nõuet omada Bulgaaria Riigipanga luba.

Teenuse ainuosutaja staatust võib anda tagatise ja rahaedastusteenustena, mida osutatakse eelarvest rahastatavatele avalik-õiguslikele asutustele.

Alalise elukohta tingimus haldusorgani tegevdirektorite puhul, kes tegutsevad panga nimel ja arvel.

Piiranguteta riigikassa tagatiste puhul.

Allsektorid B.6, B.7 ja B.9 (väärtpaberitega kauplemine, osalemine igat liiki väärtpaberite emissioonides, varahaldus):

kehtib investeeringute vahendajate, investeerimisettevõtjate ja börside puhul, kes on asutatud aktsiaseltsidena ja kellel on finantsjärelevalve komisjoni litsents. Asjaomase litsentsi andmine on seotud haldus- ja tehniliste tingimustega ning tingimustega, mis on seotud investorite kaitsega.

Börs JSC: miinimumkapitali nõue (100 000 Bulgaaria levi); mitte vähem kui 2/3 kapitalist jaotatud finantsinstitutsioonide vahel (kindlustusettevõtjad, finantseerimisasutused, investeeringute vahendajad); künnis (5 % börsi kapitalist) aktsionäri otseseks või kaudseks osalemiseks.

Investeeringute vahendajad:investeeringute vahendamine ei ole lubatud Bulgaaria Vabariigi territooriumil, kui finantsjärelevalve komisjon ei ole sätestanud teisiti.

Börsi liikmesuse kohustus börsil väärtpaberitega kauplemiseks. Investeeringute vahendaja liikmesus ainult ühel börsil Bulgaarias.

Investeerimisettevõtjad: investeerimisettevõtja ei või tegeleda pangandusega ega kindlustusseltsi või investeeringute vahendajana.

Piiranguteta vabalt kaubeldavate instrumentide ja finantsvaradega (välja arvatud võõrandatavad väärtpaberid) kauplemise puhul enese või kliendi nimel. Piiranguteta osalemise puhul riigi võlakirjade emiteerimises. Piiranguteta pensionifondide haldamise puhul.

Allsektorid B.8 ja B.10 (rahamaaklerlus, finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused): piiranguteta.

Allsektorid B.11 ja B.12 (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine ning nõustamisteenused): riikliku telekommunikatsioonivõrgu või mõne muu volitatud operaatori võrgu kasutamise nõue. Piiranguteta vahendus- ja teiste abifinantsteenuste puhul.

CY: kehtib põhikirjaline nõue, mida kohaldatakse kedagi diskrimineerimata, et Küprose Vabariigis teenuseid osutavad pangad peavad olema juriidilised isikud. Juriidiliste isikute hulka kuuluvad Küproses registreeritud välisriigi pankade/finantseerimisasutuste filiaalid.

CY: isiku ja tema partnerite otsene või kaudne osalus või hääleõigus pangas ei või ületada 10 %, välja arvatud keskpanga eelneval kirjalikul loal.

CY: lisaks eelnevale on kolme börsil noteeritud kohaliku panga puhul otsene või kaudne osalus või kapitaliosaluse omandamine välismaalaste poolt piiratud 0,5 %ni üksikisiku või organisatsiooni kohta ja 6,0 %ni kollektiivselt.

CY: Allsektorid B.1–B.5 ja allsektor B.6.b (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid, kapitalirent, kõik makse- ja arveldustehingud, garantiid ja kohustused ning valuutatehingud):

uute pankade suhtes kohaldatakse järgmisi nõudeid:

Allsektor B.6.e (tehingud vabalt kaubeldavate väärtpaberitega):

üksnes Küprose Börsi liikmed (börsimaaklerid) võivad tegelda äriga, mis on seotud väärtpaberimaaklerlusega Küprosel. Maakleriäriühingud tohivad tööle võtta ainult inimesi, kellel on maaklerina töötamiseks ametlik tegevusluba. Pangad ja kindlustusseltsid ei või kõnealuse äriga tegelda.

Maaklerfirmat saab Küprose Börsi liikmeks registreerida üksnes juhul, kui ta on asutatud ja registreeritud kooskõlas Küprose äriühinguõigusega.

Allsektorid B.6.a, c, d ja f ning B.7–B.12: piiranguteta.

CZ: keskpangavälised rahaemissiooniteenused, kauplemine tuletisväärtpaberite ja väärismetallikangidega, rahamaaklerlus, tuletisväärtpaberite arveldus- ja kliiringteenused ning nõustamisteenused, vahendamisteenused ja muud nimetatud tegevustega seotud finantsabiteenused: piiranguteta.

CZ: ei ühelgi muul viisil kui

pangandusteenuseid võivad osutada ainult Tšehhi Vabariigis asutatud pangad või välispankade filiaalid, mille tegevusloa on väljastanud Tšehhi Riigipank Rahandusministeeriumi nõusolekul.

Litsentsi andmisel on aluseks kriteeriumid, mida kohaldatakse kooskõlas teenuskaubanduse üldlepinguga. Hüpoteeklaenuteenuseid võivad osutada üksnes Tšehhi riigis asutatud pangad.

Pankasid võib asutada üksnes aktsiaseltsidena. Olemasolevate pankade aktsiate ostmiseks on tarvis Tšehhi riigipanga luba.

Väärtpaberitega võib avalikult kaubelda üksnes pärast loa saamist ja väärtpaberi emissiooniprospekti tunnustamist.

Luba ei anta, kui avalik kauplemine väärtpaberitega on vastuolus investorite huvidega, ei ole kooskõlas valitsuse rahanduspoliitikaga või kui see ei vasta finantsturu nõuetele (1).

Väärtpaberivahendajate, börsimaaklerite, väärtpaberibörsi või vabavahetusturu korraldajate, investeerimisühingute ja investeerimisfondide asutamiseks ja tegevuseks tuleb taotleda luba, mille andmine on seotud kvalifikatsiooni, isikliku stabiilsuse, juhtimisalaste ja materiaalsete nõuetega.

Igat liiki maksete arveldus- ja kliiringteenuseid kontrollib ja vaatab läbi Tšehhi riigipank, et tagada nende ladus ja ökonoomne teostamine.

DK: finantsasutused võivad tegelda väärpaberikaubandusega Kopenhaageni börsil ainult Taanis asutatud tütarettevõtjate kaudu.

FI: vähemalt pool asutajatest, juhatuse ja nõukogu liikmed ning delegaadid, tegevdirektor, prokurist ja krediidiasutuse nimel allkirjastama volitatud isik omavad alalist elukohta Euroopa Majanduspiirkonnas, kui rahandusministeerium ei anna vabastust. Vähemalt ühe audiitori alaline elukoht on Euroopa Majanduspiirkonnas.

FI: tuletisinstrumentide börsil tegutseva maakleri (eraisiku) alaline elukoht on Euroopa Majanduspiirkonnas. Erand käesolevast nõudest on lubatud rahandusministri kehtestatud tingimustel.

FI: riigiasutuste maksed (kulud) tehakse Soome postižiirosüsteemi vahendusel, mida haldab Postipankki Ltd. Rahandusminister võib erakorralisel põhjusel teha erandi käesolevast nõudest.

FR: lisaks Prantsuse krediidiasutustele võivad Prantsuse frankides vääringustatud emissioone läbi viia ainult väljaspool Prantsusmaad asutatud pankade (Prantsuse seaduse kohased) Prantsuse tütarettevõtjad, kes on tegevusloa saanud väljaspool Prantsusmaad asutatud panga Prantsuse tütarettevõtjakandidaadi piisavate Pariisis paiknevate vahendite ja kohustuste põhjal. Neid tingimusi kohaldatakse juhtivate pankade suhtes, kelle kanda on arvestus tehingute üle. Väljaspool Prantsusmaad asutatud pank võib ilma piirangute ja asutamisnõueteta olla koos või solidaarselt eurodes ja frankides vääringustatud väärtpaberite emissiooni korraldaja.

EL: finantseerimisasutused võivad Ateena börsil noteeritud väärtpaberitega kaubelda ainult Kreekas asutatud väärtpaberivahendajate vahendusel.

EL: filiaalide asutamiseks ja tööks tuleb importida miinimumsumma ulatuses välisvaluutat, mis konverteeritakse drahmideks ja mida hoitakse Kreekas kuni välisriigi pank Kreekas tegutseb:

kuni nelja filiaali jaoks võrdub see miinimum praegu poole minimaalse aktsiakapitali väärtusega, mis on nõutav äriühingu asutamiseks Kreekas;

lisafiliaalide tööks peab see miinimumsumma võrduma Kreekas asutatava krediidiasutuse aktsiakapitali alammääraga.

HU: otseste filiaalide moodustamine on kavas siduda pärast selle siduvaks tegemist teenuskaubanduse kokkuleppes seal sätestatud tingimustel.

HU: ühe aktsionäri, välja arvatud krediidiasutuse, otsene või kaudne osalus või hääleõigus krediidiasutuses, kindlustusseltsis või investeerimisühingus ei või ületada 15 %.

HU: finantsasutuse juhatuses peaks olema vähemalt kaks liiget, kes on Ungari kodanikud ja riigi elanikud asjaomaste välisvaluutat käsitlevate määruste kohaselt ning kes on vähemalt ühe aasta elanud alaliselt Ungaris.

HU: pikaajaline riigiosalus pangas Országos Takarékpénztár és Kereskedelmi Bank Rt. püsib miinimumtasemel 25 % + 1 hääl.

IE: kollektiivsete investeerimisskeemide puhul, mis toimivad avatud investeerimisfondidena ja muutuva suurusega kapitaliga äriühingutena (v.a ettevõtted, kes tegelevad kollektiivse investeerimisega vabalt kaubeldavatesse väärtpaberitesse, UCITS), peab usaldusisik/hoiulevõtja ja investeerimisfirma olema asutatud Iirimaal või mõnes teises ühenduse liikmesriigis. Investeerimisusaldusühingute puhul peab vähemalt üks täisosanik olema asutatud Iirimaal.

IE: et saada Iirimaal börsi liikmeks, peab ettevõtte 1) olema Iirimaal tunnustatud, mis nõuab, et see oleks juriidilise isikuna registreeritud või usaldusühing ja selle peakontor/registrijärgne asukoht peab asuma Iirimaal, või 2) olema tunnustatud mõnes teises liikmesriigis kooskõlas EÜ investeerimisteenuste direktiiviga.

IE: investeerimisteenuste osutamise või investeerimisalase nõustamise puhul on vajalik kas 1) Iirimaa tegevusluba, mille puhul on tavaliselt nõutav, et üksus oleks asutatud ühingu, seltsi või füüsilisest isikust ettevõtjana ja igal nimetatud juhul pea-/registrijärgse kontoriga Iirimaal (järelevalve teostaja võib anda filiaali tegevusloa ka kolmandate maade üksustele), või 2) mõne muu liikmesriigi tegevusluba vastavalt EÜ investeerimisteenuste direktiivile.

IT: õigusakti 216/74 artikli 18 alusel väärtpaberite avalikke pakkumisi, välja arvatud aktsiad, osakud või võlakirjad (sealhulgas konverteeritavad võlakirjad), võivad teha ainult Itaalia piiratud vastutusega äriühingud, vastavat luba omavad välisriikide äriühingud, avalikud asutused või kohalikele ametiasutustele kuuluvad äriühingud, millesse paigutatud kapital on vähemalt 2 miljardit Itaalia liiri.

IT: keskseid hoiustamis-, hooldus- ja haldusteenuseid võib riiklike võlakirjade puhul pakkuda ainult Itaalia Pank ning aktsiate, osakute, osalusväärtpaberite ja muude reguleeritud turul kaubeldavate võlakirjade puhul Monte Titoli SpA.

IT: kollektiivsete investeerimisskeemide puhul, välja arvatud ühtlustatud avatud investeerimisfondid direktiivi 85/611/EMÜ alusel, peab usaldusisik/hoiulevõtja olema asutatud Itaalias või Itaalia filiaali kaudu mõnes teises Euroopa Ühenduse liikmesriigis. Ainult pangad, kindlustusseltsid ja väärtpaberite investeerimisäriühingud, millel on peakontor Euroopa Ühenduses, võivad tegutseda pensionifondide ressursihaldajana. Haldusäriühingud (fikseeritud summaga fondid ja kinnisvarafondid) peavad samuti olema asutatud Itaalias.

IT: koduuksemüügi teenuse osutamisel peavad vahendajad kasutama Euroopa ühenduste territooriumi piires alaliselt elavaid volitatud finantsteenuste osutajaid.

IT: väärtpaberite kliiring ja arveldamine võivad toimuda ainult ametliku kliiringusüsteemi kaudu. Itaalia Panga poolt kokkuleppel Consobiga tunnustatud äriühingule võib usaldada kliiringutegevuse kuni väärtpaberite lõpliku arveldamiseni.

IT: välisriigi vahendajate esinduskontorid ei või teostada investeerimisteenuste pakkumisele suunatud tegevust.

LV: allsektor B.7 (osalemine igat liiki väärtpaberite emissioonides): Läti Pank (keskpank) on valitsuse finantsesindaja riigi võlakirjade turul.

Allsektor B.9 (varahaldus): pensionifondi haldamist pakub riigi monopol.

LT: allsektorid B.1–B.12: vähemalt üks juht peab olema Leedu kodanik.

Allsektor B.3 (kapitalirent): kapitalirent võib olla reserveeritud spetsialiseerunud finantseerimisasutustele (näiteks pankadele ja kindlustusseltsidele). Puuduvad alates 1. jaanuarist 2001, välja arvatud horisontaaljaotises „Pangandus- ja muud finantsteenused” märgitu osas.

Allsektor B.9 (varahaldus): asutamine üksnes avatud aktsiaseltsina (AB) ja kinnise äriühinguna (UAB), mis tuleks asutada suletud viisil (asutajad omandavad kõik algselt emiteeritud aktsiad). Varahalduseks on nõutav spetsialiseeritud fondivalitseja asutamine. Varade paigutajatena võivad tegutseda üksnes äriühingud, mille registrijärgne asukoht on Leedus.

MT: allsektorid B.1 ja B.2 (hoiuste vastuvõtmine ja kõik laenuliigid): välisomanduses olevad krediidiasutused ja teised finantsinstitutsioonid tohivad töötada kas filiaali või kohaliku tütarettevõtja vormis. Loa andmisel võib nõuda vastavust majandusvajaduste testile.

Allsektorid B.3–B.12: piiranguteta.

PL: allsektorid B.1, B.2, B.4 ja B.5 (välja arvatud riigikassa garantiid ja kohustused): Panga võib asutada ainult aktsiaseltsina või tegevusloa saanud filiaalina. Usaldatavusel põhinev lubade süsteem seoses igasuguste pankade asutamisega. Mõne – vähemalt ühe – panga juhtivtöötaja kodakondsuse nõue.

Allsektorid B.6.e, B.7 (välja arvatud riigi võlakirjade emissioonides osalemine), B.9 (ainult portfelli haldamise teenused) ja B.12 (nõustamine ja muud finantsabiteenused üksnes seoses Poola puhul sätestatud tegevustega): pärast tegevusloa saamist tohib asutada ainult aktsiaseltsi või välisriigi juriidilise üksuse kohaliku filiaali, mis pakub väärtpaberiteenuseid.

Allsektor B.11: nõue kasutada riiklikku telekommunikatsioonivõrku või muu volitatud operaatori võrku, selleks et nimetatud teenuseid pakkuda piiriüleselt ja/või tarbida neid välismaal.

Kõik teised allsektorid: piiranguteta.

PT: EÜ-väliste pankade asutamiseks peab rahandusminister iga juhtumi puhul eraldi välja andma loa. Ettevõte peab aitama kaasa riikliku pangandussüsteemi tõhustamisele või andma olulisi tulemusi Portugali majanduse internatsionaliseerimise osas.

PT: riskikapitaliteenuseid ei või osutada riskikapitalifirmade filiaalid, mille peakontor asub EÜ-välises riigis. Lissaboni Börsil võivad maakleri-/vahendusteenuseid osutada Portugalis asutatud maakler- ja vahendusfirmad või mõnes teises EÜ riigis tunnustatud investeerimisühingud, millel on oma päritoluriigis luba kõnealuste teenuste osutamiseks. Oporto tuletisinstrumentide börsil ja OTC turul ei või maakler- ja vahendusteenuseid osutada EÜ-välised maakler-/vahendusfirmad.

Pensionifondi haldamisteenust võivad osutada üksnes Portugalis asutatud äriühingud ja Portugalis asutatud kindlustusseltsid, kellel on luba tegelda elukindlustusega.

RO: väärtpaberi(maakler)ettevõtja peab olema Rumeenia juriidiline isik aktsiaseltsi õigusliku vormiga vastavalt Rumeenia õigusele ja ettevõtja ainus ärieesmärk peab olema väärtpaberite vahendamine. Väärtpaberite avalikuks pakkumiseks on vaja enne emissiooniprospekti avaldamist Rumeenia Väärtpaberikomisjoni luba. Varahaldusega tegelevad ettevõtjad peavad olema asutatud aktsiaseltsidena vastavalt Rumeenia õigusele, avatud investeerimisfondid peavad olema asutatud vastavalt Rumeenia tsiviilõigusele. Piiranguteta kapitalirendi puhul. Piiranguteta vabalt kaubeldavate instrumentidega ja finantsvaradega (välja arvatud võõrandatavate väärtpaberid) kauplemise puhul enese või kliendi nimel.

SK: kauplemine tuletisväärtpaberite ja väärismetallikangidega, rahamaaklerlus ning vahendamine: piiranguteta.

SK: pangandusteenuseid võivad osutada üksnes riigi pangad või välisriigi pankade filiaalid, mis on tunnustatud Slovakkia riigipanga poolt kokkuleppel rahandusministeeriumiga. Loa andmisel kaalutakse selliseid kriteeriume, mis on eelkõige seotud kavandatud pangandustegevuse sihtkapitaliga (rahandusliku tugevusega), juhtkonna professionaalse kvalifikatsiooni, ühtsuse ja pädevusega. Pangad on Slovaki Vabariigis asutatud juriidilised üksused, mis on kas aktsiaseltsid või avalik-õiguslikud (riigi omandis olevad) finantsasutused.

Olemasolevate kommertspankade aktsiakapitali kuuluvate aktsiate ostmiseks kindlaksmääratud limiidi piires on tarvis Slovakkia riigipanga luba. Investeerimisteenuseid võivad Slovaki Vabariigis osutada pangad, investeerimisfirmad, investeerimisfondid ja väärtpaberidiilerid, millel on seadusjärgse omakapitaliga aktsiaseltsi juriidiline vorm. Seaduse kohaselt peab välisriigi investeerimisühing või investeerimisfond taotlema rahandusministeeriumilt luba oma väärtpaberite või investeerimissertifikaatide müümiseks Slovaki Vabariigi territooriumil. Võlakirjade riigisiseseks või välismaal emiteerimiseks on nõutav rahandusministeeriumi luba.

Väärtpabereid võib emiteerida ja nendega kaubelda üksnes pärast rahandusministeeriumilt avaliku kauplemisloa saamist vastavalt väärtpaberiseadusele. Väärtpaberidiileri, aktsiamaakleri ja vabavahetusturu korraldaja äritegevuseks on nõutav rahandusministeeriumi tegevusluba. Igat liiki maksete arveldus- ja kliiringteenuseid reguleerib Slovakkia riigipank.

Väärtpaberite füüsilise omanduse vahetamisega seotud arveldus- ja kliiringteenused registreeritakse väärtpaberikeskuses (väärtpaberite arvelduskojas). Väärtpaberikeskus võib sooritada üksnes väärtpaberiomanike kapitalikontode ülekandeid. Sularahaosa kliiring ja arveldamine käib Panganduse Kliiringu ja Arveldamise Maja kaudu (kus Slovakkia Riigipank on suurimaid osanikke), kui tegemist on Bratislava börsi aktsiaseltsiga, või Jumbo arve kaudu, kui tegemist on RM-System Slovakkiaga.

SI: osalemine riigi võlakirjade emiteerimises, pensionifondide haldamises ning seonduvates nõustamis- ja muudes finantsabiteenustes: piiranguteta.

Allsektorid B.11 ja B.12 (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine ning nõustamis- ja muud finantsabiteenused, välja arvatud riigi võlakirjade emiteerimise ja pensionifondide haldamisega seotud teenused): puudub.

Kõik teised allsektorid:

igat liiki pankade asutamiseks on vaja Sloveenia Panga luba.

Välismaalased võivad saada pankade osanikeks või omandada pankade täiendavaid aktsiaid üksnes Sloveenia Panga loal.

(Märkus: käesolev säte kaotatakse pärast uue pangandusseaduse vastuvõtmist.)

Sloveenia Panga tegevusloaga võib pankadel, välispankade tütarettevõtjatel ja filiaalidel lubada pakkuda kõiki või osa pangandusteenustest, olenevalt nende kapitalist.

Otsuse tegemisel litsentsi väljastamise kohta täielikult või enamuses välisriigi investoritele kuuluvale pangale või loa andmise kohta täiendavate aktsiate omandamiseks pankades võtab Sloveenia Pank arvesse järgmisi suuniseid (2):

erinevatest riikidest pärit investorite olemasolu;

pangandusjärelevalve eest vastutava välisriigi asutuse arvamus.

(Märkus: käesolev säte kaotatakse pärast uue pangandusseaduse vastuvõtmist.)

Piiranguteta välisosaluse puhul erastatavates pankades.

Välisriigi pankade filiaalid peavad olema asutatud Sloveenia Vabariigis ja olema juriidilised isikud.

(Märkus: käesolev säte kaotatakse pärast uue pangandusseaduse vastuvõtmist.) Piiritlemata seoses igat liiki hüpoteegipankade, hoiu- ja laenuühistutega.

Piiritlemata seoses erapensionifondide asutamisega (vabatahtlikud pensionifondid).

Fondivalitsejad on äriühingud, mis on asutatud üksnes investeerimisfondide haldamiseks.

Välisriikide isikud võivad fondivalitsejates omandada otseselt või kaudselt kuni 20 % aktsiatest või hääletamisõigustest; suurema protsendi jaoks on vaja väärtpaberituru agentuuri luba.

Volitatud (erastamise) investeerimisühing on investeerimisühing, mis on asutatud üksnes omandisertifikaatide (maksedokumentide) kogumiseks ja omandiõiguse üleandmist reguleerivate eeskirjade kohaselt emiteeritud aktsiate ostmiseks. Volitatud fondivalitseja on asutatud üksnes volitatud investeerimisühingute haldamiseks.

Välisriikide isikud võivad volitatud (erastamis-) investeerimisettevõtjates omandada otseselt või kaudselt kuni 10 % aktsiatest või hääletamisõigustest; suurema protsendi jaoks on vaja väärtpaberituru agentuuri luba majandussuhete ja -arengu ministeeriumi nõusolekul.

Välisriikides emiteeritud väärtpaberitesse võivad investeerimisfondid investeerida kuni 10 % ulatuses oma koguinvesteeringutest. Kõnealused väärtpaberid viiakse väärtpaberibörsidele, mis on väärtpaberituru ameti poolt varem kindlaks määratud.

Välismaalased võivad saada börsimaaklerfirmade osanikeks või partneriteks kuni 24 % ulatuses maaklerfirma kapitalist, olles selleks eelnevalt saanud väärtpaberituru ameti loa. (Märkus: käesolev säte kaotatakse pärast uue väärtpaberituru seaduse vastuvõtmist.)

Välisriigi emitendi väärtpabereid, mis ei ole Sloveenia Vabariigi territooriumil varem pakkumisel olnud, võib pakkuda üksnes maaklerfirma või pank, kellel on luba nimetatud tehingute sooritamiseks. Enne pakkumise tegemist peab maaklerfirma või pank saama väärtpaberituru agentuuri loa.

Taotlusele saada luba välisriigis emiteeritud väärtpaberite pakkumiseks Sloveenia Vabariigis tuleb lisada esialgne tutvustus ning dokumentatsioon tõendamaks, et välisriigis emiteeritud väärtpaberite tagaja on pank või börsimaaklerifirma, v.a välisriigis emiteeritud aktsiate puhul.

SE: ettevõtjad, kes ei ole asutatud Rootsis, võivad asutada ärilise kohaloleku ainult filiaali kaudu, pankade puhul ka esinduskontori kaudu.

SE: laenuühistu asutaja peab olema Euroopa Majanduspiirkonnas elav füüsiline isik või välispank. Hoiupanga asutaja on Euroopa Majanduspiirkonnas alaliselt elav füüsiline isik.

UK: vahemaaklerid, kes on üheks riigi võlakirjadega tegelevaks finantseerimisasutuste kategooriaks, peavad olema asutatud Euroopa Majanduspiirkonnas ja olema eraldi kapitaliseeritud.

| 4) | Füüsiliste isikute kohalolek |
| --- | --- |

4)

CY: allsektor B.6.e (tehingud vabalt kaubeldavate väärtpaberitega): isikud, olenemata sellest, kas nad tegutsevad eraldiseisvate maakleritena või töötavad maakleritena maaklerifirmade alluvuses, peavad vastama tegevusloa saamiseks vajalikele kriteeriumitele.

Allsektorid B.1–B.12, välja arvatud B.6.e: piiranguteta.

CZ: keskpangavälised rahaemissiooniteenused, kauplemine tuletisväärtpaberite ja väärismetallikangidega, rahamaaklerlus, tuletisväärtpaberite arveldus- ja kliiringteenused ning nõustamisteenused, vahendamisteenused ja muud nimetatud tegevustega seotud finantsabiteenused: piiranguteta.

Kõik teised allsektorid: piiranguteta, välja arvatud horisontaallõikes märgitu osas.

MT: allsektorid B.1, B.2 ja B.11 (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid ning finantsteabe vahendamine ja edasiandmine): piiranguteta, välja arvatud horisontaallõikes märgitu osas.

Allsektorid B.3–B.10 ja B.12: piiranguteta.

PL: allsektorid B.1, B.2, B.4 ja B.5 (välja arvatud riigikassa garantiid ja kohustused): piiritlemata, välja arvatud horisontaallõikes märgitu osas ning vastavalt järgmisele piirangule: mõne – vähemalt ühe – panga juhtivtöötaja kodakondsuse nõue.

Allsektorid B.6.e, B.7 (välja arvatud riigi võlakirjade emissioonides osalemine), B.9 (ainult portfelli haldamise teenused), B.11 ja B.12 (nõustamine ja muud finantsabiteenused üksnes seoses Poola puhul sätestatud tegevustega.): piiranguteta, välja arvatud horisontaallõikes märgitu osas.

Kõik teised allsektorid: piiranguteta.

SK: kauplemine tuletisväärtpaberite ja väärismetallikangidega, rahamaaklerlus ning vahendamine: piiranguteta.

Kõik teised allsektorid: piiranguteta, välja arvatud horisontaallõikes märgitu osas.

SI: osalemine riigi võlakirjade emiteerimises, pensionifondide haldamises ning seonduvates nõustamis- ja muudes finantsabiteenustes: piiranguteta.

Kõik teised allsektorid: piiranguteta, välja arvatud horisontaallõikes märgitu osas.

AT, BE, BG, DE, DK, ES, EE, FR, FI, EL, HU, IT, IE, LU, LT, LV, NL, PT, RO, SE, UK: piiranguteta, välja arvatud vastavates horisontaallõigetes märgitud juhtudel ja arvestades järgmisi eripiiranguid.

BG: piiranguteta riigikassa tagatiste puhul. Piiranguteta vabalt kaubeldavate instrumentidega ja finantsvaradega (välja arvatud võõrandatavad väärtpaberid) kauplemise puhul enese või kliendi nimel. Piiranguteta osalemise puhul riigi võlakirjade emiteerimises. Piiranguteta rahamaaklerluse puhul. Piiranguteta pensionifondide haldamise puhul. Piiranguteta finantsvarade arveldus- ja kliiringteenuste puhul. Piiranguteta vahendus- ja teiste abifinantsteenuste puhul.

FR: Sociétés d’investissement à capital fixe: juhatuse presidendi, peadirektorite ja vähemalt 2/3 haldava personali ning kui väärtpaberivahendajal on järelevalvenõukogu või -kogu, sellise nõukogu või kogu liikmete või peadirektori ning vähemalt 2/3 järelevalvenõukogu liikmete puhul kehtib kodakondsuse nõue.

EL: krediidiasutused peaksid nimetama vähemalt kaks isikut, kes vastutavad asutuse tegevuse eest. Nende isikute puhul kehtib elukohanõue.

IT: Promotori di servizi finanziari (finantsagentide) alalise elukoha nõue Euroopa ühenduste liikmesriigi territooriumi piires.

LV: filiaali ja tütarettevõtja juhataja on Läti maksumaksja (resident).

RO: Piiranguteta kapitalirendi puhul. Piiranguteta vabalt kaubeldavate instrumentidega ja finantsvaradega (välja arvatud võõrandatavate väärtpaberid) kauplemise puhul enese või kliendi nimel”

---

(1)  CZ: praegu on parlamendi menetluses finantsturu nõuete kriteeriumi kaotamist reguleeriv õigusakt.

1

(2)  Lisaks kapitali määrale võtab Sloveenia Pank piiramatu või piiratud panganduslitsentsi väljastamisel arvesse järgmisi suuniseid (nii riigi kui välisriikide taotlejate puhul):

2

| — | riiklikud ja majanduslikud eelistused teatavate panganduse tegevusvaldkondade osas; |
| --- | --- |

—

riiklikud ja majanduslikud eelistused teatavate panganduse tegevusvaldkondade osas;

| — | Sloveenia Vabariigi olemasolev pankade võrk; |
| --- | --- |

—

Sloveenia Vabariigi olemasolev pankade võrk;

| — | panga tegelik tegevus võrreldes olemasoleva litsentsiga sätestatud tegevusega. |
| --- | --- |

—

panga tegelik tegevus võrreldes olemasoleva litsentsiga sätestatud tegevusega.

(Märkus: käesolev säte kaotatakse pärast uue pangandusseaduse vastuvõtmist.)

---

II LISA

„II LISA

FINANTSTEENUSTE EEST VASTUTAVAD AMETIASUTUSED

A   OSA

Ühendusele ja selle liikmesriikidele

| Euroopa Komisjon | Kaubanduse peadirektoraat
  Siseturu peadirektoraat | B-1049 Bruxelles |
| --- | --- | --- |
| Austria | Rahandusministeerium | Majanduspoliitika ja finantsturgude direktoraat |
| Himmelpfortgasse 4–8 |
| Postfach 2 |
| A-1015 Wien |

Euroopa Komisjon

Kaubanduse peadirektoraat

Siseturu peadirektoraat

B-1049 Bruxelles

Austria

Rahandusministeerium

Majanduspoliitika ja finantsturgude direktoraat

Himmelpfortgasse 4–8

Postfach 2

A-1015 Wien

Belgia

Majandusministeerium

| Rue de Bréderode 7 |
| --- |
| B-1000 Bruxelles |

Rue de Bréderode 7

B-1000 Bruxelles

Rahandusministeerium

| Rue de la Loi 12 |
| --- |
| B-1000 Bruxelles |

Rue de la Loi 12

B-1000 Bruxelles

Bulgaaria

Majandus- ja energeetikaministeerium

| Slavyanska str. 8 |
| --- |
| Sofia 1052 |

Slavyanska str. 8

Sofia 1052

Rahandusministeerium

| G.S.Rakovski str.102 |
| --- |
| Sofia 1000 |

G.S.Rakovski str.102

Sofia 1000

Bulgaaria Riigipank

| Al.Batenberg sq.1 |
| --- |
| Sofia 1000 |

Al.Batenberg sq.1

Sofia 1000

Finantsjärelevalve komisjon

| 33, Shar Planina Street |
| --- |
| Sofia 1303 |

33, Shar Planina Street

Sofia 1303

Küpros

Rahandusministeerium

CY-1439 Nicosia

Tšehhi Vabariik

Rahandusministeerium

| Letenská 15 |
| --- |
| CZ-118 10 Prague |

Letenská 15

CZ-118 10 Prague

Taani

Majandusministeerium

| Ved Stranden 8 |
| --- |
| DK-1061 Copenhagen K |

Ved Stranden 8

DK-1061 Copenhagen K

Eesti

Rahandusministeerium

| Suur-Ameerika 1 |
| --- |
| EE-15006 Tallinn |

Suur-Ameerika 1

EE-15006 Tallinn

Soome

Rahandusministeerium

| PO Box 28 |
| --- |
| FIN-00023 Helsinki |

PO Box 28

FIN-00023 Helsinki

Prantsusmaa

Majandus-, rahandus- ja tööstusministeerium

| Ministère de l’Economie, des Finances et de l’Industrie |
| --- |
| 139, rue de Bercy |
| F-75572 Paris |

Ministère de l’Economie, des Finances et de l’Industrie

139, rue de Bercy

F-75572 Paris

Saksamaa

Rahandusministeerium

| Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht |
| --- |
| Graurheindorfer Str. 108 |
| D-53117 Bonn |

Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht

Graurheindorfer Str. 108

D-53117 Bonn

Kreeka

Kreeka Pank

| Panepistimiou tn 21 |
| --- |
| GR-10563 Athens |

Panepistimiou tn 21

GR-10563 Athens

Ungari

Rahandusministeerium

| Pénzügyminisztérium |
| --- |
| Postafiók 481 |
| HU-1369 Budapest |

Pénzügyminisztérium

Postafiók 481

HU-1369 Budapest

Iirimaa

Iirimaa finantsteenuste regulatiivasutus

| PO Box 9138 |
| --- |
| College Green |
| IRL-Dublin 2 |

PO Box 9138

College Green

IRL-Dublin 2

Itaalia

Riigivaraministeerium

| Ministero del Tesoro |
| --- |
| Via XX Settembre 97 |
| I-00187 Roma |

Ministero del Tesoro

Via XX Settembre 97

I-00187 Roma

Läti

Finants- ja kapitaliturgude komisjon

| Kungu Street 1 |
| --- |
| LV-1050 Riga |

Kungu Street 1

LV-1050 Riga

Leedu

Rahandusministeerium

| Vaizganto 8a/2, |
| --- |
| LT-01512 Vilnius |

Vaizganto 8a/2,

LT-01512 Vilnius

Luksemburg

Rahandusministeerium

| Ministère des Finances |
| --- |
| 3, rue de la Congrégation |
| L-2931 Luxembourg |

Ministère des Finances

3, rue de la Congrégation

L-2931 Luxembourg

Malta

Finantsteenuste amet

| Notabile Road |
| --- |
| MT-Attard |

Notabile Road

MT-Attard

Madalmaad

Rahandusministeerium

| Finantsturgude poliitika direktoraat |
| --- |
| Postbus 20201 |
| NL-2500 EE Den Haag Tel: |

Finantsturgude poliitika direktoraat

Postbus 20201

NL-2500 EE Den Haag Tel:

Poola

Rahandusministeerium

| 12 Świętokrzyska Street |
| --- |
| PL-00–916 Warsaw |

12 Świętokrzyska Street

PL-00–916 Warsaw

Portugal

Rahandusministeerium

| Direcção Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais |
| --- |
| Av. Infante D. Henrique, 1C-1o |
| P-1100-278 Lisboa |

Direcção Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais

Av. Infante D. Henrique, 1C-1o

P-1100-278 Lisboa

Rumeenia

Rumeenia Riigipank

25 Lipscani Str, sector 3 Bucharest, code 030031

Rumeenia Väärtpaberikomisjon

(2 Foisorului Street, Bucharest, sector 3

Kindlustusjärelevalve komisjon

18th, Amiral Constantin Balescu Street, Sector 1, Bucharest Code 011954

Erapensionisüsteemi järelevalvekomisjon

74 Splaiul Unirii, sector 4, Bucharest, code 030128

Slovaki Vabariik

Rahandusministeerium

| Stefanovicova 5 |
| --- |
| SK-817 82 Bratislava |

Stefanovicova 5

SK-817 82 Bratislava

Sloveenia

Majandusministeerium

| Kotnikova 5 |
| --- |
| SI-1000 Ljubljana |

Kotnikova 5

SI-1000 Ljubljana

Hispaania

Tema Majesteedi Riigikassa

| Directora General del Tesoro y Politica Financiera |
| --- |
| Paseo del Prado 6-6a Planta |
| E-28071 Madrid |

Directora General del Tesoro y Politica Financiera

Paseo del Prado 6-6a Planta

E-28071 Madrid

Rootsi

Finantsjärelevalve ametiasutus

| Box 6750 |
| --- |
| S-113 85 Stockholm |

Box 6750

S-113 85 Stockholm

Rootsi Keskpank

| Malmskillnadsgatan 7 |
| --- |
| S-103 37 Stockholm |

Malmskillnadsgatan 7

S-103 37 Stockholm

Rootsi tarbijakaitseamet

| Rosenlundsgatan 9 |
| --- |
| S-118 87 Stockholm |

Rosenlundsgatan 9

S-118 87 Stockholm

Ühendkuningriik

Tema Majesteedi Riigikassa

| 1 Horse Guards Road |
| --- |
| UK-London SW1 A 2HQ |

1 Horse Guards Road

UK-London SW1 A 2HQ

B   OSA

Mehhikos, Secretaria de Hacienda y Credito Publico

| Mehhiko | Unidad de Banca, Valores y Ahorro | Palacio Nacional, edificio 12, 4 piso |
| --- | --- | --- |
| Col. Centro, Deleg. Cuauhtemoc, C.P. 06000 |
| México, D.F. |

Mehhiko

Unidad de Banca, Valores y Ahorro

Palacio Nacional, edificio 12, 4 piso

Col. Centro, Deleg. Cuauhtemoc, C.P. 06000

México, D.F.

Unidad de Seguros, Pensiones y Seguridad Social

| Palacio Nacional, Oficina 4068 |
| --- |
| Plaza de la Constitucion, Delegacion Cuauhthemoc, C.P.06000 |
| México, D.F.”. |

Palacio Nacional, Oficina 4068

Plaza de la Constitucion, Delegacion Cuauhthemoc, C.P.06000

México, D.F.”.

---

Komisjon

| 3.6.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/42 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/42

---

KOMISJONI OTSUS,

26. mai 2009,

millega muudetakse otsust 2003/135/EÜ seoses metssigadel esineva sigade klassikalise katku likvideerimise ja metssigade erakorralise vaktsineerimise kavadega teatavates Saksamaa piirkondades

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 3953 all)

(Ainult saksa- ja prantsuskeelne tekst on autentsed)

(2009/422/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiivi 2001/89/EÜ ühenduse meetmete kohta sigade klassikalise katku tõrjeks, (1) eriti selle artikli 16 lõiget 1 ja artikli 20 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Sigade klassikalise katku vastu võitlemise ühe meetmena võttis komisjon 27. veebruaril 2003. aastal vastu otsuse 2003/135/EÜ, millega kiidetakse heaks kavad metssigadel esineva sigade klassikalise katku likvideerimiseks ja metssigade erakorraliseks vaktsineerimiseks Saksamaa Alam-Saksi, Nordrhein-Westfaleni, Rheinland-Pfalzi ja Saarimaa liidumaades (2). |
| --- | --- |

(1)

Sigade klassikalise katku vastu võitlemise ühe meetmena võttis komisjon 27. veebruaril 2003. aastal vastu otsuse 2003/135/EÜ, millega kiidetakse heaks kavad metssigadel esineva sigade klassikalise katku likvideerimiseks ja metssigade erakorraliseks vaktsineerimiseks Saksamaa Alam-Saksi, Nordrhein-Westfaleni, Rheinland-Pfalzi ja Saarimaa liidumaades (2).

| (2) | Saksamaa on komisjoni teavitanud kõnealuse haiguse hiljutisest arengust metssigadel Rheinland-Pfalzi liidumaa teatavatel aladel. |
| --- | --- |

(2)

Saksamaa on komisjoni teavitanud kõnealuse haiguse hiljutisest arengust metssigadel Rheinland-Pfalzi liidumaa teatavatel aladel.

| (3) | On teatatud uutest sigade klassikalise katku juhtumitest metssigadel Rheinland-Pfalzi lõunaosas. Seega on vaja sellel alal kohaldada metssigadel esineva sigade klassikalise katku likvideerimise ja metssigade erakorralise vaktsineerimise kavasid. |
| --- | --- |

(3)

On teatatud uutest sigade klassikalise katku juhtumitest metssigadel Rheinland-Pfalzi lõunaosas. Seega on vaja sellel alal kohaldada metssigadel esineva sigade klassikalise katku likvideerimise ja metssigade erakorralise vaktsineerimise kavasid.

| (4) | Seetõttu tuleks otsust 2003/135/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks otsust 2003/135/EÜ vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2003/135/EÜ lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile ja Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 26. mai 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 316, 1.12.2001, lk 5.

1

(2)  ELT L 53, 28.2.2003, lk 47.

2

---

LISA

„LISA

1.   ALAD, KUS ON KASUTUSEL LIKVIDEERIMISKAVAD

A.   Rheinland-Pfalzi liidumaa

| a) | Ahrweileri kreis: Adenau ja Altenahri haldusüksus; |
| --- | --- |

a)

Ahrweileri kreis: Adenau ja Altenahri haldusüksus;

| b) | Vulkaneifeli maakond: Obere Kylli haldusüksuses paikkonnad Birgel, Esch, Feusdorf ja Jünkerath; Hillesheimi haldusüksuses paikkonnad Berndorf, Dohm-Lammersdorf, Hillesheim, Kerpen, Nohn, Oberehe-Stroheich, Üxheim, Walsdorf ja Wiesbaum; Dauni haldusüksuses paikkond Dreis-Brück; haldusüksuses Kelberg paikkonnad Beinhausen, Bodenbach, Bongard, Borler, Boxberg, Brücktal, Drees, Gelenberg, Kelberg, Kirsbach, Neichen, Nitz, Reimerath ja Welcherath; |
| --- | --- |

b)

Vulkaneifeli maakond: Obere Kylli haldusüksuses paikkonnad Birgel, Esch, Feusdorf ja Jünkerath; Hillesheimi haldusüksuses paikkonnad Berndorf, Dohm-Lammersdorf, Hillesheim, Kerpen, Nohn, Oberehe-Stroheich, Üxheim, Walsdorf ja Wiesbaum; Dauni haldusüksuses paikkond Dreis-Brück; haldusüksuses Kelberg paikkonnad Beinhausen, Bodenbach, Bongard, Borler, Boxberg, Brücktal, Drees, Gelenberg, Kelberg, Kirsbach, Neichen, Nitz, Reimerath ja Welcherath;

| c) | Altenkircheni ja Neuwiedi kreis; |
| --- | --- |

c)

Altenkircheni ja Neuwiedi kreis;

| d) | Westerwaldi kreis: haldusüksused Bad Marienberg, Hachenburg, Ransbach-Baumbach, Rennerod, Selters, Wallmerod ja Westerburg, kiirteest A48 põhja pool asuv Höhr-Grenzhauseni haldusüksus, kiirteest A3 põhja pool asuv Montabauri haldusüksus ning kiirteedest A48 ja A3 põhja pool asuv Wirgesi haldusüksus; |
| --- | --- |

d)

Westerwaldi kreis: haldusüksused Bad Marienberg, Hachenburg, Ransbach-Baumbach, Rennerod, Selters, Wallmerod ja Westerburg, kiirteest A48 põhja pool asuv Höhr-Grenzhauseni haldusüksus, kiirteest A3 põhja pool asuv Montabauri haldusüksus ning kiirteedest A48 ja A3 põhja pool asuv Wirgesi haldusüksus;

| e) | Südwestpfalzi maakond: Pirmasens-Landi haldusüksuses L 483-st kagu pool paiknev Kröppeni haldusüksus, L 478-st ja L 484-st kagu pool paiknev Vinningeni haldusüksus, haldusüksused Schweix, Hilst, Trulben ja Eppenbrunn, Dahner-Felsenlandis haldusüksused Bobenthal, Bruchweiler-Bärenbach, Bundenthal, Erlenbach bei Dahn, Hirschthal, Ludwigswinkel, Niederschlettenbach, Nothweiler, Rumbach ja Schönau (Pfalz); |
| --- | --- |

e)

Südwestpfalzi maakond: Pirmasens-Landi haldusüksuses L 483-st kagu pool paiknev Kröppeni haldusüksus, L 478-st ja L 484-st kagu pool paiknev Vinningeni haldusüksus, haldusüksused Schweix, Hilst, Trulben ja Eppenbrunn, Dahner-Felsenlandis haldusüksused Bobenthal, Bruchweiler-Bärenbach, Bundenthal, Erlenbach bei Dahn, Hirschthal, Ludwigswinkel, Niederschlettenbach, Nothweiler, Rumbach ja Schönau (Pfalz);

| f) | Südwestpfalzi maakonnas haldusüksused Thaleischweiler-Fröschen, Waldfischbach-Burgalben ja Wallhalben; |
| --- | --- |

f)

Südwestpfalzi maakonnas haldusüksused Thaleischweiler-Fröschen, Waldfischbach-Burgalben ja Wallhalben;

| g) | Kaiserslauterni kreisis haldusüksus Bruchmühlbach-Miesau kiirteest A6 lõuna pool ning haldusüksused Kaiserslautern-Süd ja Landstuhl; |
| --- | --- |

g)

Kaiserslauterni kreisis haldusüksus Bruchmühlbach-Miesau kiirteest A6 lõuna pool ning haldusüksused Kaiserslautern-Süd ja Landstuhl;

| h) | Kaiserslauterni linn kiirteest A6 lõuna pool. |
| --- | --- |

h)

Kaiserslauterni linn kiirteest A6 lõuna pool.

B.   Nordrhein-Westfaleni liidumaa

| a) | Euskircheni kreis: Bad Münstereifeli linn; Mechernichi linnas paikkonnad Antweiler, Harzheim, Holzheim, Lessenich, Rißdorf, Wachendorf ja Weiler am Berge; Euskircheni linnas paikkonnad Billig, Euenheim, Euskirchen, Flamersheim, Kirchheim, Kuchenheim, Kreuzweingarten, Niederkastenholz, Palmersheim, Rheder, Roitzheim, Schweinheim ja Stotzheim; Nettersheimi haldusüksuses paikkonnad Bouderath, Buir, Engelgau, Frohngau, Holzmühlheim, Pesch, Tondorf ja Roderath; Dahlemi haldusüksuses paikkond Dahlem ja Blankenheimi haldusüksus, välja arvatud paikkond Blankenheimer Wald; |
| --- | --- |

a)

Euskircheni kreis: Bad Münstereifeli linn; Mechernichi linnas paikkonnad Antweiler, Harzheim, Holzheim, Lessenich, Rißdorf, Wachendorf ja Weiler am Berge; Euskircheni linnas paikkonnad Billig, Euenheim, Euskirchen, Flamersheim, Kirchheim, Kuchenheim, Kreuzweingarten, Niederkastenholz, Palmersheim, Rheder, Roitzheim, Schweinheim ja Stotzheim; Nettersheimi haldusüksuses paikkonnad Bouderath, Buir, Engelgau, Frohngau, Holzmühlheim, Pesch, Tondorf ja Roderath; Dahlemi haldusüksuses paikkond Dahlem ja Blankenheimi haldusüksus, välja arvatud paikkond Blankenheimer Wald;

| b) | Rhein-Siegi kreis: Meckenheimi linnas paikkonnad Ersdorf ja Altendorf; Rheinbachi linnas paikkonnad Oberdrees, Niederdrees, Wormersdorf, Todenfeld, Hilberath, Merzbach, Irlenbusch, Queckenberg, Kleinschlehbach, Großschlehbach, Loch, Berscheidt, Eichen ja Kurtenberg; Swisttali haldusüksuses paikkonnad Miel ja Obendorf, linnad Bad Honnef, Königswinter, Hennef (Sieg), Sankt Augustin, Niederkassel, Troisdorf, Siegburg ja Lohmar ning haldusüksused Neunkirchen-Seelscheid, Eitorf, Ruppichteroth, Windeck ja Much; |
| --- | --- |

b)

Rhein-Siegi kreis: Meckenheimi linnas paikkonnad Ersdorf ja Altendorf; Rheinbachi linnas paikkonnad Oberdrees, Niederdrees, Wormersdorf, Todenfeld, Hilberath, Merzbach, Irlenbusch, Queckenberg, Kleinschlehbach, Großschlehbach, Loch, Berscheidt, Eichen ja Kurtenberg; Swisttali haldusüksuses paikkonnad Miel ja Obendorf, linnad Bad Honnef, Königswinter, Hennef (Sieg), Sankt Augustin, Niederkassel, Troisdorf, Siegburg ja Lohmar ning haldusüksused Neunkirchen-Seelscheid, Eitorf, Ruppichteroth, Windeck ja Much;

| c) | Siegen Wittgensteini kreis: Kreuztali haldusüksuses paikkonnad Krombach, Eichen, Fellinghausen, Osthelden, Junkernhees ja Mittelhees; Siegeni linnas paikkonnad Sohlbach, Dillnhütten, Geisweid, Birlenbach, Trupbach, Seelbach, Achenbach, Lindenberg, Rosterberg, Rödgen, Obersdorf, Eisern ja Eiserfeld; haldusüksused Freudenberg, Neunkirchen ja Burbach; Wilnsdorfi haldusüksuses paikkonnad Rinsdorf ja Wilden; |
| --- | --- |

c)

Siegen Wittgensteini kreis: Kreuztali haldusüksuses paikkonnad Krombach, Eichen, Fellinghausen, Osthelden, Junkernhees ja Mittelhees; Siegeni linnas paikkonnad Sohlbach, Dillnhütten, Geisweid, Birlenbach, Trupbach, Seelbach, Achenbach, Lindenberg, Rosterberg, Rödgen, Obersdorf, Eisern ja Eiserfeld; haldusüksused Freudenberg, Neunkirchen ja Burbach; Wilnsdorfi haldusüksuses paikkonnad Rinsdorf ja Wilden;

| d) | Olpe kreis: Drolshageni linnas paikkonnad Drolshagen, Lüdespert, Schlade, Hützemert, Feldmannshof, Gipperich, Benolpe, Wormberg, Gelsingen, Husten, Halbhusten, Iseringhausen, Brachtpe, Berlinghausen, Eichen, Heiderhof, Forth ja Buchhagen; Olpe linnas paikkonnad Olpe, Rhode, Saßmicke, Dahl, Friedrichsthal, Thieringhausen, Günsen, Altenkleusheim, Rhonard, Stachelau, Lütringhausen ja Rüblinghausen; Wendeni haldusüksus; |
| --- | --- |

d)

Olpe kreis: Drolshageni linnas paikkonnad Drolshagen, Lüdespert, Schlade, Hützemert, Feldmannshof, Gipperich, Benolpe, Wormberg, Gelsingen, Husten, Halbhusten, Iseringhausen, Brachtpe, Berlinghausen, Eichen, Heiderhof, Forth ja Buchhagen; Olpe linnas paikkonnad Olpe, Rhode, Saßmicke, Dahl, Friedrichsthal, Thieringhausen, Günsen, Altenkleusheim, Rhonard, Stachelau, Lütringhausen ja Rüblinghausen; Wendeni haldusüksus;

| e) | Märkische kreis: linnad Halver, Kierspe ja Meinerzhagen; |
| --- | --- |

e)

Märkische kreis: linnad Halver, Kierspe ja Meinerzhagen;

| f) | Remscheidi linnas paikkonnad Halle, Lusebusch, Hackenberg, Dörper Höhe, Niederlangenbach, Durchsholz, Nagelsberg, Kleebach, Niederfeldbach, Endringhausen, Lennep, Westerholt, Grenzwall, Birgden, Schneppendahl, Oberfeldbach, Hasenberg, Lüdorf, Engelsburg, Forsten, Oberlangenbach, Niederlangenbach, Karlsruhe, Sonnenschein, Buchholzen, Bornefeld ja Bergisch Born; |
| --- | --- |

f)

Remscheidi linnas paikkonnad Halle, Lusebusch, Hackenberg, Dörper Höhe, Niederlangenbach, Durchsholz, Nagelsberg, Kleebach, Niederfeldbach, Endringhausen, Lennep, Westerholt, Grenzwall, Birgden, Schneppendahl, Oberfeldbach, Hasenberg, Lüdorf, Engelsburg, Forsten, Oberlangenbach, Niederlangenbach, Karlsruhe, Sonnenschein, Buchholzen, Bornefeld ja Bergisch Born;

| g) | Kölni ja Bonni linnas Reini jõe paremal kaldal asuvad haldusüksused; |
| --- | --- |

g)

Kölni ja Bonni linnas Reini jõe paremal kaldal asuvad haldusüksused;

| h) | Leverkuseni linn; |
| --- | --- |

h)

Leverkuseni linn;

| i) | Rheinisch-Bergische kreis; |
| --- | --- |

i)

Rheinisch-Bergische kreis;

| j) | Oberbergische kreis. |
| --- | --- |

j)

Oberbergische kreis.

2.   ALAD, KUS ON KASUTUSEL ERAKORRALISE VAKTSINEERIMISE KAVAD

A.   Rheinland-Pfalzi liidumaa

| a) | Ahrweileri kreis: Adenau ja Altenahri haldusüksus; |
| --- | --- |

a)

Ahrweileri kreis: Adenau ja Altenahri haldusüksus;

| b) | Vulkaneifeli maakond: Obere Kylli haldusüksuses paikkonnad Birgel, Esch, Feusdorf ja Jünkerath; Hillesheimi haldusüksuses paikkonnad Berndorf, Dohm-Lammersdorf, Hillesheim, Kerpen, Nohn, Oberehe-Stroheich, Üxheim, Walsdorf ja Wiesbaum; Dauni haldusüksuses paikkond Dreis-Brück; Kelbergi haldusüksuses paikkonnad Beinhausen, Bodenbach, Bongard, Borler, Boxberg, Brücktal, Drees, Gelenberg, Kelberg, Kirsbach, Neichen, Nitz, Reimerath ja Welcherath; |
| --- | --- |

b)

Vulkaneifeli maakond: Obere Kylli haldusüksuses paikkonnad Birgel, Esch, Feusdorf ja Jünkerath; Hillesheimi haldusüksuses paikkonnad Berndorf, Dohm-Lammersdorf, Hillesheim, Kerpen, Nohn, Oberehe-Stroheich, Üxheim, Walsdorf ja Wiesbaum; Dauni haldusüksuses paikkond Dreis-Brück; Kelbergi haldusüksuses paikkonnad Beinhausen, Bodenbach, Bongard, Borler, Boxberg, Brücktal, Drees, Gelenberg, Kelberg, Kirsbach, Neichen, Nitz, Reimerath ja Welcherath;

| c) | Altenkircheni ja Neuwiedi kreis; |
| --- | --- |

c)

Altenkircheni ja Neuwiedi kreis;

| d) | Westerwaldi kreis: haldusüksused Bad Marienberg, Hachenburg, Ransbach-Baumbach, Rennerod, Selters, Wallmerod ja Westerburg, kiirteest A48 põhja pool asuv Höhr-Grenzhauseni haldusüksus, kiirteest A3 põhja pool asuv Montabauri haldusüksus ning kiirteedest A48 ja A3 põhja pool asuv Wirgesi haldusüksus; |
| --- | --- |

d)

Westerwaldi kreis: haldusüksused Bad Marienberg, Hachenburg, Ransbach-Baumbach, Rennerod, Selters, Wallmerod ja Westerburg, kiirteest A48 põhja pool asuv Höhr-Grenzhauseni haldusüksus, kiirteest A3 põhja pool asuv Montabauri haldusüksus ning kiirteedest A48 ja A3 põhja pool asuv Wirgesi haldusüksus;

| e) | Südwestpfalzi maakond: Pirmasens-Landi haldusüksuses L 483-st kagu pool paiknev Kröppeni haldusüksus, L 478-st ja L 484-st kagu pool paiknev Vinningeni haldusüksus, haldusüksused Schweix, Hilst, Trulben ja Eppenbrunn, Dahner-Felsenlandis haldusüksused Bobenthal, Bruchweiler-Bärenbach, Bundenthal, Erlenbach bei Dahn, Hirschthal, Ludwigswinkel, Niederschlettenbach, Nothweiler, Rumbach ja Schönau (Pfalz); |
| --- | --- |

e)

Südwestpfalzi maakond: Pirmasens-Landi haldusüksuses L 483-st kagu pool paiknev Kröppeni haldusüksus, L 478-st ja L 484-st kagu pool paiknev Vinningeni haldusüksus, haldusüksused Schweix, Hilst, Trulben ja Eppenbrunn, Dahner-Felsenlandis haldusüksused Bobenthal, Bruchweiler-Bärenbach, Bundenthal, Erlenbach bei Dahn, Hirschthal, Ludwigswinkel, Niederschlettenbach, Nothweiler, Rumbach ja Schönau (Pfalz);

| f) | Südwestpfalzi maakonnas haldusüksused Thaleischweiler-Fröschen, Waldfischbach-Burgalben ja Wallhalben; |
| --- | --- |

f)

Südwestpfalzi maakonnas haldusüksused Thaleischweiler-Fröschen, Waldfischbach-Burgalben ja Wallhalben;

| g) | Kaiserslauterni kreisis haldusüksus Bruchmühlbach-Miesau kiirteest A6 lõuna pool ning haldusüksused Kaiserslautern-Süd ja Landstuhl; |
| --- | --- |

g)

Kaiserslauterni kreisis haldusüksus Bruchmühlbach-Miesau kiirteest A6 lõuna pool ning haldusüksused Kaiserslautern-Süd ja Landstuhl;

| h) | Kaiserslauterni linn kiirteest A6 lõuna pool. |
| --- | --- |

h)

Kaiserslauterni linn kiirteest A6 lõuna pool.

B.   Nordrhein-Westfaleni liidumaa

| a) | Euskircheni kreis: Bad Münstereifeli linn; Mechernichi linnas paikkonnad Antweiler, Harzheim, Holzheim, Lessenich, Rißdorf, Wachendorf ja Weiler am Berge; Euskircheni linnas paikkonnad Billig, Euenheim, Euskirchen, Flamersheim, Kirchheim, Kuchenheim, Kreuzweingarten, Niederkastenholz, Palmersheim, Rheder, Roitzheim, Schweinheim ja Stotzheim; Nettersheimi haldusüksuses paikkonnad Bouderath, Buir, Engelgau, Frohngau, Holzmühlheim, Pesch, Tondorf ja Roderath; Dahlemi haldusüksuses paikkond Dahlem ja Blankenheimi haldusüksus, välja arvatud paikkond Blankenheimer Wald; |
| --- | --- |

a)

Euskircheni kreis: Bad Münstereifeli linn; Mechernichi linnas paikkonnad Antweiler, Harzheim, Holzheim, Lessenich, Rißdorf, Wachendorf ja Weiler am Berge; Euskircheni linnas paikkonnad Billig, Euenheim, Euskirchen, Flamersheim, Kirchheim, Kuchenheim, Kreuzweingarten, Niederkastenholz, Palmersheim, Rheder, Roitzheim, Schweinheim ja Stotzheim; Nettersheimi haldusüksuses paikkonnad Bouderath, Buir, Engelgau, Frohngau, Holzmühlheim, Pesch, Tondorf ja Roderath; Dahlemi haldusüksuses paikkond Dahlem ja Blankenheimi haldusüksus, välja arvatud paikkond Blankenheimer Wald;

| b) | Rhein-Siegi kreis: Meckenheimi linnas paikkonnad Ersdorf ja Altendorf; Rheinbachi linnas paikkonnad Oberdrees, Niederdrees, Wormersdorf, Todenfeld, Hilberath, Merzbach, Irlenbusch, Queckenberg, Kleinschlehbach, Großschlehbach, Loch, Berscheidt, Eichen ja Kurtenberg; Swisttali haldusüksuses paikkonnad Miel ja Obendorf, linnad Bad Honnef, Königswinter, Hennef (Sieg), Sankt Augustin, Niederkassel, Troisdorf, Siegburg ja Lohmar ning haldusüksused Neunkirchen-Seelscheid, Eitorf, Ruppichteroth, Windeck ja Much; |
| --- | --- |

b)

Rhein-Siegi kreis: Meckenheimi linnas paikkonnad Ersdorf ja Altendorf; Rheinbachi linnas paikkonnad Oberdrees, Niederdrees, Wormersdorf, Todenfeld, Hilberath, Merzbach, Irlenbusch, Queckenberg, Kleinschlehbach, Großschlehbach, Loch, Berscheidt, Eichen ja Kurtenberg; Swisttali haldusüksuses paikkonnad Miel ja Obendorf, linnad Bad Honnef, Königswinter, Hennef (Sieg), Sankt Augustin, Niederkassel, Troisdorf, Siegburg ja Lohmar ning haldusüksused Neunkirchen-Seelscheid, Eitorf, Ruppichteroth, Windeck ja Much;

| c) | Siegen Wittgensteini kreis: Kreuztali haldusüksuses paikkonnad Krombach, Eichen, Fellinghausen, Osthelden, Junkernhees ja Mittelhees; Siegeni linnas paikkonnad Sohlbach, Dillnhütten, Geisweid, Birlenbach, Trupbach, Seelbach, Achenbach, Lindenberg, Rosterberg, Rödgen, Obersdorf, Eisern ja Eiserfeld; haldusüksused Freudenberg, Neunkirchen ja Burbach; Wilnsdorfi haldusüksuses paikkonnad Rinsdorf ja Wilden; |
| --- | --- |

c)

Siegen Wittgensteini kreis: Kreuztali haldusüksuses paikkonnad Krombach, Eichen, Fellinghausen, Osthelden, Junkernhees ja Mittelhees; Siegeni linnas paikkonnad Sohlbach, Dillnhütten, Geisweid, Birlenbach, Trupbach, Seelbach, Achenbach, Lindenberg, Rosterberg, Rödgen, Obersdorf, Eisern ja Eiserfeld; haldusüksused Freudenberg, Neunkirchen ja Burbach; Wilnsdorfi haldusüksuses paikkonnad Rinsdorf ja Wilden;

| d) | Olpe kreis: Drolshageni linnas paikkonnad Drolshagen, Lüdespert, Schlade, Hützemert, Feldmannshof, Gipperich, Benolpe, Wormberg, Gelsingen, Husten, Halbhusten, Iseringhausen, Brachtpe, Berlinghausen, Eichen, Heiderhof, Forth ja Buchhagen; Olpe linnas paikkonnad Olpe, Rhode, Saßmicke, Dahl, Friedrichsthal, Thieringhausen, Günsen, Altenkleusheim, Rhonard, Stachelau, Lütringhausen ja Rüblinghausen; Wendeni haldusüksus; |
| --- | --- |

d)

Olpe kreis: Drolshageni linnas paikkonnad Drolshagen, Lüdespert, Schlade, Hützemert, Feldmannshof, Gipperich, Benolpe, Wormberg, Gelsingen, Husten, Halbhusten, Iseringhausen, Brachtpe, Berlinghausen, Eichen, Heiderhof, Forth ja Buchhagen; Olpe linnas paikkonnad Olpe, Rhode, Saßmicke, Dahl, Friedrichsthal, Thieringhausen, Günsen, Altenkleusheim, Rhonard, Stachelau, Lütringhausen ja Rüblinghausen; Wendeni haldusüksus;

| e) | Märkische kreis: linnad Halver, Kierspe ja Meinerzhagen; |
| --- | --- |

e)

Märkische kreis: linnad Halver, Kierspe ja Meinerzhagen;

| f) | Remscheidi linnas paikkonnad Halle, Lusebusch, Hackenberg, Dörper Höhe, Niederlangenbach, Durchsholz, Nagelsberg, Kleebach, Niederfeldbach, Endringhausen, Lennep, Westerholt, Grenzwall, Birgden, Schneppendahl, Oberfeldbach, Hasenberg, Lüdorf, Engelsburg, Forsten, Oberlangenbach, Niederlangenbach, Karlsruhe, Sonnenschein, Buchholzen, Bornefeld ja Bergisch Born; |
| --- | --- |

f)

Remscheidi linnas paikkonnad Halle, Lusebusch, Hackenberg, Dörper Höhe, Niederlangenbach, Durchsholz, Nagelsberg, Kleebach, Niederfeldbach, Endringhausen, Lennep, Westerholt, Grenzwall, Birgden, Schneppendahl, Oberfeldbach, Hasenberg, Lüdorf, Engelsburg, Forsten, Oberlangenbach, Niederlangenbach, Karlsruhe, Sonnenschein, Buchholzen, Bornefeld ja Bergisch Born;

| g) | Kölni ja Bonni linnas Reini jõe paremal kaldal asuvad haldusüksused; |
| --- | --- |

g)

Kölni ja Bonni linnas Reini jõe paremal kaldal asuvad haldusüksused;

| h) | Leverkuseni linn; |
| --- | --- |

h)

Leverkuseni linn;

| i) | Rheinisch-Bergische kreis; |
| --- | --- |

i)

Rheinisch-Bergische kreis;

| j) | Oberbergische kreis.” |
| --- | --- |

j)

Oberbergische kreis.”

---