# Uradni list L 194/2009

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2009.194.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 194 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5225. julij 2009 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2009.194.slv

Uradni list

Evropske unije

L 194

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5225. julij 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 665/2009 z dne 24. julija 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 666/2009 z dne 24. julija 2009 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 945/2008, za tržno leto 2008/2009 | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 667/2009 z dne 22. julija 2009 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Nocciola Romana (ZOP)) | 5 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 668/2009 z dne 24. julija 2009 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1394/2007 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z vrednotenjem ter potrjevanjem kakovosti in nekliničnih podatkov o zdravilih za napredno zdravljenje, ki so jih razvila mikro, mala in srednje velika podjetja (
  1
  ) | 7 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 669/2009 z dne 24. julija 2009 o izvajanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta glede poostrenega uradnega nadzora pri uvozu nekatere krme in nekaterih živil neživalskega izvora ter spremembi Odločbe 2006/504/ES (
  1
  ) | 11 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 670/2009 z dne 24. julija 2009 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 v zvezi z javno intervencijo z razpisom za odkup trde pšenice ali neoluščenega riža in spremembi uredb (ES) št. 428/2008 in (ES) št. 687/2008 | 22 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 671/2009 z dne 24. julija 2009 o začetku postopka za dodelitev izvoznih dovoljenj za izvoz sira v Združene države Amerike v letu 2010 v okviru nekaterih kvot GATT | 47 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 672/2009 z dne 24. julija 2009 o izdaji uvoznih dovoljenj za riž v okviru tarifnih kvot, odprtih z Uredbo (ES) št. 327/98 za podobdobje julij 2009 | 53 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 665/2009 z dne 24. julija 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

Uredba Komisije (ES) št. 666/2009 z dne 24. julija 2009 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 945/2008, za tržno leto 2008/2009

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 667/2009 z dne 22. julija 2009 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Nocciola Romana (ZOP))

5

*

Uredba Komisije (ES) št. 668/2009 z dne 24. julija 2009 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1394/2007 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z vrednotenjem ter potrjevanjem kakovosti in nekliničnih podatkov o zdravilih za napredno zdravljenje, ki so jih razvila mikro, mala in srednje velika podjetja (
  1
  )

1

7

*

Uredba Komisije (ES) št. 669/2009 z dne 24. julija 2009 o izvajanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta glede poostrenega uradnega nadzora pri uvozu nekatere krme in nekaterih živil neživalskega izvora ter spremembi Odločbe 2006/504/ES (
  1
  )

1

11

*

Uredba Komisije (ES) št. 670/2009 z dne 24. julija 2009 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 v zvezi z javno intervencijo z razpisom za odkup trde pšenice ali neoluščenega riža in spremembi uredb (ES) št. 428/2008 in (ES) št. 687/2008

22

*

Uredba Komisije (ES) št. 671/2009 z dne 24. julija 2009 o začetku postopka za dodelitev izvoznih dovoljenj za izvoz sira v Združene države Amerike v letu 2010 v okviru nekaterih kvot GATT

47

Uredba Komisije (ES) št. 672/2009 z dne 24. julija 2009 o izdaji uvoznih dovoljenj za riž v okviru tarifnih kvot, odprtih z Uredbo (ES) št. 327/98 za podobdobje julij 2009

53

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2009/560/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 22. julija 2009 o odobritvi nekaterih spremenjenih programov za izkoreninjenje in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz za leto 2009 in spremembi Odločbe 2008/897/ES glede finančnega prispevka Skupnosti nekaterim državam članicam za programe, odobrene z navedeno odločbo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 5475) | 56 |
| | | 2009/561/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 22. julija 2009 o spremembi Odločbe 2006/679/ES o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 5607)

   (
  1
  ) | 60 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2009/560/ES

*

Odločba Komisije z dne 22. julija 2009 o odobritvi nekaterih spremenjenih programov za izkoreninjenje in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz za leto 2009 in spremembi Odločbe 2008/897/ES glede finančnega prispevka Skupnosti nekaterim državam članicam za programe, odobrene z navedeno odločbo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 5475)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 5475)

56

2009/561/ES

*

Odločba Komisije z dne 22. julija 2009 o spremembi Odločbe 2006/679/ES o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 5607)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 5607)

1

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 25.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 194/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 194/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 665/2009

z dne 24. julija 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 25. julija 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. julija 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 23,3 |
| ZZ | 23,3 |
| 0707 00 05 | TR | 98,9 |
| ZZ | 98,9 |
| 0709 90 70 | TR | 97,5 |
| ZZ | 97,5 |
| 0805 50 10 | AR | 49,5 |
| UY | 48,0 |
| ZA | 61,6 |
| ZZ | 53,0 |
| 0806 10 10 | EG | 151,8 |
| MA | 152,8 |
| TR | 115,0 |
| US | 141,6 |
| ZA | 127,3 |
| ZZ | 137,7 |
| 0808 10 80 | AR | 84,8 |
| BR | 69,0 |
| CL | 89,1 |
| CN | 103,8 |
| NZ | 85,6 |
| US | 91,3 |
| ZA | 86,4 |
| ZZ | 87,1 |
| 0808 20 50 | AR | 95,7 |
| CL | 81,2 |
| ZA | 104,2 |
| ZZ | 93,7 |
| 0809 10 00 | TR | 159,1 |
| ZZ | 159,1 |
| 0809 20 95 | CA | 324,1 |
| TR | 287,2 |
| US | 393,4 |
| ZZ | 334,9 |
| 0809 30 | TR | 157,2 |
| ZZ | 157,2 |
| 0809 40 05 | IL | 167,2 |
| ZZ | 167,2 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

23,3

ZZ

23,3

0707 00 05

TR

98,9

ZZ

98,9

0709 90 70

TR

97,5

ZZ

97,5

0805 50 10

AR

49,5

UY

48,0

ZA

61,6

ZZ

53,0

0806 10 10

EG

151,8

MA

152,8

TR

115,0

US

141,6

ZA

127,3

ZZ

137,7

0808 10 80

AR

84,8

BR

69,0

CL

89,1

CN

103,8

NZ

85,6

US

91,3

ZA

86,4

ZZ

87,1

0808 20 50

AR

95,7

CL

81,2

ZA

104,2

ZZ

93,7

0809 10 00

TR

159,1

ZZ

159,1

0809 20 95

CA

324,1

TR

287,2

US

393,4

ZZ

334,9

0809 30

TR

157,2

ZZ

157,2

0809 40 05

IL

167,2

ZZ

167,2

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 25.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 194/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 194/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 666/2009

z dne 24. julija 2009

o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 945/2008, za tržno leto 2008/2009

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti drugega stavka drugega pododstavka člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2008/2009 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 945/2008 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 630/2009 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2008/2009 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 945/2008 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 630/2009 (4).

| (2) | Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, določene z Uredbo (ES) št. 945/2008 za tržno leto 2008/2009, se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 25. julija 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. julija 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 258, 26.9.2008, str. 56.

3

(4)  UL L 187, 18.7.2009, str. 3.

4

---

PRILOGA

Spremenjene reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter proizvode z oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 25. julija 2009

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda | Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 31,34 | 1,88 |
| 1701 11 90 (1) | 31,34 | 5,86 |
| 1701 12 10 (1) | 31,34 | 1,75 |
| 1701 12 90 (1) | 31,34 | 5,43 |
| 1701 91 00 (2) | 32,59 | 8,94 |
| 1701 99 10 (2) | 32,59 | 4,56 |
| 1701 99 90 (2) | 32,59 | 4,56 |
| 1702 90 95 (3) | 0,33 | 0,33 |

(EUR)

Oznaka KN

Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda

Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

31,34

1,88

1701 11 90 (1)

31,34

5,86

1701 12 10 (1)

31,34

1,75

1701 12 90 (1)

31,34

5,43

1701 91 00 (2)

32,59

8,94

1701 99 10 (2)

32,59

4,56

1701 99 90 (2)

32,59

4,56

1702 90 95 (3)

0,33

0,33

---

(1)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki III Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki II Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(3)  Določitev na 1 % vsebnosti saharoze.

---

| 25.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 194/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 194/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 667/2009

z dne 22. julija 2009

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Nocciola Romana (ZOP))

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti člena 7(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Italije za registracijo imena „Nocciola Romana“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Italije za registracijo imena „Nocciola Romana“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. julija 2009

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL C 308, 3.12.2008, str. 19.

2

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.6   Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ITALIJA

Nocciola Romana (ZOP)

---

| 25.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 194/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 194/7

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 668/2009

z dne 24. julija 2009

o izvajanju Uredbe (ES) št. 1394/2007 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z vrednotenjem ter potrjevanjem kakovosti in nekliničnih podatkov o zdravilih za napredno zdravljenje, ki so jih razvila mikro, mala in srednje velika podjetja

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1394/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o zdravilih za napredno zdravljenje ter o spremembi Direktive 2001/83/ES in Uredbe (ES) št. 726/2004 (1) in zlasti člena 18 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V okviru Uredbe (ES) št. 1394/2007 je primerno sprejeti določbe o vrednotenju ter potrjevanju kakovosti in nekliničnih podatkov, ki jih mala in srednje velika podjetja predložijo Evropski agenciji za zdravila (v nadaljnjem besedilu: Agencija), kot spodbudo navedenim podjetjem, da izvedejo študije o kakovosti in neklinične študije o zdravilih za napredno zdravljenje. |
| --- | --- |

(1)

V okviru Uredbe (ES) št. 1394/2007 je primerno sprejeti določbe o vrednotenju ter potrjevanju kakovosti in nekliničnih podatkov, ki jih mala in srednje velika podjetja predložijo Evropski agenciji za zdravila (v nadaljnjem besedilu: Agencija), kot spodbudo navedenim podjetjem, da izvedejo študije o kakovosti in neklinične študije o zdravilih za napredno zdravljenje.

| (2) | Zaradi skladnosti in preglednosti je treba uporabljati opredelitev mikro, malih in srednje velikih podjetij iz Priporočila Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (2). |
| --- | --- |

(2)

Zaradi skladnosti in preglednosti je treba uporabljati opredelitev mikro, malih in srednje velikih podjetij iz Priporočila Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (2).

| (3) | V skladu z Uredbo (ES) št. 1394/2007 mora biti postopek potrjevanja neodvisen od kakršnih koli vlog za pridobitev dovoljenja za promet. Vendar pa mora biti namen tega postopka tudi lažje vrednotenje kakršnih koli prihodnjih vlog za klinično preskušanje in pridobitev dovoljenja za promet na podlagi istih podatkov. Zato je treba vrednotenje vloge za potrditev izvajati v skladu z istimi znanstvenimi in tehničnimi zahtevami, kot so bile uporabljene za vrednotenje vloge za pridobitev dovoljenja za promet, kot je določeno v Prilogi I k Direktivi 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (3). |
| --- | --- |

(3)

V skladu z Uredbo (ES) št. 1394/2007 mora biti postopek potrjevanja neodvisen od kakršnih koli vlog za pridobitev dovoljenja za promet. Vendar pa mora biti namen tega postopka tudi lažje vrednotenje kakršnih koli prihodnjih vlog za klinično preskušanje in pridobitev dovoljenja za promet na podlagi istih podatkov. Zato je treba vrednotenje vloge za potrditev izvajati v skladu z istimi znanstvenimi in tehničnimi zahtevami, kot so bile uporabljene za vrednotenje vloge za pridobitev dovoljenja za promet, kot je določeno v Prilogi I k Direktivi 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (3).

| (4) | Predlagatelji morajo imeti možnost, da za potrditev v celoti ali delno predložijo podatke o kakovosti in neklinične podatke, kot jih zahteva Priloga I k Direktivi 2001/83/ES. Vendar je za zagotovitev dodane vrednosti potrditev primerno določiti minimalni sklop zahtevanih podatkov za potrditev. |
| --- | --- |

(4)

Predlagatelji morajo imeti možnost, da za potrditev v celoti ali delno predložijo podatke o kakovosti in neklinične podatke, kot jih zahteva Priloga I k Direktivi 2001/83/ES. Vendar je za zagotovitev dodane vrednosti potrditev primerno določiti minimalni sklop zahtevanih podatkov za potrditev.

| (5) | V okviru Agencije ima Odbor za napredno zdravljenje ustrezno strokovno znanje za preverjanje kakovosti in nekliničnih podatkov o zdravilih za napredno zdravljenje. Zato mora biti odgovoren za vrednotenje vlog za potrditev. |
| --- | --- |

(5)

V okviru Agencije ima Odbor za napredno zdravljenje ustrezno strokovno znanje za preverjanje kakovosti in nekliničnih podatkov o zdravilih za napredno zdravljenje. Zato mora biti odgovoren za vrednotenje vlog za potrditev.

| (6) | Odbor za napredno zdravljenje bi moral imeti možnost, da po potrebi svoje vrednotenje dopolni z ogledom prostorov, v katerih se razvija zdravilo za napredno zdravljenje, na kraju samem. |
| --- | --- |

(6)

Odbor za napredno zdravljenje bi moral imeti možnost, da po potrebi svoje vrednotenje dopolni z ogledom prostorov, v katerih se razvija zdravilo za napredno zdravljenje, na kraju samem.

| (7) | Vloge za potrditev se lahko nanašajo na kombinirana zdravila za napredno zdravljenje v smislu Uredbe (ES) št. 1394/2007. V takšnem primeru je treba uporabljati dodatne zahteve v povezavi s skladnostjo medicinskega pripomočka ali aktivnega medicinskega pripomočka za vsaditev, vgrajenega v kombinirano zdravilo, z bistvenimi zahtevami iz Direktive Sveta 93/42/EGS z dne 14. junija 1993 o medicinskih pripomočkih (4) in Direktive Sveta 90/385/EGS z dne 20. junija 1990 o približevanju zakonodaje držav članic o aktivnih medicinskih pripomočkih za vsaditev (5) v tem zaporedju. |
| --- | --- |

(7)

Vloge za potrditev se lahko nanašajo na kombinirana zdravila za napredno zdravljenje v smislu Uredbe (ES) št. 1394/2007. V takšnem primeru je treba uporabljati dodatne zahteve v povezavi s skladnostjo medicinskega pripomočka ali aktivnega medicinskega pripomočka za vsaditev, vgrajenega v kombinirano zdravilo, z bistvenimi zahtevami iz Direktive Sveta 93/42/EGS z dne 14. junija 1993 o medicinskih pripomočkih (4) in Direktive Sveta 90/385/EGS z dne 20. junija 1990 o približevanju zakonodaje držav članic o aktivnih medicinskih pripomočkih za vsaditev (5) v tem zaporedju.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravila za uporabo v humani medicini – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravila za uporabo v humani medicini –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za mikro, mala in srednje velika podjetja, kot so opredeljena v Priporočilu 2003/361/ES, in ki razvijajo zdravila za napredno zdravljenje ter imajo sedež v Skupnosti.

Člen 2

Postopek vrednotenja in potrjevanja

1.   Vloge za znanstveno vrednotenje ter potrjevanje kakovosti in nekliničnih podatkov o zdravilu za napredno zdravljenje se predložijo Agenciji in vsebujejo naslednje:

| (a) | vse podatke, ki so potrebni, da se dokaže, da predlagatelj spada v področje uporabe te uredbe, kot je določeno v členu 1; |
| --- | --- |

(a)

vse podatke, ki so potrebni, da se dokaže, da predlagatelj spada v področje uporabe te uredbe, kot je določeno v členu 1;

| (b) | navedbo, ali se vloga nanaša le na podatke o kakovosti ali na podatke o kakovosti in neklinične podatke; |
| --- | --- |

(b)

navedbo, ali se vloga nanaša le na podatke o kakovosti ali na podatke o kakovosti in neklinične podatke;

| (c) | sklicevanje na kakršno koli vlogo za potrditev, ki je bila v preteklosti vložena za isto zdravilo za napredno zdravljenje, navedba o tem, ali je bila potrditev odobrena ali ne, ter obrazložitev dodane vrednosti nove vloge in razlik med novo vlogo in v preteklosti vloženo vlogo; |
| --- | --- |

(c)

sklicevanje na kakršno koli vlogo za potrditev, ki je bila v preteklosti vložena za isto zdravilo za napredno zdravljenje, navedba o tem, ali je bila potrditev odobrena ali ne, ter obrazložitev dodane vrednosti nove vloge in razlik med novo vlogo in v preteklosti vloženo vlogo;

| (d) | ustrezno pristojbino, kot je določena v Uredbi Sveta (ES) št. 297/95 (6); |
| --- | --- |

(d)

ustrezno pristojbino, kot je določena v Uredbi Sveta (ES) št. 297/95 (6);

| (e) | podatke iz modula 3 dela I Priloge I k Direktivi 2001/83/ES, ki se predložijo v potrditev v skladu z drugim pododstavkom, pri čemer se upoštevajo posebne zahteve iz dela IV navedene priloge ter znanstvene smernice iz člena 5; |
| --- | --- |

(e)

podatke iz modula 3 dela I Priloge I k Direktivi 2001/83/ES, ki se predložijo v potrditev v skladu z drugim pododstavkom, pri čemer se upoštevajo posebne zahteve iz dela IV navedene priloge ter znanstvene smernice iz člena 5;

| (f) | kadar se vloga nanaša na podatke o kakovosti in neklinične podatke, podatke iz modula 4 dela I Priloge I k Direktivi 2001/83/ES, ki se predloži v potrditev v skladu s tretjim pododstavkom, pri čemer se upoštevajo posebne zahteve iz dela IV navedene priloge ter znanstvene smernice iz člena 5: |
| --- | --- |

(f)

kadar se vloga nanaša na podatke o kakovosti in neklinične podatke, podatke iz modula 4 dela I Priloge I k Direktivi 2001/83/ES, ki se predloži v potrditev v skladu s tretjim pododstavkom, pri čemer se upoštevajo posebne zahteve iz dela IV navedene priloge ter znanstvene smernice iz člena 5:

Za namene točke (e) prvega pododstavka vloga vsebuje vsaj naslednje podatke:

| (a) | splošne podatke in podatke o vhodnih snoveh in surovinah; |
| --- | --- |

(a)

splošne podatke in podatke o vhodnih snoveh in surovinah;

| (b) | postopek izdelave zdravilnih učinkovin z izjemo podatkov o vrednotenju postopka; |
| --- | --- |

(b)

postopek izdelave zdravilnih učinkovin z izjemo podatkov o vrednotenju postopka;

| (c) | značilnosti zdravilnih učinkovin, omejene na podatke, ki so potrebni za ustrezen opis zdravilnih učinkovin; |
| --- | --- |

(c)

značilnosti zdravilnih učinkovin, omejene na podatke, ki so potrebni za ustrezen opis zdravilnih učinkovin;

| (d) | nadzor zdravilnih učinkovin z izjemo podatkov o vrednotenju vsebnosti; |
| --- | --- |

(d)

nadzor zdravilnih učinkovin z izjemo podatkov o vrednotenju vsebnosti;

| (e) | opis in sestavo končnega zdravila. |
| --- | --- |

(e)

opis in sestavo končnega zdravila.

Za namene točke (f) prvega pododstavka vloga vsebuje vsaj naslednje podatke:

| (a) | primarne farmakodinamične podatke v podporo utemeljitvi za predlagano terapevtsko uporabo; |
| --- | --- |

(a)

primarne farmakodinamične podatke v podporo utemeljitvi za predlagano terapevtsko uporabo;

| (b) | farmakokinetične podatke o biološki porazdelitvi, če so pomembni za podkrepitev primarnih farmakodinamičnih podatkov; |
| --- | --- |

(b)

farmakokinetične podatke o biološki porazdelitvi, če so pomembni za podkrepitev primarnih farmakodinamičnih podatkov;

| (c) | vsaj eno študijo toksičnosti. |
| --- | --- |

(c)

vsaj eno študijo toksičnosti.

2.   Če vloga izpolnjuje zahteve iz odstavka 1, Agencija potrdi prejem veljavne vloge.

3.   Odbor za napredno zdravljenje ovrednoti veljavno vlogo v 90 dneh od potrditve njenega prejema.

Za namene navedenega vrednotenja Odbor za napredno zdravljenje zlasti zaradi naknadnega vrednotenja kakršnih koli prihodnjih vlog za klinično preskušanje in pridobitev dovoljenja za promet določi, ali:

| (a) | predloženi podatki o kakovosti in metodologija za preskušanje kakovosti, ki jo je uporabil predlagatelj, izpolnjujejo znanstvene in tehnične zahteve iz razdelkov 2.3 in 3 dela I, dela IV ter, kjer je to pomembno za podatke o kakovosti, Uvoda in Splošnih načel Priloge I k Direktivi 2001/83/ES; |
| --- | --- |

(a)

predloženi podatki o kakovosti in metodologija za preskušanje kakovosti, ki jo je uporabil predlagatelj, izpolnjujejo znanstvene in tehnične zahteve iz razdelkov 2.3 in 3 dela I, dela IV ter, kjer je to pomembno za podatke o kakovosti, Uvoda in Splošnih načel Priloge I k Direktivi 2001/83/ES;

| (b) | če je primerno, neklinični podatki in metodologija predkliničnega preskušanja, ki jo je uporabil predlagatelj, izpolnjujejo znanstvene in tehnične zahteve iz razdelkov 2.4 in 4 dela I, dela IV ter, kjer je to pomembno za predklinične podatke, Uvoda in Splošnih načel Priloge I k Direktivi 2001/83/ES. |
| --- | --- |

(b)

če je primerno, neklinični podatki in metodologija predkliničnega preskušanja, ki jo je uporabil predlagatelj, izpolnjujejo znanstvene in tehnične zahteve iz razdelkov 2.4 in 4 dela I, dela IV ter, kjer je to pomembno za predklinične podatke, Uvoda in Splošnih načel Priloge I k Direktivi 2001/83/ES.

4.   V obdobju iz odstavka 3 Odbor za napredno zdravljenje lahko zahteva, da predlagatelj v določenem roku predloži dodatne informacije.

V tem primeru se obdobje iz odstavka 3 podaljša do predložitve zahtevanih dodatnih informacij.

5.   Ko Odbor za napredno zdravljenje konča vrednotenje, Agencija predlagatelja ustrezno obvesti in mu takoj pošlje naslednje dokumente:

| (a) | poročilo o vrednotenju, v katerem so natančno opredeljeni zlasti razlogi za odločitev, ki jo je o vlogi sprejel Odbor za napredno zdravljenje; |
| --- | --- |

(a)

poročilo o vrednotenju, v katerem so natančno opredeljeni zlasti razlogi za odločitev, ki jo je o vlogi sprejel Odbor za napredno zdravljenje;

| (b) | če je glede na vrednotenje primerno, potrdilo o kakovosti in, če je primerno, predložene neklinične podatke ter zadevne metodologije preskušanja, ki jih je predlagatelj uporabil in ki izpolnjujejo znanstvene in tehnične zahteve iz drugega pododstavka odstavka 3; |
| --- | --- |

(b)

če je glede na vrednotenje primerno, potrdilo o kakovosti in, če je primerno, predložene neklinične podatke ter zadevne metodologije preskušanja, ki jih je predlagatelj uporabil in ki izpolnjujejo znanstvene in tehnične zahteve iz drugega pododstavka odstavka 3;

| (c) | če Odbor za napredno zdravljenje meni, da je primerno, seznam vprašanj, ki bi jih moral predlagatelj v prihodnosti proučiti, kar zadeva izpolnjevanje znanstvenih in tehničnih zahtev iz Priloge I k Direktivi 2001/83/ES v zvezi s kakovostjo in, če je primerno, predloženimi nekliničnimi podatki ter zadevnimi metodologijami preskušanja, ki jih je predlagatelj uporabil. |
| --- | --- |

(c)

če Odbor za napredno zdravljenje meni, da je primerno, seznam vprašanj, ki bi jih moral predlagatelj v prihodnosti proučiti, kar zadeva izpolnjevanje znanstvenih in tehničnih zahtev iz Priloge I k Direktivi 2001/83/ES v zvezi s kakovostjo in, če je primerno, predloženimi nekliničnimi podatki ter zadevnimi metodologijami preskušanja, ki jih je predlagatelj uporabil.

Člen 3

Ogledi na kraju samem

Odbor za napredno zdravljenje lahko predlagatelja obvesti, da je za zaključek vrednotenja v skladu s členom 2 potreben ogled prostorov, v katerih se razvija zadevno zdravilo za napredno zdravljenje, na kraju samem. Predlagatelja obvesti o namenu ogleda. Če predlagatelj sprejme ogled na kraju samem, ga opravijo ustrezno usposobljeni inšpektorji iz države članice.

V tem primeru se rok iz člena 2(3) podaljša do predložitve poročila o ogledu na kraju samem Odboru za napredno zdravljenje in predlagatelju.

Člen 4

Kombinirana zdravila za napredno zdravljenje

1.   Kadar se vloga za potrditev nanaša na kombinirana zdravila za napredno zdravljenje, se uporabljajo dodatne zahteve iz odstavkov 2 in 3.

2.   Vloga za potrditev podatkov o kombiniranem zdravilu za napredno zdravljenje lahko vključuje dokazilo o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz člena 6 Uredbe (ES) št. 1394/2007.

3.   Vloga za potrditev podatkov o kombiniranem zdravilu za napredno zdravljenje po potrebi vsebuje rezultate ocene dela medicinskega pripomočka ali dela aktivnega medicinskega pripomočka za vsaditev, ki jo pripravi priglašeni organ v skladu z Direktivo 93/42/EGS ali Direktivo 90/385/EGS.

Agencija prizna rezultate navedene ocene pri vrednotenju podatkov o zadevnem zdravilu.

Agencija lahko od priglašenega organa zahteva, da pošlje katere koli informacije v zvezi z rezultati njegove ocene. Priglašeni organ pošlje informacije v enem mesecu. V tem primeru se obdobje iz člena 2(3) podaljša do predložitve zahtevanih informacij.

4.   Če vloga ne vsebuje rezultatov ocene, lahko Agencija

| (a) | od priglašenega organa, ki ga določi skupaj z predlagateljem, pridobi mnenje o skladnosti dela pripomočka s Prilogo I k Direktivi 93/42/EGS ali Prilogo 1 k Direktivi 90/385/EGS, razen če Odbor za napredno zdravljenje po nasvetu svojih strokovnjakov za medicinske pripomočke odloči, da sodelovanje priglašenega organa ni potrebno, ali |
| --- | --- |

(a)

od priglašenega organa, ki ga določi skupaj z predlagateljem, pridobi mnenje o skladnosti dela pripomočka s Prilogo I k Direktivi 93/42/EGS ali Prilogo 1 k Direktivi 90/385/EGS, razen če Odbor za napredno zdravljenje po nasvetu svojih strokovnjakov za medicinske pripomočke odloči, da sodelovanje priglašenega organa ni potrebno, ali

| (b) | iz vrednotenja izključi preverjanje skladnosti medicinskega pripomočka z bistvenimi zahtevami iz člena 6 Uredbe (ES) št. 1394/2007. |
| --- | --- |

(b)

iz vrednotenja izključi preverjanje skladnosti medicinskega pripomočka z bistvenimi zahtevami iz člena 6 Uredbe (ES) št. 1394/2007.

V primeru iz točke (a) se obdobje iz člena 2(3) podaljša do predložitve zahtevanega mnenja.

V primeru iz točke (b) se v poročilo o vrednotenju in katero koli predloženo potrdilo vpiše, da je preverjanje skladnosti medicinskega pripomočka z bistvenimi zahtevami izključeno iz vrednotenja. V poročilu o vrednotenju in katerem koli potrdilu je lahko tudi navedeno, da interakcije med celicami ali tkivi ter medicinskim pripomočkom in njihove združljivosti ni mogoče ovrednotiti, ker ni rezultatov ocene priglašenega organa.

Člen 5

Znanstvene smernice

Pri zbiranju dokumentacije za vlogo za potrditev predlagatelji upoštevajo znanstvene smernice, ki jih v zvezi z minimalnimi podatki o kakovosti in nekliničnimi podatki iz drugega in tretjega pododstavka člena 2(1) za potrjevanje zdravil za napredno zdravljenje objavi Agencija.

Člen 6

Poročilo

Agencija v letno poročilo o svojih dejavnostih vključi tudi razdelek o izkušnjah, pridobljenih pri uporabi te uredbe. Ta razdelek zajema zlasti statistične podatke o vrsti in številu vlog, vloženih v skladu s to uredbo.

Člen 7

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. julija 2009

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 324, 10.12.2007, str. 121.

1

(2)  UL L 124, 20.5.2003, str. 36.

2

(3)  UL L 311, 28.11.2001, str. 67.

3

(4)  UL L 169, 12.7.1993, str. 1.

4

(5)  UL L 189, 20.7.1990, str. 17.

5

(6)  UL L 35, 15.2.1995, str. 1.

6

---

| 25.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 194/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 194/11

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 669/2009

z dne 24. julija 2009

o izvajanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta glede poostrenega uradnega nadzora pri uvozu nekatere krme in nekaterih živil neživalskega izvora ter spremembi Odločbe 2006/504/ES

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (1), ter zlasti člena 15(5) in člena 63(1) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (2), ter zlasti člena 53(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 882/2004 vzpostavlja usklajen okvir splošnih pravil za organizacijo uradnega nadzora na ravni Skupnosti, vključno z uradnim nadzorom uvoza živil in krme iz tretjih držav. Poleg tega določa, da se oblikuje seznam krme in živil neživalskega izvora, za katere zaradi znanega ali nepričakovanega tveganja velja poostren uradni nadzor na vstopni točki na območje iz Priloge I k navedeni uredbi („seznam“). Takšen poostren nadzor mora omogočiti učinkovitejše obvladovanje znanega ali nepričakovanega tveganja in zbiranje natančnih podatkov, pridobljenih s spremljanjem, o pojavljanju in razširjenosti neugodnih rezultatov laboratorijske analize. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 882/2004 vzpostavlja usklajen okvir splošnih pravil za organizacijo uradnega nadzora na ravni Skupnosti, vključno z uradnim nadzorom uvoza živil in krme iz tretjih držav. Poleg tega določa, da se oblikuje seznam krme in živil neživalskega izvora, za katere zaradi znanega ali nepričakovanega tveganja velja poostren uradni nadzor na vstopni točki na območje iz Priloge I k navedeni uredbi („seznam“). Takšen poostren nadzor mora omogočiti učinkovitejše obvladovanje znanega ali nepričakovanega tveganja in zbiranje natančnih podatkov, pridobljenih s spremljanjem, o pojavljanju in razširjenosti neugodnih rezultatov laboratorijske analize.

| (2) | Pri pripravi seznama je treba upoštevati nekatera merila, ki bi omogočila ugotovitev znanega ali nepričakovanega tveganja, povezanega s posebno krmo ali s posebnimi živili neživalskega izvora. |
| --- | --- |

(2)

Pri pripravi seznama je treba upoštevati nekatera merila, ki bi omogočila ugotovitev znanega ali nepričakovanega tveganja, povezanega s posebno krmo ali s posebnimi živili neživalskega izvora.

| (3) | Dokler se ne sprejmejo standardizirana metodologija in merila za pripravo seznama, je treba za namene priprave in posodabljanja seznama upoštevati podatke iz obvestil, prejetih prek sistema hitrega obveščanja za živila in krmo (RASFF), vzpostavljenega z Uredbo (ES) št. 178/2002, poročila Urada za prehrano in veterino, poročila tretjih držav, izmenjave informacij med Komisijo, državami članicami in Evropsko agencijo za varnost hrane ter znanstvene ocene. |
| --- | --- |

(3)

Dokler se ne sprejmejo standardizirana metodologija in merila za pripravo seznama, je treba za namene priprave in posodabljanja seznama upoštevati podatke iz obvestil, prejetih prek sistema hitrega obveščanja za živila in krmo (RASFF), vzpostavljenega z Uredbo (ES) št. 178/2002, poročila Urada za prehrano in veterino, poročila tretjih držav, izmenjave informacij med Komisijo, državami članicami in Evropsko agencijo za varnost hrane ter znanstvene ocene.

| (4) | Uredba (ES) št. 882/2004 določa, da morajo države članice pri organizaciji poostrenega nadzora določiti vstopne točke, ki imajo dostop do ustreznih prostorov za izvajanje nadzora raznih vrst krme in živil. Zato je treba v tej uredbi določiti minimalne zahteve za določene vstopne točke, da se zagotovi stopnja enotnosti v zvezi z učinkovitostjo nadzora. |
| --- | --- |

(4)

Uredba (ES) št. 882/2004 določa, da morajo države članice pri organizaciji poostrenega nadzora določiti vstopne točke, ki imajo dostop do ustreznih prostorov za izvajanje nadzora raznih vrst krme in živil. Zato je treba v tej uredbi določiti minimalne zahteve za določene vstopne točke, da se zagotovi stopnja enotnosti v zvezi z učinkovitostjo nadzora.

| (5) | Uredba (ES) št. 882/2004 določa, da morajo države članice pri organizaciji poostrenega nadzora od nosilcev dejavnosti proizvodnje krme in živilske dejavnosti, ki so odgovorni za pošiljke, zahtevati, da predhodno napovejo prispetje in naravo takšne pošiljke. Zato je treba določiti vzorčni obrazec enotnega vstopnega dokumenta za uvoz krme in živil neživalskega izvora, ki je obravnavan v tej uredbi, da se zagotovi enoten pristop v vsej Skupnosti. Vzorčni obrazec mora biti na voljo carinskim organom, kadar se pošiljke prijavijo za sprostitev v prosti pretok. |
| --- | --- |

(5)

Uredba (ES) št. 882/2004 določa, da morajo države članice pri organizaciji poostrenega nadzora od nosilcev dejavnosti proizvodnje krme in živilske dejavnosti, ki so odgovorni za pošiljke, zahtevati, da predhodno napovejo prispetje in naravo takšne pošiljke. Zato je treba določiti vzorčni obrazec enotnega vstopnega dokumenta za uvoz krme in živil neživalskega izvora, ki je obravnavan v tej uredbi, da se zagotovi enoten pristop v vsej Skupnosti. Vzorčni obrazec mora biti na voljo carinskim organom, kadar se pošiljke prijavijo za sprostitev v prosti pretok.

| (6) | Poleg tega je treba za zagotovitev določene stopnje enotnosti na ravni Skupnosti v zvezi s poostrenim uradnim nadzorom v tej uredbi določiti, da navedeni uradni nadzor zajema dokumentacijske, identifikacijske in fizične preglede. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega je treba za zagotovitev določene stopnje enotnosti na ravni Skupnosti v zvezi s poostrenim uradnim nadzorom v tej uredbi določiti, da navedeni uradni nadzor zajema dokumentacijske, identifikacijske in fizične preglede.

| (7) | Za organizacijo poostrenega uradnega nadzora morajo biti na voljo ustrezna finančna sredstva. Zato morajo države članice pobrati pristojbine, ki so potrebne za kritje stroškov, nastalih zaradi navedenega nadzora. Izračun navedenih pristojbin mora biti v skladu z merili iz Priloge VI k Uredbi (ES) št. 882/2004. |
| --- | --- |

(7)

Za organizacijo poostrenega uradnega nadzora morajo biti na voljo ustrezna finančna sredstva. Zato morajo države članice pobrati pristojbine, ki so potrebne za kritje stroškov, nastalih zaradi navedenega nadzora. Izračun navedenih pristojbin mora biti v skladu z merili iz Priloge VI k Uredbi (ES) št. 882/2004.

| (8) | Odločba Komisije 2005/402/ES z dne 23. maja 2005 o nujnih ukrepih glede čilija, izdelkov s čilijem, kurkume in palmovega olja (3) določa, da mora vse pošiljke takšnih izdelkov spremljati poročilo o analizi, ki dokazuje, da izdelek ne vsebuje naslednjih snovi: sudan I (številka CAS: 842-07-9), sudan II (številka CAS: 3118-97-6), sudan III (številka CAS: 85-86-9) ali sudan IV (85-83-6). Od sprejetja navedenih ukrepov se je pogostnost obvestil prek sistema RASFF zmanjšala, kar kaže na znatno izboljšanje razmer v zvezi s prisotnostjo barvil sudan v zadevnih izdelkih. Zato je treba črtati zahtevo iz Odločbe 2005/402/ES, ki določa, da vsako pošiljko uvoženih izdelkov spremlja poročilo o analizi, ter namesto tega vzpostaviti enoten in poostren nadzor navedenih pošiljk na vstopnih točkah na območje Skupnosti. Zato je treba Odločbo 2005/402/ES razveljaviti. |
| --- | --- |

(8)

Odločba Komisije 2005/402/ES z dne 23. maja 2005 o nujnih ukrepih glede čilija, izdelkov s čilijem, kurkume in palmovega olja (3) določa, da mora vse pošiljke takšnih izdelkov spremljati poročilo o analizi, ki dokazuje, da izdelek ne vsebuje naslednjih snovi: sudan I (številka CAS: 842-07-9), sudan II (številka CAS: 3118-97-6), sudan III (številka CAS: 85-86-9) ali sudan IV (85-83-6). Od sprejetja navedenih ukrepov se je pogostnost obvestil prek sistema RASFF zmanjšala, kar kaže na znatno izboljšanje razmer v zvezi s prisotnostjo barvil sudan v zadevnih izdelkih. Zato je treba črtati zahtevo iz Odločbe 2005/402/ES, ki določa, da vsako pošiljko uvoženih izdelkov spremlja poročilo o analizi, ter namesto tega vzpostaviti enoten in poostren nadzor navedenih pošiljk na vstopnih točkah na območje Skupnosti. Zato je treba Odločbo 2005/402/ES razveljaviti.

| (9) | Odločba Komisije 2006/504/ES z dne 12. julija 2006 o posebnih pogojih, ki urejajo določena živila, uvožena iz nekaterih tretjih držav, zaradi nevarnosti onesnaženja teh živil z aflatoksini (4) določa pogostejši nadzor (50 % vseh pošiljk) prisotnosti aflatoksinov v arašidih z izvorom iz Brazilije. Od sprejetja navedenih ukrepov se je pogostnost obvestil prek sistema RASFF v zvezi z aflatoksini v arašidih iz Brazilije zmanjšala. Zato je treba prekiniti izvajanje ukrepov iz Odločbe 2006/504/ES v zvezi s takšnimi proizvodi, za katere mora namesto tega veljati enoten in poostren nadzor na vstopnih točkah na območje Skupnosti. Zato je treba Odločbo 2006/504/ES ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Odločba Komisije 2006/504/ES z dne 12. julija 2006 o posebnih pogojih, ki urejajo določena živila, uvožena iz nekaterih tretjih držav, zaradi nevarnosti onesnaženja teh živil z aflatoksini (4) določa pogostejši nadzor (50 % vseh pošiljk) prisotnosti aflatoksinov v arašidih z izvorom iz Brazilije. Od sprejetja navedenih ukrepov se je pogostnost obvestil prek sistema RASFF v zvezi z aflatoksini v arašidih iz Brazilije zmanjšala. Zato je treba prekiniti izvajanje ukrepov iz Odločbe 2006/504/ES v zvezi s takšnimi proizvodi, za katere mora namesto tega veljati enoten in poostren nadzor na vstopnih točkah na območje Skupnosti. Zato je treba Odločbo 2006/504/ES ustrezno spremeniti.

| (10) | Izvajanje minimalnih zahtev za določene vstopne točke lahko v državah članicah povzroči težave v praksi. Zato je treba v tej uredbi določiti prehodno obdobje, v katerem se lahko navedene zahteve postopno izvajajo. V skladu s tem morajo imeti pristojni organi v državah članicah možnost, da v navedenem prehodnem obdobju izvajajo potrebne identifikacijske in fizične preglede tudi na mejnih kontrolnih točkah, ki niso določene vstopne točke. V navedenih primerih morajo takšne mejne kontrolne točke izpolnjevati minimalne zahteve za določene vstopne točke, ki so določene v tej uredbi. |
| --- | --- |

(10)

Izvajanje minimalnih zahtev za določene vstopne točke lahko v državah članicah povzroči težave v praksi. Zato je treba v tej uredbi določiti prehodno obdobje, v katerem se lahko navedene zahteve postopno izvajajo. V skladu s tem morajo imeti pristojni organi v državah članicah možnost, da v navedenem prehodnem obdobju izvajajo potrebne identifikacijske in fizične preglede tudi na mejnih kontrolnih točkah, ki niso določene vstopne točke. V navedenih primerih morajo takšne mejne kontrolne točke izpolnjevati minimalne zahteve za določene vstopne točke, ki so določene v tej uredbi.

| (11) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina

Ta uredba v skladu s členom 15(5) Uredbe (ES) št. 882/2004 določa pravila o poostrenem nadzoru uvoza krme in živil neživalskega izvora iz Priloge I k tej uredbi na vstopnih točkah na območja iz Priloge I k tej uredbi.

Člen 2

Posodobitve Priloge I

Pri oblikovanju in redni posodobitvi seznama iz Priloge I je treba upoštevati vsaj naslednje informacije:

| (a) | podatke iz obvestil, prejetih prek sistema RASFF; |
| --- | --- |

(a)

podatke iz obvestil, prejetih prek sistema RASFF;

| (b) | poročila in informacije, ki jih je pripravil Urad za prehrano in veterinarstvo na podlagi svojih dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

poročila in informacije, ki jih je pripravil Urad za prehrano in veterinarstvo na podlagi svojih dejavnosti;

| (c) | poročila in informacije, prejete od tretjih držav; |
| --- | --- |

(c)

poročila in informacije, prejete od tretjih držav;

| (d) | informacije, izmenjane med Komisijo in državami članicami ter Evropsko agencijo za varnost hrane; |
| --- | --- |

(d)

informacije, izmenjane med Komisijo in državami članicami ter Evropsko agencijo za varnost hrane;

| (e) | po potrebi znanstvena poročila. |
| --- | --- |

(e)

po potrebi znanstvena poročila.

Seznam iz Priloge I se pregleduje redno, najmanj štirikrat letno.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „enotni vstopni dokument“ pomeni dokument, ki ga v skladu s členom 6 izpolni nosilec dejavnosti proizvodnje krme in živilske dejavnosti ali njegov predstavnik in pristojni organ, ki potrdi zaključek uradnega nadzora, ter katerega vzorčni obrazec je vključen v Prilogo II; |
| --- | --- |

(a)

„enotni vstopni dokument“ pomeni dokument, ki ga v skladu s členom 6 izpolni nosilec dejavnosti proizvodnje krme in živilske dejavnosti ali njegov predstavnik in pristojni organ, ki potrdi zaključek uradnega nadzora, ter katerega vzorčni obrazec je vključen v Prilogo II;

| (b) | „določena vstopna točka“ pomeni vstopno točko iz prve alinee člena 17(1) Uredbe (ES) št. 882/2004 na eno od območij iz Priloge I k navedeni uredbi; pri pošiljkah, ki prispejo po morju in se raztovorijo zato, da se natovorijo na naslednje plovilo za nadaljnji prevoz v pristanišče v drugi državi članici, je določena vstopna točka pristanišče v drugi državi članici; |
| --- | --- |

(b)

„določena vstopna točka“ pomeni vstopno točko iz prve alinee člena 17(1) Uredbe (ES) št. 882/2004 na eno od območij iz Priloge I k navedeni uredbi; pri pošiljkah, ki prispejo po morju in se raztovorijo zato, da se natovorijo na naslednje plovilo za nadaljnji prevoz v pristanišče v drugi državi članici, je določena vstopna točka pristanišče v drugi državi članici;

| (c) | „pošiljka“ pomeni količino katere koli krme ali živil neživalskega izvora iz Priloge I k tej uredbi, ki spadajo v isto kategorijo ali so opisana na isti način, so obravnavana v istih dokumentih, se prevažajo z istim prevoznim sredstvom ter prihajajo iz iste tretje države ali istega dela te države. |
| --- | --- |

(c)

„pošiljka“ pomeni količino katere koli krme ali živil neživalskega izvora iz Priloge I k tej uredbi, ki spadajo v isto kategorijo ali so opisana na isti način, so obravnavana v istih dokumentih, se prevažajo z istim prevoznim sredstvom ter prihajajo iz iste tretje države ali istega dela te države.

Člen 4

Minimalne zahteve za določene vstopne točke

Brez poseganja v člen 19 imajo določene vstopne točke na voljo vsaj naslednje:

| (a) | zadostno število ustrezno usposobljenega in izkušenega osebja, da se izvedejo predpisani pregledi pošiljk; |
| --- | --- |

(a)

zadostno število ustrezno usposobljenega in izkušenega osebja, da se izvedejo predpisani pregledi pošiljk;

| (b) | ustrezne prostore, da lahko pristojni organ izvede potrebne preglede; |
| --- | --- |

(b)

ustrezne prostore, da lahko pristojni organ izvede potrebne preglede;

| (c) | podrobna navodila v zvezi z vzorčenjem za analizo in pošiljanjem teh vzorcev za analizo v laboratorij, ki je določen v skladu s členom 12(1) Uredbe (ES) št. 882/2004 („referenčni laboratorij“); |
| --- | --- |

(c)

podrobna navodila v zvezi z vzorčenjem za analizo in pošiljanjem teh vzorcev za analizo v laboratorij, ki je določen v skladu s členom 12(1) Uredbe (ES) št. 882/2004 („referenčni laboratorij“);

| (d) | prostore za skladiščenje pošiljk (in pošiljk v zabojnikih) pod ustreznimi pogoji v obdobju zadržanja, po potrebi med čakanjem na rezultate analize iz točke (c), ter ustrezno število skladiščnih prostorov, vključno s hladilnicami, če je zaradi narave pošiljke potrebna nadzorovana temperatura; |
| --- | --- |

(d)

prostore za skladiščenje pošiljk (in pošiljk v zabojnikih) pod ustreznimi pogoji v obdobju zadržanja, po potrebi med čakanjem na rezultate analize iz točke (c), ter ustrezno število skladiščnih prostorov, vključno s hladilnicami, če je zaradi narave pošiljke potrebna nadzorovana temperatura;

| (e) | oprema za raztovarjanje in ustrezna oprema za izvajanje vzorčenja za analizo; |
| --- | --- |

(e)

oprema za raztovarjanje in ustrezna oprema za izvajanje vzorčenja za analizo;

| (f) | možnost za raztovarjanje in vzorčenje za analizo v zaščitenem prostoru, kadar je to potrebno; |
| --- | --- |

(f)

možnost za raztovarjanje in vzorčenje za analizo v zaščitenem prostoru, kadar je to potrebno;

| (g) | referenčni laboratorij, v katerem je mogoče izvesti analizo iz točke (c) in do katerega je vzorce mogoče hitro prepeljati. |
| --- | --- |

(g)

referenčni laboratorij, v katerem je mogoče izvesti analizo iz točke (c) in do katerega je vzorce mogoče hitro prepeljati.

Člen 5

Seznam določenih vstopnih točk

Države članice za vsak proizvod iz Priloge I vodijo posodobljen seznam določenih vstopnih točk in javnosti omogočijo spletni dostop do tega seznama. Države članice spletne naslove teh seznamov sporočijo Komisiji.

Komisija za namene obveščanja na svoji spletni strani objavi nacionalne povezave do navedenih seznamov.

Člen 6

Predhodna napoved pošiljk

Nosilci dejavnosti proizvodnje krme in živilske dejavnosti ali njihovi predstavniki predhodno napovejo načrtovani datum in čas fizičnega prispetja pošiljke na določeni vstopni točki ter naravo pošiljke.

V ta namen izpolnijo del I enotnega vstopnega dokumenta in ga en vsaj delovni dan pred fizičnim prispetjem pošiljke predložijo pristojnemu organu na določeni vstopni točki.

Člen 7

Jezik enotnih vstopnih dokumentov

Enotni vstopni dokumenti se sestavijo v uradnem jeziku ali v enem od uradnih jezikov države članice, v kateri se nahaja določena vstopna točka.

Vendar države članice lahko soglašajo, da se enotni vstopni dokumenti sestavijo v drugem uradnem jeziku Skupnosti.

Člen 8

Poostren uradni nadzor na določenih vstopnih točkah

1.   Pristojni organ na določeni vstopni točki brez nepotrebnega odlašanja izvede:

| (a) | preglede dokumentacije vseh pošiljk v dveh delovnih dneh od prispetja na določeno vstopno točko, razen v primeru izjemnih in neizogibnih okoliščin; |
| --- | --- |

(a)

preglede dokumentacije vseh pošiljk v dveh delovnih dneh od prispetja na določeno vstopno točko, razen v primeru izjemnih in neizogibnih okoliščin;

| (b) | identifikacijske in fizične preglede, vključno z laboratorijsko analizo, v skladu s pogostnostjo iz Priloge I ter na način, ki nosilcem dejavnosti proizvodnje krme in živilske dejavnosti onemogoča, da predvidijo, ali bo za posamezno pošiljko veljal takšen pregled; rezultati fizičnih pregledov morajo biti na voljo takoj, ko je to tehnično izvedljivo. |
| --- | --- |

(b)

identifikacijske in fizične preglede, vključno z laboratorijsko analizo, v skladu s pogostnostjo iz Priloge I ter na način, ki nosilcem dejavnosti proizvodnje krme in živilske dejavnosti onemogoča, da predvidijo, ali bo za posamezno pošiljko veljal takšen pregled; rezultati fizičnih pregledov morajo biti na voljo takoj, ko je to tehnično izvedljivo.

2.   Po zaključku pregledov iz odstavka 1 pristojni organ:

| (a) | izpolni ustrezni del dela II enotnega vstopnega dokumenta, pri čemer odgovorni uradnik pristojnega organa ožigosa in podpiše izvirni dokument; |
| --- | --- |

(a)

izpolni ustrezni del dela II enotnega vstopnega dokumenta, pri čemer odgovorni uradnik pristojnega organa ožigosa in podpiše izvirni dokument;

| (b) | naredi in obdrži kopijo podpisanega in ožigosanega enotnega vstopnega dokumenta. |
| --- | --- |

(b)

naredi in obdrži kopijo podpisanega in ožigosanega enotnega vstopnega dokumenta.

Pošiljko pri nadaljnjem prevozu spremlja izvirni enotni vstopni dokument, dokler ne prispe na namembni kraj, naveden v enotnem vstopnem dokumentu.

Pristojni organ na določeni vstopni točki lahko odobri nadaljnji prevoz pošiljke med čakanjem na rezultate fizičnih pregledov. Kadar se izda dovoljenje, pristojni organ na določeni vstopni točki o tem obvesti pristojni organ na namembnem kraju in uporabijo se ustrezni protokoli, ki zagotavljajo, da je pošiljka pod nenehnim nadzorom pristojnih organov ter da se pošiljka med čakanjem na rezultate fizičnih pregledov ne more na kakršen koli način poškodovati.

Kadar se pošiljka prevaža med čakanjem na rezultate fizičnih pregledov, se v ta namen izda overjena kopija izvirnega enotnega vstopnega dokumenta.

Člen 9

Posebne okoliščine

1.   Komisija lahko na zahtevo zadevne države članice pooblasti pristojne organe nekaterih določenih vstopnih točk, ki delujejo pri posebnih geografskih ovirah, da izvajajo fizične preglede v prostorih nosilca dejavnosti proizvodnje krme in živilske dejavnosti, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | učinkovitost nadzora, ki se izvaja na določeni vstopni točki, ni okrnjena; |
| --- | --- |

(a)

učinkovitost nadzora, ki se izvaja na določeni vstopni točki, ni okrnjena;

| (b) | prostori izpolnjujejo ustrezne zahteve iz člena 4 in jih je država članica odobrila za navedeni namen; |
| --- | --- |

(b)

prostori izpolnjujejo ustrezne zahteve iz člena 4 in jih je država članica odobrila za navedeni namen;

| (c) | uporabljajo se ustrezni protokoli, ki zagotavljajo, da je pošiljka pod nenehnim nadzorom pristojnega organa na določeni vstopni točki od prispetja na določeno vstopno točko in da se pošiljka med pregledi ne more na kakršen koli način poškodovati. |
| --- | --- |

(c)

uporabljajo se ustrezni protokoli, ki zagotavljajo, da je pošiljka pod nenehnim nadzorom pristojnega organa na določeni vstopni točki od prispetja na določeno vstopno točko in da se pošiljka med pregledi ne more na kakršen koli način poškodovati.

2.   Z odstopanjem od člena 8(1) se lahko v izjemnih okoliščinah z odločbo o uvrstitvi novega proizvoda v Prilogo I določi, da pristojni organ na namembnem kraju, navedenem v enotnem vstopnem dokumentu, izvaja identifikacijske in fizične preglede pošiljk navedenega proizvoda v prostorih nosilca dejavnosti proizvodnje krme in živilske dejavnosti, če je primerno in če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1(b) in (c) ter naslednji pogoji:

| (a) | zaradi visoke stopnje pokvarljivosti proizvoda ali posebnih značilnosti embalaže bi vzorčenje na določeni vstopni točki neizogibno pomenilo resno tveganje za varnost živil ali bi nesprejemljivo poškodovalo proizvod; |
| --- | --- |

(a)

zaradi visoke stopnje pokvarljivosti proizvoda ali posebnih značilnosti embalaže bi vzorčenje na določeni vstopni točki neizogibno pomenilo resno tveganje za varnost živil ali bi nesprejemljivo poškodovalo proizvod;

| (b) | pristojni organi na določeni vstopni točki in pristojni organi, ki izvajajo vzorčenje, sodelujejo, da bi zagotovili, da:






  (i) | se pošiljka med vsemi pregledi na kakršen koli način ne poškoduje; |
| --- | --- | --- |

(b)

pristojni organi na določeni vstopni točki in pristojni organi, ki izvajajo vzorčenje, sodelujejo, da bi zagotovili, da:

(i)

se pošiljka med vsemi pregledi na kakršen koli način ne poškoduje;

| (ii) | so zahteve za poročanje iz člena 15 v celoti izpolnjene. |
| --- | --- |

(ii)

so zahteve za poročanje iz člena 15 v celoti izpolnjene.

Člen 10

Sprostitev v prosti pretok

Pred sprostitvijo pošiljk v prosti pretok nosilec dejavnosti proizvodnje krme in živilske dejavnosti ali njegov predstavnik carinskim organom predloži enotni vstopni dokument ali enakovreden dokument v elektronski obliki, ki ga je pristojni organ izpolnil, ko so bili opravljeni vsi pregledi iz člena 8(1) in so rezultati fizičnih pregledov, kadar so takšni pregledi potrebni, ugodni.

Člen 11

Obveznosti nosilcev dejavnosti proizvodnje krme in živilske dejavnosti

V primeru posebnih značilnosti pošiljke nosilec dejavnosti proizvodnje krme in živilske dejavnosti ali njegov predstavnik pristojnemu organu zagotovi:

| (a) | zadostne človeške vire in logistično podporo za raztovarjanje pošiljke, da se lahko izvede uradni nadzor; |
| --- | --- |

(a)

zadostne človeške vire in logistično podporo za raztovarjanje pošiljke, da se lahko izvede uradni nadzor;

| (b) | ustrezno opremo za vzorčenje za analizo pri posebnem prevozu in/ali posebni obliki pakiranja, če vzorčenja ni mogoče reprezentativno izvesti z običajno opremo za vzorčenje. |
| --- | --- |

(b)

ustrezno opremo za vzorčenje za analizo pri posebnem prevozu in/ali posebni obliki pakiranja, če vzorčenja ni mogoče reprezentativno izvesti z običajno opremo za vzorčenje.

Člen 12

Delitev pošiljk

Pošiljke se ne delijo, dokler se poostreni uradni nadzor ne zaključi v celoti in dokler pristojni organ ne izpolni enotnega vstopnega dokumenta v skladu s členom 8.

V primeru delitve pošiljke vsak del pošiljke do sprostitve v prosti pretok spremlja overjena kopija enotnega vstopnega dokumenta.

Člen 13

Neskladnost

Če se v okviru uradnega nadzora ugotovi neskladnost, odgovorni uradnik pristojnega organa izpolni del III enotnega vstopnega dokumenta, pri čemer se sprejmejo ukrepi v skladu s členi 19, 20 in 21 Uredbe (ES) št. 882/2004.

Člen 14

Pristojbine

1.   Države članice zagotovijo pobiranje pristojbin, ki nastanejo zaradi poostrenega uradnega nadzora, določenega v tej uredbi, v skladu s členom 27(4) Uredbe (ES) št. 882/2004 in merili iz Priloge VI k Uredbi (ES) št. 882/2004.

2.   Nosilci dejavnosti proizvodnje krme in živilske dejavnosti, odgovorni za pošiljko, ali njihovi predstavniki plačajo pristojbine iz odstavka 1.

Člen 15

Poročanje Komisiji

1.   Države članice predložijo Komisiji poročilo o pošiljkah, da se zagotovi stalna ocena krme in živil neživalskega izvora iz Priloge I.

Navedeno poročilo se predloži vsako četrtletje, in sicer pred koncem prvega meseca po izteku četrtletja.

2.   Poročilo vsebuje naslednje informacije:

| (a) | podrobne podatke o vsaki pošiljki, vključno s podatki o:






  (i) | velikosti v smislu neto teže pošiljke; |
| --- | --- | --- |

(a)

podrobne podatke o vsaki pošiljki, vključno s podatki o:

(i)

velikosti v smislu neto teže pošiljke;

| (ii) | državi izvora vsake pošiljke; |
| --- | --- |

(ii)

državi izvora vsake pošiljke;

| (b) | število pošiljk, ki se vzorčijo za analizo; |
| --- | --- |

(b)

število pošiljk, ki se vzorčijo za analizo;

| (c) | rezultate pregledov iz člena 8(1). |
| --- | --- |

(c)

rezultate pregledov iz člena 8(1).

3.   Komisija zbere poročila, ki jih je prejela v skladu z odstavkom 2, in državam članicam omogoči dostop do teh poročil.

Člen 16

Spremembe Odločbe 2006/504/ES

Odločba 2006/504/ES se spremeni:

| 1. | v členu 1 se črtajo točke (a)(iii), (iv) in (v); |
| --- | --- |

1.

v členu 1 se črtajo točke (a)(iii), (iv) in (v);

| 2. | v členu 5 se odstavek 2(a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | vsako pošiljko živil iz Brazilije“; |
| --- | --- | --- |

2.

v členu 5 se odstavek 2(a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

vsako pošiljko živil iz Brazilije“;

| 3. | v členu 7 se črta odstavek 3. |
| --- | --- |

3.

v členu 7 se črta odstavek 3.

Člen 17

Razveljavitev Odločbe 2005/402/ES

Odločba Komisije 2005/402/ES se razveljavi.

Člen 18

Uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 25. januarja 2010.

Člen 19

Prehodni ukrepi

1.   V petih letih po začetku veljavnosti te uredbe se lahko, kadar na določeni vstopni točki ni prostorov, potrebnih za izvedbo fizičnih pregledov iz člena 8(1)(b), navedeni pregledi izvedejo na drugi mejni kontrolni točki v isti državi članici, ki jo za navedeni namen pooblasti pristojni organ, preden se pošiljke prijavijo za sprostitev v prosti pretok, če zadevna mejna kontrolna točka izpolnjuje minimalne zahteve iz člena 4.

2.   Države članice z elektronsko objavo na svojih spletnih straneh javnosti omogočijo dostop do seznama mejnih kontrolnih točk, pooblaščenih v skladu s prvim odstavkom.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. julija 2009

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 165, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

2

(3)  UL L 135, 28.5.2005, str. 34.

3

(4)  UL L 199, 21.7.2006, str. 21.

4

---

PRILOGA I

A.   Krma in živila neživalskega izvora, za katere velja poostren nadzor na določenih vstopnih točkah

| Krma in živila
  (predvidena uporaba) | Oznaka KN | Država izvora | Nevarnost | Pogostnost fizičnih in identifikacijskih pregledov (2)

  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zemeljski oreški (arašidi) in proizvodi iz njih (krma in živila) | 1202 10 90; 1202 20 00; 2008 11; | Argentina | Aflatoksini | 10 |
| Zemeljski oreški (arašidi) in proizvodi iz njih (krma in živila) | 1202 10 90; 1202 20 00; 2008 11; | Brazilija | Aflatoksini | 50 |
| Elementi v sledovih (krma in živila) (3)
   (4) | 2817 00 00; 2820; 2821; 2825 50 00; 2833 25 00; 2833 29 20; 2833 29 80; 2836 99; | Kitajska | Kadmij in svinec | 50 |
| Zemeljski oreški (arašidi) in proizvodi iz njih (krma in živila), zlasti arašidovo maslo (živilo) | 1202 10; 1202 20 00; 2008 11; | Gana | Aflatoksini | 50 |
| Začimbe (živila):






  — | Capsicum spp. (sušeni plodovi začimb, celi ali mleti, vključno s čilijem, čilijem v prahu, kajenskim poprom in papriko) |

Krma in živila

(predvidena uporaba)

Oznaka KN

Država izvora

Nevarnost

Pogostnost fizičnih in identifikacijskih pregledov (2)

(%)

Zemeljski oreški (arašidi) in proizvodi iz njih (krma in živila)

1202 10 90; 1202 20 00; 2008 11;

Argentina

Aflatoksini

10

Zemeljski oreški (arašidi) in proizvodi iz njih (krma in živila)

1202 10 90; 1202 20 00; 2008 11;

Brazilija

Aflatoksini

50

Elementi v sledovih (krma in živila) (3)
   (4)

2817 00 00; 2820; 2821; 2825 50 00; 2833 25 00; 2833 29 20; 2833 29 80; 2836 99;

Kitajska

Kadmij in svinec

50

Zemeljski oreški (arašidi) in proizvodi iz njih (krma in živila), zlasti arašidovo maslo (živilo)

1202 10; 1202 20 00; 2008 11;

Gana

Aflatoksini

50

Začimbe (živila):

—

Capsicum spp. (sušeni plodovi začimb, celi ali mleti, vključno s čilijem, čilijem v prahu, kajenskim poprom in papriko)

| — | Myristica fragrans (muškatni orešek) |
| --- | --- |

—

Myristica fragrans (muškatni orešek)

| — | Zingiber officinale (ingver) |
| --- | --- |

—

Zingiber officinale (ingver)

| — | Curcuma longa (kurkuma) |
| --- | --- |

—

Curcuma longa (kurkuma)

0904 20; 0908 10 00; 0908 20 00; 0910 10 00; 0910 30 00;

Indija

Aflatoksini

50

Zemeljski oreški (arašidi) in proizvodi iz njih (krma in živila)

1202 10 90; 1202 20 00; 2008 11

Indija

Aflatoksini

10

Semena navadne lubenice in proizvodi iz njih (5) (živila)

ex 1207 99

Nigerija

Aflatoksini

50

Suho grozdje (živilo)

0806 20

Uzbekistan

Ohratoksin A

50

Čili, izdelki s čilijem, kurkuma in palmovo olje (živila)

0904 20 90; 0910 99 60; 0910 30 00; 1511 10 90

Vse tretje države

Barvila sudan

20

Zemeljski oreški (arašidi) in proizvodi iz njih (krma in živila)

1202 10 90; 1202 20 00; 2008 11

Vietnam

Aflatoksini

10

Riž basmati za neposredno prehrano ljudi (živilo)

ex 1006 30

Pakistan

Aflatoksini

50

Riž basmati za neposredno prehrano ljudi (živilo)

ex 1006 30

Indija

Aflatoksini

10

Mango, špargljev fižol (Vigna sesquipedalis), momordika (Momordica charantia), vodnjača (Lagenaria siceraria), paprike in jajčevci (živila)

ex 0804 50 00; 0708 20 00; 0807 11 00; 0707 00; 0709 60; 0709 30 00

Dominikanska republika

Ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom (1)

50

Banane

0803 00 11

Dominikanska republika

Ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom (1)

10

Zelenjava, sveža, ohlajena ali zamrznjena (paprike, bučke in paradižniki)

0709 60; 0709 90 70; 0702 00 00

Turčija

Pesticida: metomil in oksamil

10

Hruške

0808 20 10

Turčija

Pesticid: amitraz

10

Zelenjava, sveža, ohlajena ali zamrznjena (živila)

| — | špargljev fižol (Vigna sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

špargljev fižol (Vigna sesquipedalis)

| — | jajčevci |
| --- | --- |

—

jajčevci

| — | kapusnice |
| --- | --- |

—

kapusnice

0708 20 00; 0709 30 00; 0704;

Tajska

Organofosforni ostanki pesticidov

50

B.   Opredelitev pojmov

V tej prilogi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „čili“ pomeni plodove iz rodu Capsicum, posušene, zdrobljene ali zmlete, z oznako KN 0904 20 90, v kakršni koli obliki, ki so namenjeni za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

(a)

„čili“ pomeni plodove iz rodu Capsicum, posušene, zdrobljene ali zmlete, z oznako KN 0904 20 90, v kakršni koli obliki, ki so namenjeni za prehrano ljudi;

| (b) | „izdelki s čilijem“ pomenijo curry v prahu z oznako KN 0910 99 60, v kakršni koli obliki, ki je namenjen za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

(b)

„izdelki s čilijem“ pomenijo curry v prahu z oznako KN 0910 99 60, v kakršni koli obliki, ki je namenjen za prehrano ljudi;

| (c) | „kurkuma“ pomeni posušeno in zdrobljeno ali zmleto kurkumo z oznako KN 0910 30 00, v kakršni koli obliki, ki je namenjena za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

(c)

„kurkuma“ pomeni posušeno in zdrobljeno ali zmleto kurkumo z oznako KN 0910 30 00, v kakršni koli obliki, ki je namenjena za prehrano ljudi;

| (d) | „palmovo olje“ pomeni palmovo olje z oznako KN 1511 10 90, ki je namenjeno za neposredno prehrano ljudi; |
| --- | --- |

(d)

„palmovo olje“ pomeni palmovo olje z oznako KN 1511 10 90, ki je namenjeno za neposredno prehrano ljudi;

| (e) | „barvila sudan“ se nanašajo na naslednje kemične snovi: (i)






  (i) | sudan I (številka CAS: 842-07-9); |
| --- | --- | --- |

(e)

„barvila sudan“ se nanašajo na naslednje kemične snovi: (i)

(i)

sudan I (številka CAS: 842-07-9);

| (ii) | sudan II (številka CAS: 3118-97-6); |
| --- | --- |

(ii)

sudan II (številka CAS: 3118-97-6);

| (iii) | sudan III (številka CAS: 85-86-9); |
| --- | --- |

(iii)

sudan III (številka CAS: 85-86-9);

| (iv) | škrlatnordeče barvilo; ali sudan IV (številka CAS: 85-83-6). |
| --- | --- |

(iv)

škrlatnordeče barvilo; ali sudan IV (številka CAS: 85-83-6).

---

(1)  Zlasti ostanki: amitraza, acefata, aldikarba, benomila, karbendazima, klorfenapirja, klorpirifosa, CS2 (ditiokarbamatov), diafentiurona, diazinona, diklorvosa, dikofola, dimetoata, endosulfana, fenamidona, imidakloprida, malationa, metamidofosa, metiokarba, metomila, monokrotofosa, ometoata, oksamila, profenofosa, propikonazola, tiabendazola in tiakloprida.

(2)  Kadar se pregledi zahtevajo le za nekatere proizvode pod katero koli oznako in v nomenklaturi blaga pod to oznako ne obstaja noben specifičen pododdelek, je oznaka označena z „ex“ (na primer ex 2007 99 97: vključiti je treba le proizvode, ki vsebujejo lešnike).

(3)  Elementi v sledovih iz tega vnosa so elementi v sledovih, ki spadajo v funkcionalno skupino sestavin elementov v sledovih iz točke 3(b) Priloge I k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 (UL L 268, 18.10.2003, str. 29).

(4)  Kot referenčne točke za ukrepe se uporabljajo mejne vrednosti, ki so določene za vsebnost svinca in kadmija v aditivih, ki spadajo v funkcionalno skupino sestavin elementov v sledovih iz Priloge I k Direktivi 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 140, 30.5.2002, str. 10). Če se elementi v sledovih označijo kot prehranska dopolnila, kakor so opredeljena v členu 2 Direktive 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o približevanju zakonodaj držav članic o prehranskih dopolnilih (UL L 183, 12.7.2002, str. 51), se uporabljajo mejne vrednosti iz Uredbe (ES) št. 1881/2006.

(5)  Kot referenčne točke za ukrepe se uporabljajo mejne vrednosti, ki so določene za vsebnost aflatoksinov v zemeljskih oreških in proizvodih iz njih iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1881/2006 (UL L 364, 20.12.2006, str. 5).

---

PRILOGA II

ENOTNI VSTOPNI DOKUMENT

Image

Image

Navodila za izpolnjevanje enotnih vstopnih dokumentov

| Splošno | : | Dokument izpolnite z velikimi tiskanimi črkami. Navodila so prikazana poleg zadevne številke polja. |
| --- | --- | --- |

Splošno

:

Dokument izpolnite z velikimi tiskanimi črkami. Navodila so prikazana poleg zadevne številke polja.

| Del I | Če ni navedeno drugače, ta del izpolni nosilec dejavnosti proizvodnje krme in živilske dejavnosti ali njegov predstavnik. |
| --- | --- |

Del I

Če ni navedeno drugače, ta del izpolni nosilec dejavnosti proizvodnje krme in živilske dejavnosti ali njegov predstavnik.

| Polje I.1. | Pošiljatelj: ime in polni naslov fizične ali pravne osebe (nosilca dejavnosti proizvodnje krme in živilske dejavnosti), ki pošilja pošiljko. Informacije o telefonski številki in telefaksu ali elektronskem naslovu so zaželene. |
| --- | --- |
| Polje I.2. | To polje izpolnijo organi na določeni vstopni točki, kot je določeno v členu 2. |
| Polje I.3. | Prejemnik: ime in polni naslov fizične ali pravne osebe (nosilca dejavnosti proizvodnje krme in živilske dejavnosti), kateri je pošiljka namenjena. Informacije o telefonski številki in telefaksu ali elektronskem naslovu so zaželene. |
| Polje I.4. | Oseba, ki je odgovorna za pošiljko (tudi agent, deklarant ali nosilec dejavnosti proizvodnje krme in živilske dejavnosti): oseba, ki je odgovorna za pošiljko med obravnavanjem na določeni vstopni točki in ki pristojnim organom v imenu uvoznika predloži potrebne deklaracije. Navedite ime in polni naslov. Informacije o telefonski številki in telefaksu ali elektronskem naslovu so zaželene. |
| Polje I.5. | Država porekla: to je država, iz katere blago izvira ali v kateri se goji, pobira ali proizvaja. |
| Polje I.6. | Država, iz katere se pošilja: to je država, v kateri je bila pošiljka poslana v Skupnost s končnim prevoznim sredstvom. |
| Polje I.7. | Uvoznik: ime in polni naslov. Informacije o telefonski številki in telefaksu ali elektronskem naslovu so zaželene. |
| Polje I.8. | Namembni kraj: naslov dostave v Skupnosti. Informacije o telefonski številki in telefaksu ali elektronskem naslovu so zaželene. |
| Polje I.9. | Prispetje na določeno vstopno točko: navedite načrtovani datum prispetja pošiljke na določeno vstopno točko. |
| Polje I.10. | Dokumenti: ustrezno navedite datum izdaje in število uradnih dokumentov, ki spremljajo pošiljko. |
| Polje I.11. | Navedite podrobne informacije o prevoznem sredstvu, s katerim je pošiljka prispela: za letala navedite številko leta, za plovila navedite ime ladje, za cestna vozila navedite številko registrske tablice in po potrebi številko priklopnika, za železnice navedite ime vlaka in številko vagona. Dokumentacijske reference: številka letalskega tovornega lista, ladijska nakladnica ali komercialna številka železnice ali tovornjaka. |
| Polje I.12. | Opis blaga: navedite podroben opis blaga (za krmo navedite tudi vrsto). |
| Polje I.13. | Tarifna oznaka ali oznaka HS harmoniziranega sistema Svetovne carinske organizacije |
| Polje I.14. | Bruto teža: skupna teža v kilogramih. Ta teža je opredeljena kot skupna masa proizvodov, neposredne embalaže in njihovega celotnega pakiranja, vendar brez zabojnikov za prevoz in druge prevozne opreme.
  Neto teža: teža dejanskega proizvoda v kilogramih, brez pakiranja. Ta teža je opredeljena kot masa samih proizvodov brez neposredne embalaže ali kakršnega koli pakiranja. |
| Polje I.15. | Število paketov. |
| Polje I.16. | Temperatura: označite ustrezno temperaturo prevoza/skladiščenja. |
| Polje I.17. | Vrsta pakiranja: navedite vrsto pakiranja proizvodov. |
| Polje I.18. | Blago, namenjeno za: označite ustrezno polje, odvisno od tega, ali je blago namenjeno za prehrano ljudi brez predhodnega razvrščanja ali drugačne mehanske obdelave (v tem primeru označite „prehrano ljudi“), za prehrano ljudi po takšni obdelavi (v tem primeru označite „dodatno obdelavo“) ali za „krmo“ (v tem primeru označite „krmo“). |
| Polje I.19. | Navedite vse identifikacijske številke žigov in zabojnikov, kadar je to ustrezno. |
| Polje I.20. | Prevoz do mejne kontrolne točke: v prehodnem obdobju iz člena 17 pristojni organ na določeni vstopni točki označi to polje, da odobri nadaljnji prevoz do druge kontrolne točke. |
| Polje I.21. | Se ne uporablja. |
| Polje I.22. | Za uvoz: to polje je treba označiti, če je pošiljka namenjena za uvoz (člen 8). |
| Polje I.23. | Se ne uporablja. |
| Polje I.24. | Označite ustrezno prevozno sredstvo. |

Polje I.1.

Pošiljatelj: ime in polni naslov fizične ali pravne osebe (nosilca dejavnosti proizvodnje krme in živilske dejavnosti), ki pošilja pošiljko. Informacije o telefonski številki in telefaksu ali elektronskem naslovu so zaželene.

Polje I.2.

To polje izpolnijo organi na določeni vstopni točki, kot je določeno v členu 2.

Polje I.3.

Prejemnik: ime in polni naslov fizične ali pravne osebe (nosilca dejavnosti proizvodnje krme in živilske dejavnosti), kateri je pošiljka namenjena. Informacije o telefonski številki in telefaksu ali elektronskem naslovu so zaželene.

Polje I.4.

Oseba, ki je odgovorna za pošiljko (tudi agent, deklarant ali nosilec dejavnosti proizvodnje krme in živilske dejavnosti): oseba, ki je odgovorna za pošiljko med obravnavanjem na določeni vstopni točki in ki pristojnim organom v imenu uvoznika predloži potrebne deklaracije. Navedite ime in polni naslov. Informacije o telefonski številki in telefaksu ali elektronskem naslovu so zaželene.

Polje I.5.

Država porekla: to je država, iz katere blago izvira ali v kateri se goji, pobira ali proizvaja.

Polje I.6.

Država, iz katere se pošilja: to je država, v kateri je bila pošiljka poslana v Skupnost s končnim prevoznim sredstvom.

Polje I.7.

Uvoznik: ime in polni naslov. Informacije o telefonski številki in telefaksu ali elektronskem naslovu so zaželene.

Polje I.8.

Namembni kraj: naslov dostave v Skupnosti. Informacije o telefonski številki in telefaksu ali elektronskem naslovu so zaželene.

Polje I.9.

Prispetje na določeno vstopno točko: navedite načrtovani datum prispetja pošiljke na določeno vstopno točko.

Polje I.10.

Dokumenti: ustrezno navedite datum izdaje in število uradnih dokumentov, ki spremljajo pošiljko.

Polje I.11.

Navedite podrobne informacije o prevoznem sredstvu, s katerim je pošiljka prispela: za letala navedite številko leta, za plovila navedite ime ladje, za cestna vozila navedite številko registrske tablice in po potrebi številko priklopnika, za železnice navedite ime vlaka in številko vagona. Dokumentacijske reference: številka letalskega tovornega lista, ladijska nakladnica ali komercialna številka železnice ali tovornjaka.

Polje I.12.

Opis blaga: navedite podroben opis blaga (za krmo navedite tudi vrsto).

Polje I.13.

Tarifna oznaka ali oznaka HS harmoniziranega sistema Svetovne carinske organizacije

Polje I.14.

Bruto teža: skupna teža v kilogramih. Ta teža je opredeljena kot skupna masa proizvodov, neposredne embalaže in njihovega celotnega pakiranja, vendar brez zabojnikov za prevoz in druge prevozne opreme.

Neto teža: teža dejanskega proizvoda v kilogramih, brez pakiranja. Ta teža je opredeljena kot masa samih proizvodov brez neposredne embalaže ali kakršnega koli pakiranja.

Polje I.15.

Število paketov.

Polje I.16.

Temperatura: označite ustrezno temperaturo prevoza/skladiščenja.

Polje I.17.

Vrsta pakiranja: navedite vrsto pakiranja proizvodov.

Polje I.18.

Blago, namenjeno za: označite ustrezno polje, odvisno od tega, ali je blago namenjeno za prehrano ljudi brez predhodnega razvrščanja ali drugačne mehanske obdelave (v tem primeru označite „prehrano ljudi“), za prehrano ljudi po takšni obdelavi (v tem primeru označite „dodatno obdelavo“) ali za „krmo“ (v tem primeru označite „krmo“).

Polje I.19.

Navedite vse identifikacijske številke žigov in zabojnikov, kadar je to ustrezno.

Polje I.20.

Prevoz do mejne kontrolne točke: v prehodnem obdobju iz člena 17 pristojni organ na določeni vstopni točki označi to polje, da odobri nadaljnji prevoz do druge kontrolne točke.

Polje I.21.

Se ne uporablja.

Polje I.22.

Za uvoz: to polje je treba označiti, če je pošiljka namenjena za uvoz (člen 8).

Polje I.23.

Se ne uporablja.

Polje I.24.

Označite ustrezno prevozno sredstvo.

| Del II | Ta del izpolni pristojni organ. |
| --- | --- |

Del II

Ta del izpolni pristojni organ.

| Polje II.1. | Uporabite isto referenčno številko kot v polju I.2. |
| --- | --- |
| Polje II.2. | Po potrebi uporabijo carinske službe. |
| Polje II.3. | Dokumentacijski pregled: ta pregled je treba izvesti za vse pošiljke. |
| Polje II.4. | Pristojni organ na določeni vstopni točki navede, ali je pošiljka izbrana za fizične preglede, ki se lahko v prehodnem obdobju iz člena 17 izvedejo na drugi mejni kontrolni točki. |
| Polje II.5. | Pristojni organ na določeni vstopni točki v prehodnem obdobju iz člena 17 in po zadovoljivem dokumentacijskem/identifikacijskem pregledu navede, h kateri mejni kontrolni točki se lahko pošiljka pošlje za fizični pregled. |
| Polje II.6. | Jasno navedite ukrep, ki se izvede v primeru zavrnitve pošiljke zaradi nezadovoljivih rezultatov dokumentacijskih ali identifikacijskih pregledov. Če je treba pošiljko „poslati naprej“, „uničiti“, „spremeniti“ ali „uporabiti za drug namen“, je treba v polje II.7. vnesti naslov namembnega obrata. |
| Polje II.7. | Navedite ustrezno številko dovoljenja in naslov (ali ime ladje in pristanišče) za vse namembne kraje, v katerih je treba izvesti dodatne preglede pošiljke, na primer če je v polju II.6. označeno, da je treba pošiljko „poslati naprej“, „uničiti“, „spremeniti“ ali „uporabiti za drug namen“. |
| Polje II.8. | V to polje odtisnite uradni žig pristojnega organa na določeni vstopni točki. |
| Polje II.9. | Podpis odgovornega uradnika pristojnega organa na določeni vstopni točki. |
| Polje II.10. | Se ne uporablja. |
| Polje II.11. | V tem polju pristojni organ na določeni vstopni točki ali pristojni organ na mejni kontrolni točki (v prehodnem obdobju iz člena 17) navede rezultate identifikacijskih pregledov. |
| Polje II.12. | V tem polju pristojni organ na določeni vstopni točki ali pristojni organ na mejni kontrolni točki (v prehodnem obdobju iz člena 17) navede rezultate fizičnih pregledov. |
| Polje II.13. | V tem polju pristojni organ na določeni vstopni točki ali pristojni organ na kontrolni točki (v prehodnem obdobju iz člena 17) navede rezultate laboratorijskega preskusa. V tem polju navedite kategorijo snovi ali patogena, za katerega se izvede laboratorijski preskus. |
| Polje II.14. | To polje se uporablja za vse pošiljke, ki se prijavijo za sprostitev v prosti pretok znotraj Skupnosti. |
| Polje II.15. | Se ne uporablja. |
| Polje II.16. | Jasno navedite ukrep, ki se izvede v primeru zavrnitve pošiljke zaradi nezadovoljivih rezultatov fizičnih pregledov. V primeru, da je treba pošiljko „poslati naprej“, „uničiti“, „spremeniti“ ali „uporabiti za drug namen“, se mora v polje II.18. vnesti naslov namembnega obrata. |
| Polje II.17. | Razlogi za zavrnitev: ustrezno navedite dodatne pomembne informacije. Označite ustrezno okence. |
| Polje II.18. | Navedite ustrezno številko dovoljenja in naslov (ali ime ladje in pristanišče) za vse namembne kraje, v katerih je treba izvesti dodatne preglede pošiljke, na primer če je v polju II.16. označeno, da je treba pošiljko „poslati naprej“, „uničiti“, „spremeniti“ ali „uporabiti za drug namen“. |
| Polje II.19. | To polje uporabite, kadar se pečat, ki je zabeležen na pošiljki, uniči pri odpiranju zabojnika. Ohranjati se mora zbirni seznam vseh pečatov, ki so bili uporabljeni v ta namen. |
| Polje II.20. | V to polje odtisnite uradni žig pristojnega organa na določeni vstopni točki ali pristojnega organa na mejni kontrolni točki (v prehodnem obdobju iz člena 17). |
| Polje II.21. | Podpis odgovornega uradnika pristojnega organa na določeni vstopni točki ali pristojnega organa na mejni kontrolni točki (v prehodnem obdobju iz člena 17). |

Polje II.1.

Uporabite isto referenčno številko kot v polju I.2.

Polje II.2.

Po potrebi uporabijo carinske službe.

Polje II.3.

Dokumentacijski pregled: ta pregled je treba izvesti za vse pošiljke.

Polje II.4.

Pristojni organ na določeni vstopni točki navede, ali je pošiljka izbrana za fizične preglede, ki se lahko v prehodnem obdobju iz člena 17 izvedejo na drugi mejni kontrolni točki.

Polje II.5.

Pristojni organ na določeni vstopni točki v prehodnem obdobju iz člena 17 in po zadovoljivem dokumentacijskem/identifikacijskem pregledu navede, h kateri mejni kontrolni točki se lahko pošiljka pošlje za fizični pregled.

Polje II.6.

Jasno navedite ukrep, ki se izvede v primeru zavrnitve pošiljke zaradi nezadovoljivih rezultatov dokumentacijskih ali identifikacijskih pregledov. Če je treba pošiljko „poslati naprej“, „uničiti“, „spremeniti“ ali „uporabiti za drug namen“, je treba v polje II.7. vnesti naslov namembnega obrata.

Polje II.7.

Navedite ustrezno številko dovoljenja in naslov (ali ime ladje in pristanišče) za vse namembne kraje, v katerih je treba izvesti dodatne preglede pošiljke, na primer če je v polju II.6. označeno, da je treba pošiljko „poslati naprej“, „uničiti“, „spremeniti“ ali „uporabiti za drug namen“.

Polje II.8.

V to polje odtisnite uradni žig pristojnega organa na določeni vstopni točki.

Polje II.9.

Podpis odgovornega uradnika pristojnega organa na določeni vstopni točki.

Polje II.10.

Se ne uporablja.

Polje II.11.

V tem polju pristojni organ na določeni vstopni točki ali pristojni organ na mejni kontrolni točki (v prehodnem obdobju iz člena 17) navede rezultate identifikacijskih pregledov.

Polje II.12.

V tem polju pristojni organ na določeni vstopni točki ali pristojni organ na mejni kontrolni točki (v prehodnem obdobju iz člena 17) navede rezultate fizičnih pregledov.

Polje II.13.

V tem polju pristojni organ na določeni vstopni točki ali pristojni organ na kontrolni točki (v prehodnem obdobju iz člena 17) navede rezultate laboratorijskega preskusa. V tem polju navedite kategorijo snovi ali patogena, za katerega se izvede laboratorijski preskus.

Polje II.14.

To polje se uporablja za vse pošiljke, ki se prijavijo za sprostitev v prosti pretok znotraj Skupnosti.

Polje II.15.

Se ne uporablja.

Polje II.16.

Jasno navedite ukrep, ki se izvede v primeru zavrnitve pošiljke zaradi nezadovoljivih rezultatov fizičnih pregledov. V primeru, da je treba pošiljko „poslati naprej“, „uničiti“, „spremeniti“ ali „uporabiti za drug namen“, se mora v polje II.18. vnesti naslov namembnega obrata.

Polje II.17.

Razlogi za zavrnitev: ustrezno navedite dodatne pomembne informacije. Označite ustrezno okence.

Polje II.18.

Navedite ustrezno številko dovoljenja in naslov (ali ime ladje in pristanišče) za vse namembne kraje, v katerih je treba izvesti dodatne preglede pošiljke, na primer če je v polju II.16. označeno, da je treba pošiljko „poslati naprej“, „uničiti“, „spremeniti“ ali „uporabiti za drug namen“.

Polje II.19.

To polje uporabite, kadar se pečat, ki je zabeležen na pošiljki, uniči pri odpiranju zabojnika. Ohranjati se mora zbirni seznam vseh pečatov, ki so bili uporabljeni v ta namen.

Polje II.20.

V to polje odtisnite uradni žig pristojnega organa na določeni vstopni točki ali pristojnega organa na mejni kontrolni točki (v prehodnem obdobju iz člena 17).

Polje II.21.

Podpis odgovornega uradnika pristojnega organa na določeni vstopni točki ali pristojnega organa na mejni kontrolni točki (v prehodnem obdobju iz člena 17).

| Del III | Ta del izpolni pristojni organ. |
| --- | --- |

Del III

Ta del izpolni pristojni organ.

| Polje III.1. | Podatki o ponovnem izvozu: pristojni organ na določeni vstopni točki ali pristojni organ na mejni kontrolni točki (v prehodnem obdobju iz člena 17) navede informacije o prevoznem sredstvu, ki je bilo uporabljeno, njegovi identifikacijski številki, namembni državi in datumu pošiljanja naprej takoj, ko so te informacije znane. |
| --- | --- |
| Polje III.2. | Nadaljnje spremljanje: navedite enoto lokalnega pristojnega organa, ki je po potrebi odgovorna za izvajanje nadzora v primeru, da je treba pošiljko „uničiti“, „spremeniti“ ali „uporabiti za drug namen“. V tem polju lokalni pristojni organ potrdi prispetje in skladnost pošiljke. |
| Polje III.3. | Podpis odgovornega uradnika pristojnega organa na določeni vstopni točki ali pristojnega organa na mejni kontrolni točki (v prehodnem obdobju iz člena 17) v primeru, da je treba pošiljko „poslati naprej“. Podpis odgovornega uradnika lokalnega pristojnega organa v primeru, da je treba pošiljko „uničiti“, „spremeniti“ ali „uporabiti za drug namen“. |

Polje III.1.

Podatki o ponovnem izvozu: pristojni organ na določeni vstopni točki ali pristojni organ na mejni kontrolni točki (v prehodnem obdobju iz člena 17) navede informacije o prevoznem sredstvu, ki je bilo uporabljeno, njegovi identifikacijski številki, namembni državi in datumu pošiljanja naprej takoj, ko so te informacije znane.

Polje III.2.

Nadaljnje spremljanje: navedite enoto lokalnega pristojnega organa, ki je po potrebi odgovorna za izvajanje nadzora v primeru, da je treba pošiljko „uničiti“, „spremeniti“ ali „uporabiti za drug namen“. V tem polju lokalni pristojni organ potrdi prispetje in skladnost pošiljke.

Polje III.3.

Podpis odgovornega uradnika pristojnega organa na določeni vstopni točki ali pristojnega organa na mejni kontrolni točki (v prehodnem obdobju iz člena 17) v primeru, da je treba pošiljko „poslati naprej“. Podpis odgovornega uradnika lokalnega pristojnega organa v primeru, da je treba pošiljko „uničiti“, „spremeniti“ ali „uporabiti za drug namen“.

---

| 25.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 194/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 194/22

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 670/2009

z dne 24. julija 2009

o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 v zvezi z javno intervencijo z razpisom za odkup trde pšenice ali neoluščenega riža in spremembi uredb (ES) št. 428/2008 in (ES) št. 687/2008

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 43(a), (c) in (k) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi člena 13(3) in člena 18(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007, kakor sta bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 72/2009 (2), se Komisija lahko odloči za javno intervencijo od 1. julija 2009 za trdo pšenico in od 1. septembra 2009 za neoluščeni riž, če tako zahtevajo razmere na trgu in zlasti razvoj tržnih cen. Treba je določiti pogoje, pod katerimi se lahko izvajajo javne intervencije, če se Komisija odloči, da je taka intervencija potrebna, in navesti, kateri organi so na tem področju pristojni v državi članici v skladu z določbami Uredbe Komisije (ES) št. 884/2006 z dne 21. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 v zvezi s financiranjem intervencijskih ukrepov s strani Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in knjiženjem postopkov javnega skladiščenja s strani plačilnih agencij držav članic (3), pri čemer je določeno, da ti organi za namene te uredbe delujejo pod imenom „intervencijske agencije“ tudi, kadar plačilne agencije delujejo neposredno. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi člena 13(3) in člena 18(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007, kakor sta bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 72/2009 (2), se Komisija lahko odloči za javno intervencijo od 1. julija 2009 za trdo pšenico in od 1. septembra 2009 za neoluščeni riž, če tako zahtevajo razmere na trgu in zlasti razvoj tržnih cen. Treba je določiti pogoje, pod katerimi se lahko izvajajo javne intervencije, če se Komisija odloči, da je taka intervencija potrebna, in navesti, kateri organi so na tem področju pristojni v državi članici v skladu z določbami Uredbe Komisije (ES) št. 884/2006 z dne 21. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 v zvezi s financiranjem intervencijskih ukrepov s strani Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in knjiženjem postopkov javnega skladiščenja s strani plačilnih agencij držav članic (3), pri čemer je določeno, da ti organi za namene te uredbe delujejo pod imenom „intervencijske agencije“ tudi, kadar plačilne agencije delujejo neposredno.

| (2) | Da bi omogočili čim preprostejše in učinkovitejše delovanje sistema javne intervencije, je treba določiti pravila o odobritvi intervencijskih centrov s strani intervencijskih agencij držav članic in sprejeti določbe o tej odobritvi. Zato je treba natančno določiti pogoje, zahtevane za odobritev skladiščnih prostorov intervencijskega centra. |
| --- | --- |

(2)

Da bi omogočili čim preprostejše in učinkovitejše delovanje sistema javne intervencije, je treba določiti pravila o odobritvi intervencijskih centrov s strani intervencijskih agencij držav članic in sprejeti določbe o tej odobritvi. Zato je treba natančno določiti pogoje, zahtevane za odobritev skladiščnih prostorov intervencijskega centra.

| (3) | Pogoji za sprejemljivost ponudb trde pšenice in neoluščenega riža, ki se oddajo pri intervencijskih agencijah, in pogoji za prevzem proizvodov v teh agencijah morajo biti čim bolj enotni v vsej Skupnosti. Za zagotovitev enakega obravnavanja vseh izvajalcev je treba zato določiti postopke, ki se uporabljajo za odkup in zlasti za sprejemljivost ponudb, prevzeme in z njimi povezane preglede. |
| --- | --- |

(3)

Pogoji za sprejemljivost ponudb trde pšenice in neoluščenega riža, ki se oddajo pri intervencijskih agencijah, in pogoji za prevzem proizvodov v teh agencijah morajo biti čim bolj enotni v vsej Skupnosti. Za zagotovitev enakega obravnavanja vseh izvajalcev je treba zato določiti postopke, ki se uporabljajo za odkup in zlasti za sprejemljivost ponudb, prevzeme in z njimi povezane preglede.

| (4) | Kadar skladiščni prostori odobrenega intervencijskega centra v državi članici, v kateri izvajalec ne opravlja glavne dejavnosti, izvajalcem omogočajo, da proizvode dobavijo z najnižjimi stroški, je treba tem izvajalcem pustiti možnost, da ponudbe oddajo v zadevni državi članici. Zato je za preprečitev dodatnih upravnih zahtev za te izvajalce primerno, da se jim dovoli, da formalnosti v zvezi s ponudbami opravljajo s svojo identifikacijsko številko za DDV v državi članici, v kateri opravljajo glavno dejavnost, in da se jim omogoči, da za potrditev svoje ponudbe predložijo varščino, ki so jo dobili v navedeni državi članici. |
| --- | --- |

(4)

Kadar skladiščni prostori odobrenega intervencijskega centra v državi članici, v kateri izvajalec ne opravlja glavne dejavnosti, izvajalcem omogočajo, da proizvode dobavijo z najnižjimi stroški, je treba tem izvajalcem pustiti možnost, da ponudbe oddajo v zadevni državi članici. Zato je za preprečitev dodatnih upravnih zahtev za te izvajalce primerno, da se jim dovoli, da formalnosti v zvezi s ponudbami opravljajo s svojo identifikacijsko številko za DDV v državi članici, v kateri opravljajo glavno dejavnost, in da se jim omogoči, da za potrditev svoje ponudbe predložijo varščino, ki so jo dobili v navedeni državi članici.

| (5) | Za zagotovitev poenostavljenega in zadovoljivega upravljanja intervencije je treba določiti, da mora biti ponujena serija homogena, serijo neoluščenega riža pa mora sestavljati riž iste sorte. Treba je tudi določiti minimalno količino, pod katero intervencijska agencija ni zavezana sprejeti ponudbe, vendar je treba vseeno upoštevati, da se večja minimalna količina lahko izkaže za potrebno zaradi upoštevanja pogojev in običajev v trgovini na debelo ali veljavnih okoljskih pravil v državi članici. Da bi izvajalci dobili informacije o veljavnih minimalnih količinah, je treba določiti, da intervencijske agencije določijo navedene minimalne količine v vsakem obvestilu o razpisu, ki ga objavijo, in po potrebi določijo večje količine, kot so določene v tej uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Za zagotovitev poenostavljenega in zadovoljivega upravljanja intervencije je treba določiti, da mora biti ponujena serija homogena, serijo neoluščenega riža pa mora sestavljati riž iste sorte. Treba je tudi določiti minimalno količino, pod katero intervencijska agencija ni zavezana sprejeti ponudbe, vendar je treba vseeno upoštevati, da se večja minimalna količina lahko izkaže za potrebno zaradi upoštevanja pogojev in običajev v trgovini na debelo ali veljavnih okoljskih pravil v državi članici. Da bi izvajalci dobili informacije o veljavnih minimalnih količinah, je treba določiti, da intervencijske agencije določijo navedene minimalne količine v vsakem obvestilu o razpisu, ki ga objavijo, in po potrebi določijo večje količine, kot so določene v tej uredbi.

| (6) | V intervencijo ni treba sprejeti trde pšenice in neoluščenega riža, katerega kakovost ne omogoča ustrezne poznejše uporabe in skladiščenja. V zvezi s tem je treba določiti metode, potrebne za določitev kakovosti trde pšenice in neoluščenega riža. |
| --- | --- |

(6)

V intervencijo ni treba sprejeti trde pšenice in neoluščenega riža, katerega kakovost ne omogoča ustrezne poznejše uporabe in skladiščenja. V zvezi s tem je treba določiti metode, potrebne za določitev kakovosti trde pšenice in neoluščenega riža.

| (7) | Trda pšenica je žito, za katero so določena merila minimalne kakovosti za prehrano ljudi, ki morajo ustrezati zdravstvenim standardom, določenim z Uredbo Sveta (EGS) št. 315/93 z dne 8. februarja 1993 o določitvi postopkov Skupnosti za kontaminate v hrani (4). Določiti je treba, da se ti standardi uporabljajo od prevzema zadevnih proizvodov v skladu s trenutnim intervencijskim režimom. |
| --- | --- |

(7)

Trda pšenica je žito, za katero so določena merila minimalne kakovosti za prehrano ljudi, ki morajo ustrezati zdravstvenim standardom, določenim z Uredbo Sveta (EGS) št. 315/93 z dne 8. februarja 1993 o določitvi postopkov Skupnosti za kontaminate v hrani (4). Določiti je treba, da se ti standardi uporabljajo od prevzema zadevnih proizvodov v skladu s trenutnim intervencijskim režimom.

| (8) | Tveganja, ki so povezana z zgornjo mejo dopustnih onesnaževalcev, plačilne ali intervencijske agencije prepoznajo na podlagi podatkov, ki jih prejmejo od ponudnikov, in lastnih analitičnih meril. Za omejitev finančnih stroškov je pred prevzemom proizvodov utemeljeno zahtevati analize v pristojnosti agencij samo na podlagi analize tveganja, ki omogoča zagotavljanje kakovosti proizvodov ob njihovem vstopu v intervencijski režim. Če je država članica ob odkupu proizvoda sprejela neustrezno odločitev glede analize tveganja v skladu s temi predpisi, je odgovorna, če se kasneje izkaže, da proizvod ne ustreza predpisanim minimalnim standardom. Taka odločitev namreč ne bi dovoljevala zagotovitve kakovosti proizvoda in posledično njegovega ustreznega shranjevanja. Zato je treba opredeliti pogoje, pod katerimi država članica prevzame odgovornost v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(8)

Tveganja, ki so povezana z zgornjo mejo dopustnih onesnaževalcev, plačilne ali intervencijske agencije prepoznajo na podlagi podatkov, ki jih prejmejo od ponudnikov, in lastnih analitičnih meril. Za omejitev finančnih stroškov je pred prevzemom proizvodov utemeljeno zahtevati analize v pristojnosti agencij samo na podlagi analize tveganja, ki omogoča zagotavljanje kakovosti proizvodov ob njihovem vstopu v intervencijski režim. Če je država članica ob odkupu proizvoda sprejela neustrezno odločitev glede analize tveganja v skladu s temi predpisi, je odgovorna, če se kasneje izkaže, da proizvod ne ustreza predpisanim minimalnim standardom. Taka odločitev namreč ne bi dovoljevala zagotovitve kakovosti proizvoda in posledično njegovega ustreznega shranjevanja. Zato je treba opredeliti pogoje, pod katerimi država članica prevzame odgovornost v zvezi s tem.

| (9) | Pri določanju minimalne kakovosti neoluščenega riža je treba zlasti upoštevati vremenske razmere v regijah pridelovalkah Skupnosti. |
| --- | --- |

(9)

Pri določanju minimalne kakovosti neoluščenega riža je treba zlasti upoštevati vremenske razmere v regijah pridelovalkah Skupnosti.

| (10) | Natančno je treba določiti preglede, ki jih je treba opraviti, da bi se prepričali o dejanski prisotnosti ponujenih proizvodov v skladiščnih prostorih, ki jih je imenoval ponudnik, in izpolnjevanju postavljenih zahtev glede teže in kakovosti ponujenega blaga. Treba je razlikovati po eni strani med sprejetjem ponujenega blaga po opravljeni kontroli kakovosti in izpolnjevanja zahtev glede minimalne kakovosti ter po drugi strani določitvijo cene, plačane vlagatelju po opravljenih analizah, ki so potrebne za ugotovitev natančnih lastnosti vsake serije na podlagi reprezentativnih vzorcev. |
| --- | --- |

(10)

Natančno je treba določiti preglede, ki jih je treba opraviti, da bi se prepričali o dejanski prisotnosti ponujenih proizvodov v skladiščnih prostorih, ki jih je imenoval ponudnik, in izpolnjevanju postavljenih zahtev glede teže in kakovosti ponujenega blaga. Treba je razlikovati po eni strani med sprejetjem ponujenega blaga po opravljeni kontroli kakovosti in izpolnjevanja zahtev glede minimalne kakovosti ter po drugi strani določitvijo cene, plačane vlagatelju po opravljenih analizah, ki so potrebne za ugotovitev natančnih lastnosti vsake serije na podlagi reprezentativnih vzorcev.

| (11) | Da se omogoči učinkovito upravljanje tega intervencijskega ukrepa, je treba določiti, da so ponudbe trde pšenice ali neoluščenega riža trdne in dokončne. Ponudb torej ni mogoče spremeniti ali umakniti, za oddajo ponudb pa je treba določiti pogoj položitve varščine ter določiti podrobna pravila za njeno sprostitev in morebitno vključitev v proračun Skupnosti, če nekateri pogoji za sprejemljivost navedenih ponudb ne bi bili izpolnjeni. |
| --- | --- |

(11)

Da se omogoči učinkovito upravljanje tega intervencijskega ukrepa, je treba določiti, da so ponudbe trde pšenice ali neoluščenega riža trdne in dokončne. Ponudb torej ni mogoče spremeniti ali umakniti, za oddajo ponudb pa je treba določiti pogoj položitve varščine ter določiti podrobna pravila za njeno sprostitev in morebitno vključitev v proračun Skupnosti, če nekateri pogoji za sprejemljivost navedenih ponudb ne bi bili izpolnjeni.

| (12) | V členu 18(2) in (4)(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007 je določeno, da Komisija v okviru razpisov določi intervencijsko ceno za trdo pšenico brez poseganja v povišanje ali znižanje cen zaradi kakovosti. Treba je določiti te spremembe cen, povezane z glavnimi merili kakovosti trde pšenice. |
| --- | --- |

(12)

V členu 18(2) in (4)(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007 je določeno, da Komisija v okviru razpisov določi intervencijsko ceno za trdo pšenico brez poseganja v povišanje ali znižanje cen zaradi kakovosti. Treba je določiti te spremembe cen, povezane z glavnimi merili kakovosti trde pšenice.

| (13) | Člen 18(4)(b) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je intervencijska cena določena za neoluščeni riž določene standardne kakovosti, opredeljene v delu A Priloge IV k tej uredbi, ter da se jo prilagodi z uporabo povišanj in znižanj, če se kakovost riža, ponujenega intervenciji, razlikuje od te standardne kakovosti. Intervencijske cene se lahko povišajo ali znižajo glede na cenovne razlike na trgu neoluščenega riža za različno kakovost. Pri tem je treba upoštevati bistvene lastnosti neoluščenega riža, da se tako omogoči objektivno oceno kakovosti. To zahtevo zadovoljivo izpolnjuje ocena vsebnosti vlage, izkoristka po predelavi in odstotka pomanjkljivih zrn, ki se lahko opravi s preprostimi in učinkovitimi metodami. |
| --- | --- |

(13)

Člen 18(4)(b) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je intervencijska cena določena za neoluščeni riž določene standardne kakovosti, opredeljene v delu A Priloge IV k tej uredbi, ter da se jo prilagodi z uporabo povišanj in znižanj, če se kakovost riža, ponujenega intervenciji, razlikuje od te standardne kakovosti. Intervencijske cene se lahko povišajo ali znižajo glede na cenovne razlike na trgu neoluščenega riža za različno kakovost. Pri tem je treba upoštevati bistvene lastnosti neoluščenega riža, da se tako omogoči objektivno oceno kakovosti. To zahtevo zadovoljivo izpolnjuje ocena vsebnosti vlage, izkoristka po predelavi in odstotka pomanjkljivih zrn, ki se lahko opravi s preprostimi in učinkovitimi metodami.

| (14) | Zaradi uskladitve se morajo pregledi v intervencijskih zalogah opraviti pod pogoji, opredeljenimi v členu 2 Uredbe (ES) št. 884/2006. |
| --- | --- |

(14)

Zaradi uskladitve se morajo pregledi v intervencijskih zalogah opraviti pod pogoji, opredeljenimi v členu 2 Uredbe (ES) št. 884/2006.

| (15) | Zaradi učinkovitega upravljanja sistema je treba določiti, da se podatki, ki jih zahteva Komisija, pošiljajo po elektronski poti in po metodah, ki jih Komisija daje na voljo državam članicam. |
| --- | --- |

(15)

Zaradi učinkovitega upravljanja sistema je treba določiti, da se podatki, ki jih zahteva Komisija, pošiljajo po elektronski poti in po metodah, ki jih Komisija daje na voljo državam članicam.

| (16) | Določbe o sektorju riža v tej uredbi nadomeščajo veljavne določbe iz Uredbe Komisije (ES) št. 489/2005 z dne 29. marca 2005 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003, kar zadeva določitev intervencijskih centrov in prevzem neoluščenega riža s strani intervencijskih agencij (5). Vendar je zaradi uskladitve pravil o rižu in trdi pšenici primerno, da se nekatere določbe v Uredbi (ES) št. 489/2005 ne povzamejo. |
| --- | --- |

(16)

Določbe o sektorju riža v tej uredbi nadomeščajo veljavne določbe iz Uredbe Komisije (ES) št. 489/2005 z dne 29. marca 2005 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003, kar zadeva določitev intervencijskih centrov in prevzem neoluščenega riža s strani intervencijskih agencij (5). Vendar je zaradi uskladitve pravil o rižu in trdi pšenici primerno, da se nekatere določbe v Uredbi (ES) št. 489/2005 ne povzamejo.

| (17) | Določbe o trdi pšenici v tej uredbi nadomeščajo veljavne določbe iz Uredbe Komisije (ES) št. 428/2008 z dne 8. maja 2008 o določitvi intervencijskih centrov za žita (6). Zato je treba določiti, da se te od 1. julija 2009 ne uporabljajo več za trdo pšenico. |
| --- | --- |

(17)

Določbe o trdi pšenici v tej uredbi nadomeščajo veljavne določbe iz Uredbe Komisije (ES) št. 428/2008 z dne 8. maja 2008 o določitvi intervencijskih centrov za žita (6). Zato je treba določiti, da se te od 1. julija 2009 ne uporabljajo več za trdo pšenico.

| (18) | Določbe o trdi pšenici v tej uredbi nadomeščajo veljavne določbe iz Uredbe Komisije (ES) št. 687/2008 z dne 18. julija 2008 o uvedbi postopkov za prevzem žit s strani plačilnih ali intervencijskih agencij in določitvi metode analiz za ugotavljanje kakovosti žit (7). Zato je treba določiti, da se te od 1. julija 2009 ne uporabljajo več za trdo pšenico. |
| --- | --- |

(18)

Določbe o trdi pšenici v tej uredbi nadomeščajo veljavne določbe iz Uredbe Komisije (ES) št. 687/2008 z dne 18. julija 2008 o uvedbi postopkov za prevzem žit s strani plačilnih ali intervencijskih agencij in določitvi metode analiz za ugotavljanje kakovosti žit (7). Zato je treba določiti, da se te od 1. julija 2009 ne uporabljajo več za trdo pšenico.

| (19) | Uredbi (ES) št. 428/2008 in (ES) št. 687/2008 je zato treba ustrezno spremeniti, Uredbo (ES) št. 489/2005 pa razveljaviti. |
| --- | --- |

(19)

Uredbi (ES) št. 428/2008 in (ES) št. 687/2008 je zato treba ustrezno spremeniti, Uredbo (ES) št. 489/2005 pa razveljaviti.

| (20) | V skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 72/2009 se nove določbe o javni intervenciji iz Uredbe (ES) št. 1234/2007 uporabljajo od 1. julija 2009 za trdo pšenico in od 1. septembra 2009 za sektor riža. Zato se morajo podrobna pravila za uporabo teh določb uporabljati od teh datumov. |
| --- | --- |

(20)

V skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 72/2009 se nove določbe o javni intervenciji iz Uredbe (ES) št. 1234/2007 uporabljajo od 1. julija 2009 za trdo pšenico in od 1. septembra 2009 za sektor riža. Zato se morajo podrobna pravila za uporabo teh določb uporabljati od teh datumov.

| (21) | Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v času, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(21)

Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v času, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SKUPNE DOLOČBE O ODOBRITVI INTERVENCIJSKIH CENTROV, ODKUPIH IN PONUDBAH

ODDELEK 1

SPLOŠNA PRAVILA

Člen 1

Področje uporabe in opredelitev pojmov

1.   Ta uredba vzpostavlja za sektorja trde pšenice in riža podrobna pravila za uporabo v zvezi z odkupi v okviru javne intervencije iz člena 13(3) in člena 18(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

2.   Odkupe iz odstavka 1 opravljajo plačilne agencije ali agencije, ki jih plačilne agencije pooblastijo v skladu s členom 2(1) Uredbe (ES) št. 884/2006, v nadaljnjem besedilu: intervencijske agencije.

Člen 2

Imenovanje in odobritev intervencijskih centrov

1.   Intervencijske centre, ki jih mora Komisija imenovati na podlagi člena 41 Uredbe (ES) št. 1234/2007, predhodno odobrijo intervencijske agencije v skladu z določbami te uredbe in pravil, določenih v Uredbi (ES) št. 884/2006, zlasti na področju odgovornosti in nadzora v skladu s členom 2 navedene uredbe.

2.   Za odobritev intervencijskega centra se intervencijske agencije prepričajo, da imajo skladiščni prostori tega centra najmanj:

| (a) | skladiščne zmogljivosti v vseh skladiščnih prostorih tega centra za najmanj 20 000 ton za trdo pšenico ali 10 000 ton za riž; |
| --- | --- |

(a)

skladiščne zmogljivosti v vseh skladiščnih prostorih tega centra za najmanj 20 000 ton za trdo pšenico ali 10 000 ton za riž;

| (b) | minimalno zmogljivost odpreme iz zalog, ki vsakemu skladiščnemu prostoru omogoča, da se na delovni dan iz njega odpremi najmanj 5 % skladiščene količine oziroma 1 000 ton trde pšenice in 500 ton riža. |
| --- | --- |

(b)

minimalno zmogljivost odpreme iz zalog, ki vsakemu skladiščnemu prostoru omogoča, da se na delovni dan iz njega odpremi najmanj 5 % skladiščene količine oziroma 1 000 ton trde pšenice in 500 ton riža.

3.   Podatki o seznamu intervencijskih centrov in njihovih skladiščnih prostorih, ki jih je Komisija imenovala na podlagi člena 41 Uredbe (ES) št. 1234/2007, se spremenijo in dajo na voljo državam članicam in javnosti v skladu s členoma 23 in 24 te uredbe.

ODDELEK 2

POSTOPEK ZA ODKUP TRDE PŠENICE ALI NEOLUŠČENEGA RIŽA Z RAZPISOM

Člen 3

Odkupi

1.   Intervencijske agencije z obvestilom o razpisu začnejo odkup trde pšenice ali neoluščenega riža po začetku razpisnega postopka na podlagi uredbe, ki jo Komisija sprejme po postopku iz člena 195(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007, v nadaljnjem besedilu: uredba o začetku razpisnega postopka.

2.   V uredbi o začetku razpisnega postopka so navedeni predvsem naslednji podatki:

| (a) | ime in oznaka KN proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

ime in oznaka KN proizvoda;

| (b) | datumi razpisov; |
| --- | --- |

(b)

datumi razpisov;

| (c) | skrajni dan in ura za oddajo ponudb; |
| --- | --- |

(c)

skrajni dan in ura za oddajo ponudb;

| (d) | datum konca razpisa; |
| --- | --- |

(d)

datum konca razpisa;

| (e) | zadevna(-e) država(-e) članica(-e) ali regija(-e) v primeru uporabe drugega pododstavka člena 18(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(e)

zadevna(-e) država(-e) članica(-e) ali regija(-e) v primeru uporabe drugega pododstavka člena 18(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

3.   Razpis za neoluščeni riž je lahko omejen na eno ali več vrst riža, kot so opredeljene v delu I I.2 Priloge III k Uredbi (ES) št. 1234/2007 („okroglozrnati riž“, „srednjezrnati riž“, „dolgozrnati riž A“ ali „dolgozrnati riž B“).

4.   Med začetkom veljavnosti uredbe o začetku razpisnega postopka in predvidenim datumom zadnjega dne prvega roka za oddajo ponudb mora preteči najmanj šest dni.

5.   V obvestilu o razpisu, ki ga objavi intervencijska agencija, so navedene predvsem minimalne količine, ki jih morajo vsebovati ponudbe. Te količine so najmanj 10 ton za trdo pšenico in 20 ton za riž.

Vendar če pogoji in običaji v trgovini na debelo ali veljavna okoljska pravila v državi članici upravičujejo uporabo večjih minimalnih količin od količin, določenih v prvem pododstavku, pristojna intervencijska agencija te količine določi v obvestilu o razpisu.

6.   Obveznosti, ki so rezultat razpisnega postopka, niso prenosljive.

Člen 4

Pogoji za oddajo in sprejemljivost ponudb

1.   Odkupi iz člena 3 se opravijo na podlagi ponudb, ki jih izvajalci oddajo pri intervencijskih agencijah držav članic v pisni obliki ali po elektronski poti s potrdilom o prejemu.

2.   Da intervencijska agencija sprejme ponudbo, mora ta vsebovati:

| (a) | obrazec, ki ga ponudnikom dajo na voljo države članice na podlagi vzorca, ki ga je Komisija uskladila pod pogoji iz člena 24, in na katerem so vsaj naslednji podatki:






  (i) | ime ponudnika; njegov naslov in identifikacijska številka za DDV v državi članici, v kateri opravlja glavno dejavnost, ali če te številke nima, njegova številka v kmetijskem registru; |
| --- | --- | --- |

(a)

obrazec, ki ga ponudnikom dajo na voljo države članice na podlagi vzorca, ki ga je Komisija uskladila pod pogoji iz člena 24, in na katerem so vsaj naslednji podatki:

(i)

ime ponudnika; njegov naslov in identifikacijska številka za DDV v državi članici, v kateri opravlja glavno dejavnost, ali če te številke nima, njegova številka v kmetijskem registru;

| (ii) | ponujeni proizvod; z navedbo vrste in sorte za riž; |
| --- | --- |

(ii)

ponujeni proizvod; z navedbo vrste in sorte za riž;

| (iii) | kraj skladiščenja proizvoda ob oddaji ponudbe; |
| --- | --- |

(iii)

kraj skladiščenja proizvoda ob oddaji ponudbe;

| (iv) | skladiščni prostori intervencijskega centra, za katere je ponudba pripravljena z najnižjimi stroški; |
| --- | --- |

(iv)

skladiščni prostori intervencijskega centra, za katere je ponudba pripravljena z najnižjimi stroški;

| (v) | ponujena količina, leto pridelave ponujenega proizvoda, navedba njegovega porekla iz Skupnosti in območja pridelave v Skupnosti; |
| --- | --- |

(v)

ponujena količina, leto pridelave ponujenega proizvoda, navedba njegovega porekla iz Skupnosti in območja pridelave v Skupnosti;

| (vi) | ponujena cena na tono za blago, ki ustreza minimalni kakovosti za trdo pšenico ali standardni kakovosti za riž, dostavljeno v skladiščne prostore imenovanega intervencijskega centra pred raztovarjanjem, izražena v eurih na največ dve decimalni mesti. Ta cena je največ enaka referenčni ceni iz člena 8(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007 za trdo pšenico ali referenčni ceni iz člena 8(b) navedene uredbe za neoluščeni riž; |
| --- | --- |

(vi)

ponujena cena na tono za blago, ki ustreza minimalni kakovosti za trdo pšenico ali standardni kakovosti za riž, dostavljeno v skladiščne prostore imenovanega intervencijskega centra pred raztovarjanjem, izražena v eurih na največ dve decimalni mesti. Ta cena je največ enaka referenčni ceni iz člena 8(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007 za trdo pšenico ali referenčni ceni iz člena 8(b) navedene uredbe za neoluščeni riž;

| (vii) | za riž uporaba pesticidov po žetvi, pri čemer se navedejo uporabljene količine; |
| --- | --- |

(vii)

za riž uporaba pesticidov po žetvi, pri čemer se navedejo uporabljene količine;

| (viii) | glavne lastnosti ponujenega proizvoda; |
| --- | --- |

(viii)

glavne lastnosti ponujenega proizvoda;

| (b) | naslednje priloge:






  (i) | dokazilo, da je ponudnik položil varščino v višini 30 EUR na tono trde pšenice ali 50 EUR na tono neoluščenega riža pred iztekom roka za oddajo ponudb; ta varščina se lahko položi v državi članici, v kateri ponudnik opravlja glavno dejavnost, kadar odda ponudbo v drugi državi članici; |
| --- | --- | --- |

(b)

naslednje priloge:

(i)

dokazilo, da je ponudnik položil varščino v višini 30 EUR na tono trde pšenice ali 50 EUR na tono neoluščenega riža pred iztekom roka za oddajo ponudb; ta varščina se lahko položi v državi članici, v kateri ponudnik opravlja glavno dejavnost, kadar odda ponudbo v drugi državi članici;

| (ii) | izjava ponudnika, s katero potrjuje, da so ponujene količine v resnici na kraju skladiščenja, imenovanem v točki (a)(iii) tega odstavka; |
| --- | --- |

(ii)

izjava ponudnika, s katero potrjuje, da so ponujene količine v resnici na kraju skladiščenja, imenovanem v točki (a)(iii) tega odstavka;

| (iii) | izjava ponudnika, s katero potrjuje, da se ponudba nanaša na homogeno serijo, da je za riž ta serija sestavljena iz neoluščenega riža iste sorte in da minimalne količine ustrezajo količinam, določenim v obvestilu o razpisu, ki ga je objavila intervencijska agencija. |
| --- | --- |

(iii)

izjava ponudnika, s katero potrjuje, da se ponudba nanaša na homogeno serijo, da je za riž ta serija sestavljena iz neoluščenega riža iste sorte in da minimalne količine ustrezajo količinam, določenim v obvestilu o razpisu, ki ga je objavila intervencijska agencija.

3.   Intervencijska agencija evidentira sprejemljive ponudbe, datum njihovega prejema in zadevne količine.

4.   Ponudbe so veljavne in dokončne.

Člen 5

Preverjanje ponudb s strani intervencijske agencije

1.   Intervencijske agencije preverijo sprejemljivost ponudb na podlagi zahtevanih elementov v skladu s členom 4(2).

Če je ponudba nesprejemljiva, intervencijska agencija o tem takoj obvesti zadevnega ponudnika.

2.   Ustreznost dokumentov iz člena 4(2)(b)(ii) in (iii) se lahko preveri potem, ko intervencijska agencija ugotovi, da je ponudba sprejemljiva, po potrebi ob pomoči intervencijske agencije, pristojne za kraj skladiščenja, ki ga je imenoval ponudnik, v skladu s členom 22(3).

Če kateri koli dokument iz prvega pododstavka ni ustrezen, se ponudba razveljavi in se uporabi člen 9(2).

Člen 6

Obveščanje Komisije o ponudbah

1.   Intervencijska agencija najpozneje do 14. ure (po bruseljskem času) na dan po izteku roka za oddajo ponudb Komisijo obvesti o sprejemljivih ponudbah pod pogoji iz člena 24. Ponudniki niso identificirani.

Če ni bila oddana nobena sprejemljiva ponudba, država članica o tem obvesti Komisijo v istem roku.

2.   Sprejemljive ponudbe, o katerih Komisija ni bila obveščena, se izključijo iz razpisa.

Člen 7

Odločitev na podlagi ponudb

Komisija na podlagi ponudb, o katerih je bila obveščena v skladu s členom 6(1) te uredbe, odloči, da ne bo izbrala nobenega ponudnika, ali določi najvišjo ceno odkupa v okviru intervencije po postopku iz člena 195(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

Člen 8

Odločitve o ponudbah

1.   Kadar Komisija določi najvišjo ceno odkupa v okviru intervencije v skladu s členom 7, intervencijske agencije sprejmejo sprejemljive ponudbe, katerih cene so enake najvišjemu znesku ali nižje od njega. Vse druge ponudbe se zavrnejo.

2.   Če ni določena nobena najvišja cena odkupa v okviru intervencije, se zavrnejo vse ponudbe.

3.   Intervencijske agencije po objavi uredbe ali obvestilu o odločitvi, s katero se določi najvišja cena odkupa v okviru intervencije iz člena 7 ali določi, da se ne izbere noben ponudnik, sprejmejo odločitve iz odstavkov 1 in 2.

4.   Pristojna intervencijska agencija obvesti vsakega ponudnika o izidu njegove udeležbe pri razpisu najpozneje delovni dan po objavi ali obvestilu iz odstavka 3.

Člen 9

Sprostitev in zaseg varščin

1.   Dejanska prisotnost proizvodov na kraju skladiščenja, ki ga je ponudnik imenoval v skladu s členom 4(2)(a)(iii), ponudba homogene serije, veljavnost ponudbe, o kateri je obveščena Komisija, in prevzem proizvoda, ki ga opravi pristojna agencija, so primarne zahteve v smislu člena 20(2) Uredbe Komisije (EGS) št. 2220/85 (8).

2.   Če primarne zahteve iz odstavka 1 niso izpolnjene, se varščina zaseže, razen v primeru višje sile, in vknjiži kot namenski prejemek v skladu s členom 12 Uredbe Komisije (ES) št. 883/2006 (9).

3.   Za namene uporabe tega člena intervencijske agencije preverjajo količine, prisotne v skladišču, tako, da smiselno uporabljajo pravila in pogoje iz Uredbe Komisije (ES) št. 884/2006 glede pregledov fizične prisotnosti uskladiščenih proizvodov v okviru postopkov javnega skladiščenja ter zlasti tistih iz točke B.III Priloge I k navedeni uredbi. Ti pregledi se izvedejo za vsaj 5 % ponudb in 5 % ponujenih količin na podlagi analize tveganja.

4.   Varščina se sprosti ob objavi odločitve iz člena 8(3), kadar se ponudba zavrne.

5.   Varščina se sprosti za izbrane ponudbe v petih delovnih dneh po datumu sestave prevzemnega zapisnika iz tretjega pododstavka člena 18(1).

ODDELEK 3

POSTOPEK PREVOZA PROIZVODOV

Člen 10

Dobava

1.   Intervencijska agencija določi datum(-e) dobave v skladiščne prostore odobrenega intervencijskega centra, ki ga je imenoval ponudnik, in o tem čim prej obvesti ponudnika.

Če proizvodov ni mogoče dobaviti v skladiščne prostore intervencijskega centra, ki ga je imenoval ponudnik, intervencijska agencija določi druge skladiščne prostore istega intervencijskega centra ali skladiščne prostore drugega odobrenega intervencijskega centra, kamor se morajo z najnižjimi stroški dobaviti proizvodi, in določi datum(-e) dobave.

2.   Vsi proizvodi se morajo dobaviti v skladiščne prostore odobrenega intervencijskega centra najpozneje konec tretjega meseca po mesecu prejema ponudbe, vendar ne po 30. juniju za trdo pšenico in 31. avgustu za neoluščeni riž.

3.   Predstavnik intervencijske agencije sprejme blago v prisotnosti vlagatelja ali njegovega ustrezno pooblaščenega zastopnika.

4.   Dobavljena količina se stehta v prisotnosti ponudnika ali njegovega ustrezno pooblaščenega zastopnika in predstavnika intervencijske agencije, ki je od ponudnika neodvisen.

Vendar je predstavnik intervencijske agencije lahko tudi skladiščnik. V tem primeru:

| (a) | mora agencija v 30 dneh po prevzemu sama opraviti pregled, ki zajema najmanj preverjanje volumna; razlika med količino, ugotovljeno s tehtanjem, in količino, ocenjeno na podlagi volumetrične metode, ne sme presegati 5 %; |
| --- | --- |

(a)

mora agencija v 30 dneh po prevzemu sama opraviti pregled, ki zajema najmanj preverjanje volumna; razlika med količino, ugotovljeno s tehtanjem, in količino, ocenjeno na podlagi volumetrične metode, ne sme presegati 5 %;

| (b) | če toleranca ni presežena, nosi skladiščnik vse stroške v zvezi z ugotovljeno razliko med kasnejšim preverjanjem teže in težo, ki je bila knjižena ob prevzemu žita; |
| --- | --- |

(b)

če toleranca ni presežena, nosi skladiščnik vse stroške v zvezi z ugotovljeno razliko med kasnejšim preverjanjem teže in težo, ki je bila knjižena ob prevzemu žita;

| (c) | če je toleranca presežena, je treba žito takoj stehtati. Stroške tehtanja nosi skladiščnik, če je ugotovljena teža nižja od knjižene, oziroma država članica, če je težja višja. |
| --- | --- |

(c)

če je toleranca presežena, je treba žito takoj stehtati. Stroške tehtanja nosi skladiščnik, če je ugotovljena teža nižja od knjižene, oziroma država članica, če je težja višja.

Člen 11

Stroški prevoza

1.   Stroške prevoza blaga do skladiščnega prostora intervencijskega centra, ki ga je imenoval ponudnik, z najnižjimi stroški v skladu s členom 4(2)(a)(iv) za razdaljo do vključno 100 km nosi ponudnik. Stroške prevoza nad 100 km nosi intervencijska agencija.

2.   Kadar intervencijska agencija v skladu z drugim pododstavkom člena 10(1) spremeni skladiščne prostore intervencijskega centra, ki ga je imenoval ponudnik, dodatne stroške prevoza s franšizo za 20 km nosi intervencijska agencija. Vendar stroške prevoza nad 100 km v celoti nosi intervencijska agencija.

3.   Komisija povrne stroške iz odstavkov 1 in 2, ki jih nosi intervencijska agencija, na podlagi nestandardnih zneskov v skladu s členom 4(1)(c) Uredbe (ES) št. 884/2006.

POGLAVJE II

POSEBNE DOLOČBE ZA TRDO PŠENICO

Člen 12

Kakovost ponujene trde pšenice

1.   Trda pšenica mora biti zdrava, čista in primerne tržne kakovosti, da se sprejme v intervencijo.

2.   Da se ugotovi, da je trda pšenica zdrava, čista in primerne tržne kakovosti, mora biti opredeljena kot neoporečna. Zato mora izpolnjevati merila kakovosti, preučena glede na lastnosti, opredeljene v delu A Priloge I in minimalne zahteve glede kakovosti trde pšenice v delu B Priloge I.

Člen 13

Vzorčenje in analize ponudb trde pšenice

1.   Iz vsake ponujene serije trde pšenice se vzame reprezentativni vzorec pri enkratni dobavi, vzorci se jemljejo na vsako pošiljko v višini najmanj 60 ton.

2.   Intervencijska agencija mora zagotoviti analizo lastnosti odvzetega vzorca v roku 20 delovnih dni od dneva pridobitve reprezentativnega vzorca.

3.   Standardne metode za določanje kakovosti trde pšenice, ponujene v intervencijo, so določene v Prilogi II.

| — | Del A: Standardna metoda za določanje drugih snovi razen osnovnega žita neoporečne kakovosti, |
| --- | --- |

—

Del A: Standardna metoda za določanje drugih snovi razen osnovnega žita neoporečne kakovosti,

| — | Del B: Standardna metoda za določanje vsebnosti vlage v trdi pšenici, |
| --- | --- |

—

Del B: Standardna metoda za določanje vsebnosti vlage v trdi pšenici,

| — | Del C: Standardna metoda za določanje deleža zrn, ki so izgubili steklasti videz, |
| --- | --- |

—

Del C: Standardna metoda za določanje deleža zrn, ki so izgubili steklasti videz,

| — | Del D: Druge metode za določanje kakovosti trde pšenice. |
| --- | --- |

—

Del D: Druge metode za določanje kakovosti trde pšenice.

4.   Države članice opravljajo nadzor nad stopnjami onesnaževalcev, vključno z radioaktivnostjo, na podlagi analize tveganja, pri čemer še posebej upoštevajo podatke, ki jih da ponudnik, in njegove obveznosti glede spoštovanja zahtevanih standardov, predvsem glede rezultatov analiz, ki jih je dobil. Kjer je to potrebno, se trajanje in obseg ukrepov nadzora določita v skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007, predvsem kadar bi bil lahko položaj na trgu zaradi onesnaževalcev močno moten.

5.   Ponudnik krije stroške, ki se nanašajo na:

| (a) | analize onesnaževalcev; |
| --- | --- |

(a)

analize onesnaževalcev;

| (b) | test aktivnosti škroba (Hagberg); |
| --- | --- |

(b)

test aktivnosti škroba (Hagberg);

| (c) | določanje vsebnosti beljakovin; |
| --- | --- |

(c)

določanje vsebnosti beljakovin;

| (d) | umik proizvodov, če analize pokažejo, da ponujena trda pšenica ne ustreza minimalni kakovosti, ki se zahteva za intervencijo. |
| --- | --- |

(d)

umik proizvodov, če analize pokažejo, da ponujena trda pšenica ne ustreza minimalni kakovosti, ki se zahteva za intervencijo.

6.   Rezultati analize se vlagatelju sporočijo v prevzemnem zapisniku iz člena 18.

7.   V primeru spora intervencijska agencija ponovno zagotovi potrebne analize na zadevnih proizvodih, pri čemer nosi stroške stranka, ki izgubi spor.

8.   Če analize in pregledi ne dovoljujejo sklepa, da se ponujena trda pšenica lahko sprejme v intervencijo, lahko ponudnik nadomesti zadevno serijo najpozneje dvajseti delovni dan po tej ugotovitvi, ne da bi to vplivalo na rok dobave iz člena 10(2). Z odstopanjem od člena 11 stroške prevoza te nadomestne serije nosi izključno ponudnik.

Člen 14

Prevzem ponudb trde pšenice

1.   Intervencijska agencija prevzame ponujeno trdo pšenico, ko njen predstavnik ob dobavi blaga v intervencijsko skladišče v skladu z določbami člena 13 potrdi količino in upoštevanje pogojev iz člena 12 za vso serijo

2.   Prevzem se opravi najpozneje v šestdesetih dneh po zadnji dobavi iz člena 10(2), vendar ne po 31. juliju.

Vendar se prevzem, če se uporabijo določbe člena 13(8), lahko opravi najpozneje 31. avgusta.

POGLAVJE III

POSEBNE DOLOČBE ZA RIŽ

Člen 15

Kakovost ponujenega neoluščenega riža

1.   Neoluščeni riž mora biti zdrav, čist in primerne tržne kakovosti, da se sprejme v intervencijo.

2.   Neoluščeni riž je zdrav, čist in primerne tržne kakovosti, kadar:

| (a) | izpolnjuje merila, določena v delu A Priloge III, glede osnovnega izkoristka riža po predelavi in v delu B Priloge III glede najvišjih sprejemljivih odstotkov pomanjkljivosti riža; |
| --- | --- |

(a)

izpolnjuje merila, določena v delu A Priloge III, glede osnovnega izkoristka riža po predelavi in v delu B Priloge III glede najvišjih sprejemljivih odstotkov pomanjkljivosti riža;

| (b) | vsebnost vlage ne presega 14,5 %; |
| --- | --- |

(b)

vsebnost vlage ne presega 14,5 %;

| (c) | je brez vonja in v njem ni živih žuželk; |
| --- | --- |

(c)

je brez vonja in v njem ni živih žuželk;

| (d) | stopnja radioaktivnosti ne presega največjih vrednosti, določenih v predpisih Skupnosti. |
| --- | --- |

(d)

stopnja radioaktivnosti ne presega največjih vrednosti, določenih v predpisih Skupnosti.

Člen 16

Vzorčenje in analize ponudb neoluščenega riža

1.   Za preverjanje zahtev glede kakovosti, ki se v skladu s členom 15 zahtevajo za sprejetje proizvoda v intervencijo, intervencijska agencija v prisotnosti vlagatelja ali njegovega ustrezno pooblaščenega zastopnika odvzame vzorce.

Odvzamejo se trije reprezentativni vzorci s težo najmanj en kilogram na enoto. Namenjeni so:

| (a) | vlagatelju; |
| --- | --- |

(a)

vlagatelju;

| (b) | skladišču, kjer se opravi prevzem; |
| --- | --- |

(b)

skladišču, kjer se opravi prevzem;

| (c) | intervencijski agenciji. |
| --- | --- |

(c)

intervencijski agenciji.

Za sestavitev reprezentativnih vzorcev se število potrebnih vzorcev dobi tako, da se količina ponujene serije deli z desetimi tonami. Vsi posamezni vzorci tehtajo enako. Reprezentativne vzorce sestavlja vsota vzorcev, deljena s tri.

Zahteve glede kakovosti se preverijo na podlagi reprezentativnega vzorca, namenjenega skladišču, kjer se opravi prevzem.

2.   Reprezentativni vzorci se sestavijo za vsako delno dobavo (s tovornjakom, tovornim čolnom, železniškim vagonom) pod pogoji iz odstavka 1.

Pregled vsake delne dobave se lahko pred sprejemom v skladišče intervencije omeji na preverjanje vsebnosti vlage, odstotka nečistoč in odsotnosti živih žuželk. Vendar se prevzem serije zavrne, če končni rezultat preverjanja naknadno pokaže, da delna dobava ni v skladu z zahtevami minimalne kakovosti. Odstrani se celotna serija. Stroške odstranitve nosi vlagatelj.

Če lahko intervencijska agencija v državi članici preveri vse zahteve po minimalni kakovosti ob vsaki delni dobavi pred sprejetjem v skladišče, mora zavrniti prevzem delne dobave, ki ni v skladu z zahtevami.

3.   Kontrola stopnje radioaktivnosti riža se opravi samo, kadar to zahtevajo razmere, in samo v obdobju, ko je to potrebno. Po potrebi se določita trajanje in obseg pregledov v skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

4.   Rezultati analize se vlagatelju sporočijo v prevzemnem zapisniku iz člena 18.

5.   V primeru spora intervencijska agencija ponovno zagotovi potrebne analize na zadevnih proizvodih, pri čemer nosi stroške stranka, ki izgubi spor.

Laboratorij, ki ga je odobrila intervencijska agencija, opravi novo analizo na podlagi novega vzorca, sestavljenega iz enakih delov reprezentativnih vzorcev, ki sta jih shranila vlagatelj in intervencijska agencija. V primeru dostave po delih se rezultat dobi s tehtanim povprečjem rezultatov analiz za nove reprezentativne vzorce vsakega dela.

6.   Če iz analiz in pregledov ni mogoče ugotoviti, ali se ponujeni neoluščeni riž lahko sprejme v intervencijo, lahko ponudnik nadomesti zadevno serijo najpozneje dvajseti delovni dan po ugotovitvi, ne da bi to vplivalo na rok dobave iz člena 10(2). Z odstopanjem od člena 11 stroške prevoza te nadomestne serije nosi izključno ponudnik.

Člen 17

Prevzem ponudb neoluščenega riža

1.   Intervencijska agencija prevzame ponujeni riž, kadar njen predstavnik ob dobavi blaga v intervencijsko skladišče v skladu z določbami člena 16 potrdi količino in minimalne zahtevane lastnosti, predvidene v členih 3 in 15.

2.   Prevzem se lahko opravi najpozneje v šestdesetih dneh po zadnji dobavi iz člena 10(2), vendar ne po 30. septembru.

Vendar se prevzem, če se uporabijo določbe člena 16(6), lahko opravi najpozneje 31. oktobra.

POGLAVJE IV

SKUPNE DOLOČBE O PREVZEMU, PREGLEDIH IN OBVESTILIH

Člen 18

Prevzemni zapisnik

1.   Intervencijska agencija, pristojna za odobritev skladiščnih prostorov, za katere je ponudba oddana z najnižjimi stroški, sestavi prevzemni zapisnik za vsako serijo. Vlagatelj ali njegov zastopnik je lahko prisoten pri sestavi zapisnika.

V zapisniku morajo biti navedeni:

| (a) | število vzetih vzorcev, ki sestavljajo reprezentativni vzorec; |
| --- | --- |

(a)

število vzetih vzorcev, ki sestavljajo reprezentativni vzorec;

| (b) | datum preverjanja količine in lastnosti serije; |
| --- | --- |

(b)

datum preverjanja količine in lastnosti serije;

| (c) | dobavljena teža in tudi sorta za riž; |
| --- | --- |

(c)

dobavljena teža in tudi sorta za riž;

| (d) | lastnosti serije, kot izhajajo iz analiz; |
| --- | --- |

(d)

lastnosti serije, kot izhajajo iz analiz;

| (e) | agencija, pristojna za analize. |
| --- | --- |

(e)

agencija, pristojna za analize.

Intervencijska agencija in skladiščnik datirata in podpišeta zapisnik.

2.   Prevzemni zapisnik se lahko sestavi, ko je prevzetih 95 % ponujene količine.

Člen 19

Določitev cene, ki se plača vlagatelju, in plačilo

1.   Cena, ki se plača vlagatelju, je ponujena cena iz člena 4(2)(a)(vi) te uredbe brez poseganja v določbe člena 11 te uredbe in morebitna povišanja ali znižanja iz Priloge IV za trdo pšenico in Priloge V za neoluščeni riž ali določena v skladu s členom 18(4)(b) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

2.   Plačilo se izvrši najpozneje 35. dan po dnevu prevzema, kot je za posamezen primer opredeljeno v členih 14 in 17.

V primeru uporabe člena 13(7) za trdo pšenico ali člena 16(5) za neoluščeni riž se plačilo izvrši v najkrajšem možnem času, potem ko je bil vlagatelj obveščen o rezultatu zadnje analize.

Kadar je plačilo odvisno od predložitve računa s strani vlagatelja in kadar račun ni predložen v roku, predvidenem v prvem pododstavku, mora biti plačilo izvršeno v petih delovnih dneh po dejanski predložitvi računa.

Člen 20

Nadzorni ukrepi

1.   Brez poseganja v preglede, ki se v tej uredbi zahtevajo za vsak prevzem proizvodov, se pregledi intervencijskih zalog opravljajo pod pogoji, določenimi v členu 2 Uredbe (ES) št. 884/2006.

2.   Če naj se pregledi izvedejo na podlagi analize tveganja iz člena 13(4) te uredbe, za finančne posledice, ki izhajajo iz nespoštovanja najvišjih dopustnih stopenj onesnaževalcev, finančno odgovarja država članica v skladu s pravili, določenimi v členu 2 Uredbe (ES) št. 884/2006.

Če pa zadevna država članica v primeru ohratoksina A in alfatoksina lahko Komisiji predloži zadovoljiv dokaz za spoštovanje standardov ob začetku skladiščenja, spoštovanje običajnih pogojev skladiščenja kot tudi drugih obveznosti skladiščnika, se finančna odgovornost prenese na proračun Skupnosti.

3.   Kadar je kraj skladiščenja, imenovan v skladu s členom 4(2)(a)(iii), v državi članici, v kateri ponudba ni bila oddana, in intervencijska agencija, ki je prejela ponudbo, odloči, da se opravi pregled na kraju samem glede dejanske prisotnosti proizvodov, pošlje intervencijski agenciji, pristojni za kraj skladiščenja, zahtevo za pregled skupaj s kopijo ponudbe. Pregled na kraju samem se opravi v roku, ki ga določi intervencijska agencija, ki je prejela ponudbo.

Člen 21

Nacionalni predpisi

Po potrebi intervencijske agencije sprejmejo dodatne postopke in pogoje za prevzem po tej uredbi, da bi upoštevale posebne razmere v zadevni državi članici.

Člen 22

Obveščanje Komisije in intervencijskih agencij o prevzemih

1.   Država članica pod pogoji iz člena 24 najpozneje vsako sredo do 14. ure (po bruseljskem času) za pretekli teden sporoči za proizvod in po potrebi za vrsto proizvodov:

| (a) | skupne količine, ki ustrezajo ponudbam, sprejetim na podlagi člena 8; |
| --- | --- |

(a)

skupne količine, ki ustrezajo ponudbam, sprejetim na podlagi člena 8;

| (b) | skupne količine, ki ustrezajo ponudbam, razveljavljenim v skladu z drugim pododstavkom člena 5(2); |
| --- | --- |

(b)

skupne količine, ki ustrezajo ponudbam, razveljavljenim v skladu z drugim pododstavkom člena 5(2);

| (c) | skupne količine, sprejete in nedobavljene v rokih, določenih v členu 10; |
| --- | --- |

(c)

skupne količine, sprejete in nedobavljene v rokih, določenih v členu 10;

| (d) | skupne količine, ki ne ustrezajo minimalnim zahtevanim lastnostim za prevzem; |
| --- | --- |

(d)

skupne količine, ki ne ustrezajo minimalnim zahtevanim lastnostim za prevzem;

| (e) | prevzete skupne količine. |
| --- | --- |

(e)

prevzete skupne količine.

2.   Vsaka država članica pod pogoji iz člena 24 najpozneje konec meseca, ki sledi roku prevzema iz člena 14(2) te uredbe, po regijah, opredeljenih v Prilogi III k Uredbi Sveta (EGS) št. 837/90 o statističnih podatkih, ki jih države članice posredujejo o proizvodnji žit (10), sporoči povprečne rezultate glede hektolitrske mase, vsebnosti vlage, lomljenih zrn in vsebnosti beljakovin za prevzete serije trde pšenice.

3.   Izmenjava podatkov med intervencijskimi agencijami o pregledu iz člena 20(3) se opravi po elektronski poti pod pogoji iz člena 24.

Člen 23

Obveščanje Komisije o intervencijskih agencijah in centrih

1.   Države članice Komisiji pod pogoji iz člena 24 sporočijo podatke o:

| (a) | odobrenih intervencijskih agencijah iz člena 1 ter |
| --- | --- |

(a)

odobrenih intervencijskih agencijah iz člena 1 ter

| (b) | odobrenih intervencijskih centrih iz člena 2 in njihovih skladiščnih prostorih. |
| --- | --- |

(b)

odobrenih intervencijskih centrih iz člena 2 in njihovih skladiščnih prostorih.

2.   Komisija v Uradnem listu Evropske unije (serija C) objavi seznam intervencijskih agencij iz člena 1(2).

3.   Spremembe seznama intervencijskih centrov in njihovih skladiščnih prostorov iz člena 2(3) in seznama intervencijskih agencij iz odstavka 2 tega člena se dajejo na razpolago državam članicam in javnosti z ustreznimi tehničnimi sredstvi prek informacijskih sistemov, ki jih je vzpostavila Komisija, tudi z objavo na svetovnem spletu.

Člen 24

Metoda obveščanja

1.   Obvestila in izmenjave podatkov med državami članicami in Komisijo, določeni v tej uredbi, se pošiljajo po elektronski poti prek informacijskih sistemov, ki jih pristojnim organom dajejo na razpolago Komisija ali države članice.

2.   Zadevni dokumenti se sestavljajo in pošiljajo po postopkih, določenih v teh informacijskih sistemih.

3.   Oblika in vsebina dokumentov sta določeni na podlagi vzorcev ali metod, ki se uporabnikom dajo na razpolago prek informacijskih sistemov. Ti vzorci in metode se prilagajajo in posodabljajo po obvestilu Upravljalnemu odboru za skupno ureditev kmetijskih trgov.

4.   Podatki o obvestilih se vnašajo in posodabljajo v informacijskih sistemih, ki je v pristojnosti pristojnega organa države članice, v skladu s pravicami do dostopa, ki jih podelijo ti organi.

POGLAVJE V

SPREMEMBE, RAZVELJAVITVE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 25

Sprememba Uredbe (ES) št. 428/2008

V Prilogi I k Uredbi (ES) št. 428/2008 se črta stolpec (4) o trdi pšenici.

Člen 26

Sprememba Uredbe (ES) št. 687/2008

Uredba (ES) št. 687/2008 se spremeni:

| 1. | V členu 1 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „V obdobju iz prvega pododstavka člena 11(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 ima vsak imetnik homogene serije najmanj 80 ton navadne pšenice, ječmena, koruze ali sirka, pridelanih na območju Skupnosti, pravico, da lahko ta žita ponudi plačilni ali intervencijski agenciji (v nadaljnjem besedilu: intervencijska agencija).“ |
| --- | --- |

1.

V členu 1 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„V obdobju iz prvega pododstavka člena 11(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 ima vsak imetnik homogene serije najmanj 80 ton navadne pšenice, ječmena, koruze ali sirka, pridelanih na območju Skupnosti, pravico, da lahko ta žita ponudi plačilni ali intervencijski agenciji (v nadaljnjem besedilu: intervencijska agencija).“

| 2. | V prvem pododstavku člena 4(2) se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | za navadno pšenico tiste, določene z uporabo Uredbe (EGS) št. 315/93, vključno z zahtevami glede stopnje toksinov Fusarium, ki je za navadno pšenico določena v točkah 2.4 do 2.7 Priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 1881/2006 (11); |
| --- | --- | --- |

2.

V prvem pododstavku člena 4(2) se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

za navadno pšenico tiste, določene z uporabo Uredbe (EGS) št. 315/93, vključno z zahtevami glede stopnje toksinov Fusarium, ki je za navadno pšenico določena v točkah 2.4 do 2.7 Priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 1881/2006 (11);

| 3. | V členu 5 se točka (h) črta. |
| --- | --- |

3.

V členu 5 se točka (h) črta.

| 4. | V členu 7(2) se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | določanje vsebnosti beljakovin pri navadni pšenici;“ |
| --- | --- | --- |

4.

V členu 7(2) se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

določanje vsebnosti beljakovin pri navadni pšenici;“

| 5. | Člen 10 se spremeni:






  (a) | točki (c) in (d) se nadomestita z naslednjim:






  „(c) | če odstotek lomljenih zrn presega 3 % pri navadni pšenici in ječmenu ter 4 % pri koruzi in sirku, velja znižanje cene v višini 0,05 EUR za vsako dodatno odstopanje v višini 0,1 %; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Člen 10 se spremeni:

(a)

točki (c) in (d) se nadomestita z naslednjim:

„(c)

če odstotek lomljenih zrn presega 3 % pri navadni pšenici in ječmenu ter 4 % pri koruzi in sirku, velja znižanje cene v višini 0,05 EUR za vsako dodatno odstopanje v višini 0,1 %;

| (d) | če odstotek nečistoč presega 4 % pri koruzi in sirku ter 5 % pri navadni pšenici in ječmenu, velja znižanje cene v višini 0,05 EUR za vsako dodatno odstopanje v višini 0,1 %;“ |
| --- | --- |

(d)

če odstotek nečistoč presega 4 % pri koruzi in sirku ter 5 % pri navadni pšenici in ječmenu, velja znižanje cene v višini 0,05 EUR za vsako dodatno odstopanje v višini 0,1 %;“

| (b) | točka (f) se nadomesti z naslednjim:






  „(f) | če odstotek raznih nečistoč (Schwarzbesatz) presega 1 % pri navadni pšenici, ječmenu, koruzi in sirku, velja znižanje cene v višini 0,1 EUR za vsako dodatno odstopanje v višini 0,1 %;“ |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (f) se nadomesti z naslednjim:

„(f)

če odstotek raznih nečistoč (Schwarzbesatz) presega 1 % pri navadni pšenici, ječmenu, koruzi in sirku, velja znižanje cene v višini 0,1 EUR za vsako dodatno odstopanje v višini 0,1 %;“

| (c) | točka (g) se črta. |
| --- | --- |

(c)

točka (g) se črta.

| 6. | V Prilogi I se črta stolpec „Trda pšenica“. |
| --- | --- |

6.

V Prilogi I se črta stolpec „Trda pšenica“.

| 7. | Priloga II se spremeni:






  (a) | točka 1.2 se spremeni:






  (i) | v točki (a) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Zakrnela zrna so zrna, ki po odstranitvi ostalih primesi iz vzorca, omenjenih v tej prilogi, padejo skozi sito z odprtinami naslednjih dimenzij: navadna pšenica 2,0 mm, ječmen 2,2 mm.“ |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Priloga II se spremeni:

(a)

točka 1.2 se spremeni:

(i)

v točki (a) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Zakrnela zrna so zrna, ki po odstranitvi ostalih primesi iz vzorca, omenjenih v tej prilogi, padejo skozi sito z odprtinami naslednjih dimenzij: navadna pšenica 2,0 mm, ječmen 2,2 mm.“

| (ii) | v točki (d) se črta drugi pododstavek; |
| --- | --- |

(ii)

v točki (d) se črta drugi pododstavek;

| (b) | točka 1.3 se nadomesti z naslednjim:
  „1.3.   Nakaljena zrna

  Nakaljena zrna so tista zrna, pri katerih so jasno vidne s prostim očesom primarne koreninice (radikula) oziroma klični list (plumula). Ko ocenjujemo količino zrn, ki kalijo, moramo upoštevati splošni izgled vzorca. Pri nekaterih žitih je kalček štrleč, tako se ovoj kalčka med tresenjem žita strga. Takšna zrna so podobna zrnom, ki kalijo, vendar ne spadajo v to skupino. Nakaljena zrna so le tista, kjer je kalček vidno spremenjen, kar nam pomaga, da zlahka ločimo nakaljena zrna od normalnih zrn.“ |
| --- | --- |

(b)

točka 1.3 se nadomesti z naslednjim:

„1.3.   Nakaljena zrna

Nakaljena zrna so tista zrna, pri katerih so jasno vidne s prostim očesom primarne koreninice (radikula) oziroma klični list (plumula). Ko ocenjujemo količino zrn, ki kalijo, moramo upoštevati splošni izgled vzorca. Pri nekaterih žitih je kalček štrleč, tako se ovoj kalčka med tresenjem žita strga. Takšna zrna so podobna zrnom, ki kalijo, vendar ne spadajo v to skupino. Nakaljena zrna so le tista, kjer je kalček vidno spremenjen, kar nam pomaga, da zlahka ločimo nakaljena zrna od normalnih zrn.“

| (c) | točka 2.1 se črta. |
| --- | --- |

(c)

točka 2.1 se črta.

| 8. | Točka 1 Priloge III se spremeni:






  (a) | prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Pri navadni pšenici in ječmenu presejemo 250 g povprečnega vzorca skozi dve siti, eno z odprtinami v obliki rež velikosti 3,5 mm in drugo z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm; vsako sejanje traja pol minute.“ |
| --- | --- | --- |

8.

Točka 1 Priloge III se spremeni:

(a)

prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Pri navadni pšenici in ječmenu presejemo 250 g povprečnega vzorca skozi dve siti, eno z odprtinami v obliki rež velikosti 3,5 mm in drugo z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm; vsako sejanje traja pol minute.“

| (b) | sedmi pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Delni vzorec sejemo pol minute na situ z odprtinami v obliki rež velikosti 2,0 mm pri navadni pšenici in 2,2 mm pri ječmenu. Snovi, ki padejo skozi ta sita, so zakrnela zrna. Zrna, ki jih je poškodovala zmrzal, in nezrela zelena zrna spadajo v skupino ,zakrnelih zrn’.“ |
| --- | --- |

(b)

sedmi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Delni vzorec sejemo pol minute na situ z odprtinami v obliki rež velikosti 2,0 mm pri navadni pšenici in 2,2 mm pri ječmenu. Snovi, ki padejo skozi ta sita, so zakrnela zrna. Zrna, ki jih je poškodovala zmrzal, in nezrela zelena zrna spadajo v skupino ,zakrnelih zrn’.“

| 9. | Priloga VI se črta. |
| --- | --- |

9.

Priloga VI se črta.

Člen 27

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 489/2005 se razveljavi z učinkom od 1. septembra 2009.

Sklici na razveljavljeno uredbo se upoštevajo kot sklici na to uredbo in se berejo v skladu s primerjalno tabelo v Prilogi VI.

Člen 28

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. julija 2009 za trdo pšenico in od 1. septembra 2009 za sektor riža.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. julija 2009

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 30, 31.1.2009, str. 1.

2

(3)  UL L 171, 23.6.2006, str. 35.

3

(4)  UL L 37, 13.2.1993, str. 1.

4

(5)  UL L 81, 30.3.2005, str. 26.

5

(6)  UL L 129, 17.5.2008, str. 8.

6

(7)  UL L 192, 19.7.2008, str. 20.

7

(8)  UL L 205, 3.8.1985, str. 5.

8

(9)  UL L 171, 23.6.2006, str. 1.

9

(10)  UL L 88, 3.4.1990, str. 1.

10

(11)  UL L 364, 20.12.2006, str. 5.“

11

---

PRILOGA I

(Člen 12(2))

DEL A

1.   OPREDELITEV LASTNOSTI, KI JIH JE TREBA PREUČITI, DA SE OSNOVNO ŽITO OPREDELI KOT ŽITO NEOPOREČNE KAKOVOSTI

1.1   Lomljena zrna

Vsa zrna z deloma vidnim endospermom se štejejo za lomljena zrna. Zrna, ki so bila poškodovana pri mlatenju, kakor tudi zrna brez kalčka, prav tako spadajo v to skupino.

1.2   Nečistoče v obliki zrn

| (a) | Zakrnela zrna:

  Zakrnela zrna so zrna, ki po odstranitvi ostalih primesi iz vzorca, omenjenih v tej prilogi, padejo skozi sito z odprtinami naslednjih dimenzij: trda pšenica 1,9 mm.
  „Zakrnela zrna“ pomenijo zrna, ki, potem ko odstranimo vse ostale snovi iz te priloge, padejo skozi sito z odprtinami premera 2,0 mm.
  Poleg tega v to skupino sodijo tudi od zmrzali poškodovana zrna ter nezrela (zelena) zrna. |
| --- | --- |

(a)

Zakrnela zrna:

Zakrnela zrna so zrna, ki po odstranitvi ostalih primesi iz vzorca, omenjenih v tej prilogi, padejo skozi sito z odprtinami naslednjih dimenzij: trda pšenica 1,9 mm.

„Zakrnela zrna“ pomenijo zrna, ki, potem ko odstranimo vse ostale snovi iz te priloge, padejo skozi sito z odprtinami premera 2,0 mm.

Poleg tega v to skupino sodijo tudi od zmrzali poškodovana zrna ter nezrela (zelena) zrna.

| (b) | Druga žita:

  vsa zrna, ki ne pripadajo isti vrsti kot osnovno žito. |
| --- | --- |

(b)

Druga žita:

vsa zrna, ki ne pripadajo isti vrsti kot osnovno žito.

| (c) | Zrna, poškodovana od škodljivcev:

  zrna, ki so nagrizena. V to skupino spadajo tudi zrna, na katerih se nahajajo insekti. |
| --- | --- |

(c)

Zrna, poškodovana od škodljivcev:

zrna, ki so nagrizena. V to skupino spadajo tudi zrna, na katerih se nahajajo insekti.

| (d) | Zrna, pri katerih je spremenjena barva kalčka, lisasta zrna, zrna, okužena s fuzarijo:

  zrna, pri katerih je spremenjena barva kalčka, in tista, pri katerih je kalček normalen in ne kali, semenska ovojnica je obarvana rjavo ali rjavočrno.
  Za trdo pšenico:






  — | zrna, ki kažejo rjavo ali rjavočrno barvo drugje kot na samem kalčku, se štejejo za lisasta zrna, |
| --- | --- | --- |

(d)

Zrna, pri katerih je spremenjena barva kalčka, lisasta zrna, zrna, okužena s fuzarijo:

zrna, pri katerih je spremenjena barva kalčka, in tista, pri katerih je kalček normalen in ne kali, semenska ovojnica je obarvana rjavo ali rjavočrno.

Za trdo pšenico:

—

zrna, ki kažejo rjavo ali rjavočrno barvo drugje kot na samem kalčku, se štejejo za lisasta zrna,

| — | zrna, okužena s fuzarijo, so zrna, pri katerih je semenski mešiček okužen s Fusarium mycelium; takšna zrna izgledajo rahlo zakrnela, nagubana ter imajo rožnate ali bele razpršene lise z nejasnimi robovi. |
| --- | --- |

—

zrna, okužena s fuzarijo, so zrna, pri katerih je semenski mešiček okužen s Fusarium mycelium; takšna zrna izgledajo rahlo zakrnela, nagubana ter imajo rožnate ali bele razpršene lise z nejasnimi robovi.

| (e) | Zrna, pregreta med sušenjem, so tista, katerih zunanji izgled je spremenjen zaradi sušenja pri čezmerno visoki temperaturi, vendar niso poškodovana. |
| --- | --- |

(e)

Zrna, pregreta med sušenjem, so tista, katerih zunanji izgled je spremenjen zaradi sušenja pri čezmerno visoki temperaturi, vendar niso poškodovana.

1.3   Nakaljena zrna

Nakaljena zrna so tista zrna, pri katerih so jasno vidne s prostim očesom primarne koreninice (radikula) oziroma klični list (plumula). Ko ocenjujemo količino zrn, ki kalijo, moramo upoštevati splošni izgled vzorca. Pri nekaterih žitih je kalček štrleč, na primer pri trdi pšenici, tako se ovoj kalčka med tresenjem žita strga. Takšna zrna so podobna zrnom, ki kalijo, vendar ne spadajo v to skupino. Nakaljena zrna so le tista, kjer je kalček vidno spremenjen, kar nam pomaga, da zlahka ločimo nakaljena zrna od normalnih zrn.

1.4   Druge nečistoče (Schwarzbesatz)

Zrna osnovnih žit, ki so poškodovana, okužena z rženimi rožički ali so gnila, se uvrščajo pod „druge nečistoče“ tudi v primeru nepravilnosti iz drugih kategorij.

| (a) | Tuja semena:

  „Tuja semena“ so semena rastlin, bodisi kultiviranih ali ne, ki niso žita. Vključujejo semena, ki nimajo posebnega pomena, semena, ki se lahko uporabijo za krmo živine, in škodljiva semena.
  „Škodljiva semena“ so semena, ki so strupena za človeka in živali, semena, ki ovirajo ali otežujejo čiščenje in mletje žit, ter semena, ki vplivajo na kakovost žitnih proizvodov. |
| --- | --- |

(a)

Tuja semena:

„Tuja semena“ so semena rastlin, bodisi kultiviranih ali ne, ki niso žita. Vključujejo semena, ki nimajo posebnega pomena, semena, ki se lahko uporabijo za krmo živine, in škodljiva semena.

„Škodljiva semena“ so semena, ki so strupena za človeka in živali, semena, ki ovirajo ali otežujejo čiščenje in mletje žit, ter semena, ki vplivajo na kakovost žitnih proizvodov.

| (b) | Poškodovana zrna:

  „Poškodovana zrna“ so tista zrna, ki zaradi napada gnilobe, trohnobe oziroma plesni ali zaradi bakterijskih ali podobnih okužb niso primerna za človeško prehrano ali za krmo goveda.
  Poškodovana zrna zajemajo tudi zrna, ki so bila poškodovana zaradi samodejnega gretja ali sušenja pri čezmerno visoki temperaturi. Takšna „pregreta“ ali „počrnela“ zrna so zrna normalne velikosti, pri katerih je semenski ovoj sivorjave do črne barve, medtem ko je zrnje na prerezu rumenorjavo do rjavočrno.
  Zrna, ki jih je napadla pšenična hržica, spadajo med poškodovana zrna le, če je več kot polovica zrna obarvana sivo do črno kot posledica sekundarnega napada škodljivih organizmov. Kjer je barva spremenjena na manj kot polovici zrna, se zrna štejejo med tista zrna, ki so jih napadli škodljivci. |
| --- | --- |

(b)

Poškodovana zrna:

„Poškodovana zrna“ so tista zrna, ki zaradi napada gnilobe, trohnobe oziroma plesni ali zaradi bakterijskih ali podobnih okužb niso primerna za človeško prehrano ali za krmo goveda.

Poškodovana zrna zajemajo tudi zrna, ki so bila poškodovana zaradi samodejnega gretja ali sušenja pri čezmerno visoki temperaturi. Takšna „pregreta“ ali „počrnela“ zrna so zrna normalne velikosti, pri katerih je semenski ovoj sivorjave do črne barve, medtem ko je zrnje na prerezu rumenorjavo do rjavočrno.

Zrna, ki jih je napadla pšenična hržica, spadajo med poškodovana zrna le, če je več kot polovica zrna obarvana sivo do črno kot posledica sekundarnega napada škodljivih organizmov. Kjer je barva spremenjena na manj kot polovici zrna, se zrna štejejo med tista zrna, ki so jih napadli škodljivci.

| (c) | Tuje snovi:

  Vse snovi v vzorcu žita, ki ostanejo na situ z odprtinami velikosti 3,5 mm (razen zrn drugih žit in posebno velikih zrn osnovnega žita), ter tista, ki padejo skozi sito z odprtinami velikosti 1,0 mm, se štejejo za tuje snovi. Sem spadajo tudi kamni, pesek, delci slame ter druge nečistoče iz vzorca, ki gredo skozi sito z odprtinami velikosti 3,5 mm ter ostanejo na situ z odprtinami velikosti 1,0 mm. |
| --- | --- |

(c)

Tuje snovi:

Vse snovi v vzorcu žita, ki ostanejo na situ z odprtinami velikosti 3,5 mm (razen zrn drugih žit in posebno velikih zrn osnovnega žita), ter tista, ki padejo skozi sito z odprtinami velikosti 1,0 mm, se štejejo za tuje snovi. Sem spadajo tudi kamni, pesek, delci slame ter druge nečistoče iz vzorca, ki gredo skozi sito z odprtinami velikosti 3,5 mm ter ostanejo na situ z odprtinami velikosti 1,0 mm.

| (d) | Pleve in luske |
| --- | --- |

(d)

Pleve in luske

| (e) | Rženi rožički |
| --- | --- |

(e)

Rženi rožički

| (f) | Gnila zrna |
| --- | --- |

(f)

Gnila zrna

| (g) | Mrtvi insekti in delci insektov. |
| --- | --- |

(g)

Mrtvi insekti in delci insektov.

1.5   Živi škodljivci

1.6   Lisasta zrna, ki so izgubila steklast izgled

Lisasta zrna trde pšenice so tista zrna, pri katerih jedro ni v celoti steklasto.

1.7   Barva žita

Žito ima značilno barvo za svojo vrsto, je brez neobičajnega vonja in živih škodljivcev (vključno z grinjami) na kateri koli stopnji njegovega razvoja.

1.8   Onesnaževalci

Najvišje dopustne stopnje onesnaževalcev, vključno z radioaktivnostjo, dovoljene s predpisi Skupnosti, ne presegajo stopenj, določenih na podlagi Uredbe (EGS) št. 315/93, vključno z zahtevami iz Priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 1881/2006 (1).

2.   SPECIFIČNI FAKTORJI, KI JIH JE TREBA UPOŠTEVATI PRI OPREDELITVI NEČISTOČ V TRDI PŠENICI

Nečistoče pomenijo zakrnela zrna, zrna drugih žit, zrna, ki so jih poškodovali škodljivci, zrna s spremenjeno barvo kalčka, lisasta zrna ali zrna, okužena s fuzarijo, ter zrna, pregreta med sušenjem.

Druge nečistoče so tuja semena, poškodovana zrna, tuje snovi, pleve in luske, rženi rožički, gnila zrna, mrtvi insekti in delci insektov.

DEL B

MINIMALNE ZAHTEVE GLEDE KAKOVOSTI TRDE PŠENICE

| A. | Najvišja vsebnost vlage |
| --- | --- |

A.

Najvišja vsebnost vlage

14,5 %

| B. | Najvišji odstotek snovi, ki ne predstavljajo osnovnega žita neoporečne kakovosti: |
| --- | --- |

B.

Najvišji odstotek snovi, ki ne predstavljajo osnovnega žita neoporečne kakovosti:

12 %

| 1. | Lomljena zrna |
| --- | --- |

1.

Lomljena zrna

6 %

| 2. | Nečistoče v obliki zrn (razen tistih pod točko 3) |
| --- | --- |

2.

Nečistoče v obliki zrn (razen tistih pod točko 3)

5 %

od tega:

| (a) | zakrnela zrna |
| --- | --- |

(a)

zakrnela zrna

| (b) | druga žita |
| --- | --- |

(b)

druga žita

3 %

| (c) | zrna, poškodovana od škodljivcev |
| --- | --- |

(c)

zrna, poškodovana od škodljivcev

| (d) | zrna, pri katerih je seme izgubilo barvo |
| --- | --- |

(d)

zrna, pri katerih je seme izgubilo barvo

| (e) | zrna, pregreta med sušenjem |
| --- | --- |

(e)

zrna, pregreta med sušenjem

0,50 %

| 3. | Lisasta zrna in/ali zrna, okužena s fuzarijo, |
| --- | --- |

3.

Lisasta zrna in/ali zrna, okužena s fuzarijo,

5 %

od tega:

— zrna, okužena s fuzarijo

1,5 %

| 4. | Nakaljena zrna |
| --- | --- |

4.

Nakaljena zrna

4 %

| 5. | Razne nečistoče (Schwarzbesatz), |
| --- | --- |

5.

Razne nečistoče (Schwarzbesatz),

3 %

od tega:

| (a) | tuja zrna: |
| --- | --- |

(a)

tuja zrna:

— škodljiva

0,10 %

— drugo

| (b) | poškodovana zrna: |
| --- | --- |

(b)

poškodovana zrna:

— zrna, poškodovana zaradi spontanega gretja ali pregretja med sušenjem

0,05 %

— drugo

| (c) | tuja snov |
| --- | --- |

(c)

tuja snov

| (d) | pleve in luske |
| --- | --- |

(d)

pleve in luske

| (e) | rženi rožiček |
| --- | --- |

(e)

rženi rožiček

0,05 %

| (f) | gnila zrna |
| --- | --- |

(f)

gnila zrna

| (g) | mrtvi insekti in delci insektov |
| --- | --- |

(g)

mrtvi insekti in delci insektov

| C. | Najvišji odstotek v celoti ali delno lisastih zrn |
| --- | --- |

C.

Najvišji odstotek v celoti ali delno lisastih zrn

27 %

| D. | Najvišja vsebnost tanina (2) |
| --- | --- |

D.

Najvišja vsebnost tanina (2)

—

| E. | Najnižja hektolitrska masa (kg/hl) |
| --- | --- |

E.

Najnižja hektolitrska masa (kg/hl)

78

| F. | Najnižja vsebnost beljakovin (2) |
| --- | --- |

F.

Najnižja vsebnost beljakovin (2)

11,5 %

| G. | Hagbergovo padno število (v sekundah) |
| --- | --- |

G.

Hagbergovo padno število (v sekundah)

220

| H. | Najnižja vrednost sedimentacije (v ml) |
| --- | --- |

H.

Najnižja vrednost sedimentacije (v ml)

—

| — | : | Se ne uporablja. |
| --- | --- | --- |

—

:

Se ne uporablja.

---

(1)  UL L 364, 20.12.2006, str. 5.

(2)  V % suhe snovi.

---

PRILOGA II

(Člen 13(3))

DEL A

1.   STANDARDNA METODA ZA DOLOČANJE DRUGIH SNOVI RAZEN OSNOVNEGA ŽITA NEOPOREČNE KAKOVOSTI

Standardna metoda za določanje drugih snovi razen osnovnega žita neoporečne kakovosti je predstavljena spodaj:

1.1   Pri trdi pšenici presejemo 250 g povprečnega vzorca skozi dve siti, eno z odprtinami v obliki rež velikosti 3,5 mm in drugo z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm, vsako sejanje traja pol minute.

Da bi zagotovili konstantno sejanje, je priporočljiva uporaba mehanskega sita, na primer vibrirajoče mize s pritrjenimi siti.

Snovi, ki ostanejo na situ z odprtinami v obliki rež velikosti 3,5 mm, in tisto, ki pade skozi sito z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm, združimo in stehtamo kot tuje snovi. Če snovi, ki ostanejo na situ z odprtinami v obliki rež velikosti 3,5 mm, vsebujejo snovi iz skupine „drugih žit“ in zlasti velika zrna osnovnega žita, takšne snovi in zrna vrnemo v vzorec. Med sejanjem s sitom z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm je žito potrebno podrobno pregledati glede živih škodljivcev.

Iz že presejanega vzorca pripravimo s pomočjo separatorja delni vzorec 50 do 100 g. Takšen delni vzorec stehtamo.

Delni vzorec razgrnemo po mizi, nato s pomočjo pincete ali roževinaste lopatice odstranimo lomljena zrna, zrna drugih žit, nakaljena zrna, zrna, ki so jih napadli škodljivci, zrna, poškodovana zaradi zmrzali, zrna s spremenjeno barvo kalčka, lisasta zrna, tuja semena, ržene rožičke, poškodovana zrna, gnila zrna, pleve in luske, žive škodljivce in mrtve insekte.

Če delni vzorec vsebuje zrna v plevih, jih moramo ročno izluščiti, dobljeno pleve pa štejemo kot delce plev. Kamne, pesek in delce slame ločimo kot tuje snovi.

Delni vzorec sejemo pol minute na situ z odprtinami v obliki rež velikosti 1,9 mm pri trdi pšenici. Snovi, ki padejo skozi ta sita, so zakrnela zrna. Zrna, ki jih je poškodovala zmrzal, in nezrela zelena zrna spadajo v skupino „zakrnelih zrn“.

1.2   Skupine snovi, ki niso osnovno žito neoporečne kakovosti, kot je to določeno po metodah iz točke 1, je potrebno zelo pazljivo stehtati na 0,01 g natančno ter procentualno razdeliti na ves vzorec. Te podrobnosti navedemo v poročilu o analizi na 0,1 % natančno. Preverimo glede živih škodljivih organizmov.

Splošno pravilo je, da opravimo dve analizi vsakega vzorca. Analizi se ne smeta razlikovati za več kot 10 % glede celote zgoraj navedenih zadev.

1.3   Pri postopkih iz točk 1 in 2 uporabimo naslednje naprave:

| (a) | separator vzorca, na primer stožčasta ali žlebičasta naprava; |
| --- | --- |

(a)

separator vzorca, na primer stožčasta ali žlebičasta naprava;

| (b) | precizna tehtnica; |
| --- | --- |

(b)

precizna tehtnica;

| (c) | sita z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm, 1,8 mm, 1,9 mm, 2,0 mm, 2,2 mm in 3,5 mm ter mrežasta sita z okroglimi odprtinami velikosti 1,8 mm in 4,5 mm. Sita so lahko pritrjena na vibrirajočo mizo. |
| --- | --- |

(c)

sita z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm, 1,8 mm, 1,9 mm, 2,0 mm, 2,2 mm in 3,5 mm ter mrežasta sita z okroglimi odprtinami velikosti 1,8 mm in 4,5 mm. Sita so lahko pritrjena na vibrirajočo mizo.

DEL B

2.   STANDARDNA METODA ZA DOLOČANJE VLAGE V TRDI PŠENICI

Standardna metoda za določanje vlage v trdi pšenici je predstavljena spodaj. Vendar pa lahko države članice uporabijo druge metode, ki temeljijo na istem principu, ali metodo ISO 712:1998 ali metodo, ki temelji na infrardeči tehnologiji. V primeru spora bodo priznani le rezultati, pridobljeni z metodo iz dela B Priloge II.

2.1   Princip

Vzorec sušimo pri temperaturi 130 do 133 °C pri normalnem atmosferskem tlaku toliko časa, kot je to primerno glede na velikost delcev.

2.2   Področje uporabe

Metoda sušenja se uporablja za žita, ki morajo biti zdrobljena tako, da najmanj 50 % zdrobljenega vzorca preide skozi sito z okroglimi odprtinami premera 0,5 mm in da na situ z okroglimi odprtinami premera 1,0 mm ne ostane več kot 10 % ostanka. Uporabljamo jo lahko tudi za moko.

2.3   Oprema

Analitska tehtnica

Drobilec mora biti izdelan iz materiala, ki ne vpija vlage. Biti mora enostaven za čiščenje. Omogočiti mora hitro in enakomerno drobljenje brez pregrevanja, stik z zrakom od zunaj mora biti omejen na minimum. Izpolnjevati mora tudi zahteve iz točke 2 (na primer razstavljivi valjčni mlin).

Posoda iz nerjaveče kovine ali stekla, opremljena s pokrovom, ki se ji tesno prilega: delovna površina naj omogoča, da se vzorec po površini razprostre z 0,3 g na cm2.

Električno ogrevan izotermičen sušilnik, nastavljen na temperaturo 130 do 133 °C (1) s primerno ventilacijo (2).

Eksikator s kovinsko, če ni kovine, pa s porcelanasto ploščo (debelo, perforirano), ki vsebuje kakršno koli primerno sušilno sredstvo.

2.4   Postopek

Sušenje

V posodo z znano maso natehtamo nekaj več kot 5 g zdrobljenega žita oziroma nekaj več kot 8 g zdrobljene koruze, s točnostjo 1 mg. Posodo čim prej postavimo v sušilnik, segret na 130–133 °C, da preprečimo prevelik padec temperature v sušilniku. Drobnozrnato žito sušimo dve uri, koruzo pa štiri ure od trenutka, ko sušilnik ponovno doseže temperaturo 130 do 133 °C. Posodo odstranimo iz grelne komore, hitro pokrijemo ter pustimo, da se hladi v eksikatorju 30 do 45 minut. Nato ponovno stehtamo (s točnostjo 1 mg).

2.5   Metoda za izračun ter formule

| E | – | začetna masa testnega vzorca, v gramih |
| --- | --- | --- |
| M | – | masa testnega vzorca v gramih po pripravi |
| M′ | – | masa testnega vzorca v gramih po drobljenju |
| m | – | masa v gramih suhega preizkusnega vzorca |

E

–

začetna masa testnega vzorca, v gramih

M

–

masa testnega vzorca v gramih po pripravi

M′

–

masa testnega vzorca v gramih po drobljenju

m

–

masa v gramih suhega preizkusnega vzorca

Vsebnost vlage, izražena v odstotku pridelka, je enaka:

| — | brez predhodne priprave (E – m) × 100/E, |
| --- | --- |

—

brez predhodne priprave (E – m) × 100/E,

| — | s predhodno pripravo ((M′ – m)M/M′ + E – M) × 100/E = 100 (1 – Mm/EM′) |
| --- | --- |

—

s predhodno pripravo ((M′ – m)M/M′ + E – M) × 100/E = 100 (1 – Mm/EM′)

Vedno opravimo dve vzporedni analizi istega vzorca.

2.6   Ponovljivost

Razlika med vrednostma, dobljenima v vzporednih poskusih, ki ju opravi isti analitik v kratkem časovnem obdobju, ne sme presegati 0,15 g vlage na 100 g vzorca. Če je ta vrednost presežena, je potrebno postopek določanja vlage ponoviti.

DEL C

3.   STANDARDNA METODA ZA DOLOČANJE STOPNJE IZGUBE STEKLASTEGA IZGLEDA TRDE PŠENICE

Standardna metoda za določanje stopnje izgube steklastega izgleda trde pšenice je predstavljena spodaj.

3.1   Princip

Za ugotavljanje odstotka zrn, ki so v celoti ali deloma izgubila svoj steklast izgled, uporabimo le del vzorca. Zrna prerežemo s pomočjo Pohlovega rezalnika zrn ali podobnega inštrumenta.

3.2   Oprema in naprave

| — | Pohlov rezalnik zrn ali podoben inštrument, |
| --- | --- |

—

Pohlov rezalnik zrn ali podoben inštrument,

| — | pinceta, skalpel, |
| --- | --- |

—

pinceta, skalpel,

| — | pladenj ali krožnik. |
| --- | --- |

—

pladenj ali krožnik.

3.3   Postopek

| (a) | Uporabimo vzorec v vrednosti 100 g, pred tem odstranimo vse druge snovi razen osnovnega žita neoporečne kakovosti. |
| --- | --- |

(a)

Uporabimo vzorec v vrednosti 100 g, pred tem odstranimo vse druge snovi razen osnovnega žita neoporečne kakovosti.

| (b) | Vzorec razgrnemo na pladnju in ga enakomerno razporedimo. |
| --- | --- |

(b)

Vzorec razgrnemo na pladnju in ga enakomerno razporedimo.

| (c) | Vstavimo ploščo v rezalnik za rezanje zrn in razgrnemo pest zrn po rešetki. Potolčemo, da dobimo le po eno zrno v vsaki luknji. Spustimo premični del, ki drži zrna na mestu, nato jih prerežemo. |
| --- | --- |

(c)

Vstavimo ploščo v rezalnik za rezanje zrn in razgrnemo pest zrn po rešetki. Potolčemo, da dobimo le po eno zrno v vsaki luknji. Spustimo premični del, ki drži zrna na mestu, nato jih prerežemo.

| (d) | Pripravimo dovolj plošč, tako da prerežemo vsaj 600 zrn. |
| --- | --- |

(d)

Pripravimo dovolj plošč, tako da prerežemo vsaj 600 zrn.

| (e) | Preštejemo zrna, ki so v celoti ali deloma izgubila svoj steklast izgled („lisasta zrna“). |
| --- | --- |

(e)

Preštejemo zrna, ki so v celoti ali deloma izgubila svoj steklast izgled („lisasta zrna“).

| (f) | Izračunamo odstotek zrn, ki so v celoti ali deloma izgubila svoj steklast izgled („lisasta zrna“). |
| --- | --- |

(f)

Izračunamo odstotek zrn, ki so v celoti ali deloma izgubila svoj steklast izgled („lisasta zrna“).

3.4   Zapis rezultatov

| I | – | masa tistih snovi, ki niso osnovno žito neoporečne kakovosti, v gramih |
| --- | --- | --- |
| M | – | odstotek pregledanih očiščenih zrn, ki so v celoti ali deloma izgubila svoj steklast izgled („lisasta zrna“) |

I

–

masa tistih snovi, ki niso osnovno žito neoporečne kakovosti, v gramih

M

–

odstotek pregledanih očiščenih zrn, ki so v celoti ali deloma izgubila svoj steklast izgled („lisasta zrna“)

3.5   Rezultat

V delu, ki smo ga testirali, je odstotek zrn, ki so v celoti ali deloma izgubila svoj steklast izgled („lisasta zrna“), naslednji:

[M × (100 – I)]/100 = ...

DEL D

4.   DRUGE METODE ZA DOLOČANJE KAKOVOSTI TRDE PŠENICE

4.1   Standardna metoda za določanje Hagbergovega števila padanja (test aktivnosti škroba) mora ustrezati standardu ISO 3093:2004.

4.2   Standardna metoda za določanje hektolitrske mase mora ustrezati standardu ISO 7971/2:1995.

4.3   Metode vzorčenja in referenčne analizne metode za določitev stopnje mikotoksinov so tiste, ki so omenjene v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1881/2006 in določene v prilogah I in II k Uredbi Komisije (ES) št. 401/2006 (3).

---

(1)  Temperatura zraka znotraj sušilnika.

(2)  Sušilnik mora imeti takšno grelno sposobnost, da potem, ko nastavimo temperaturo na 130 do 133 °C, doseže to temperaturo najkasneje v 45 minutah potem, ko smo vanjo postavili največje možno število testnih vzorcev, ki se lahko sušijo istočasno. Ventilacija mora omogočati, da se drobnozrnata žita (navadna pšenica, trda pšenica, ječmen in sirek) sušijo dve uri, koruza pa štiri ure; rezultati vseh vzorcev zdroba oz. koruze, ki so lahko sočasno v sušilniku, naj se ne razlikujejo za več kot 0,15 % od rezultatov, ki jih dobimo po triurnem sušenju drobnozrnatih žit oz. peturnem sušenju koruze.

(3)  UL L 70, 9.3.2006, str. 12.

---

PRILOGA III

(Člen 15(2)(a))

DEL A

OSNOVNI IZKORISTEK RIŽA PO PREDELAVI

Da je riž zdrav, čist in primerne tržne kakovosti, izkoristek riža po predelavi ne sme biti manjši od petih točk v primerjavi z osnovnimi izkoristki, naštetimi spodaj:

| Oznaka sorte | Izkoristek v celih zrnih
  (v %) | Skupni izkoristek
  (v %) |
| --- | --- | --- |
| Argo, Selenio, Couachi | 66 | 73 |
| Alpe, Arco, Balilla, Balilla GG, Balilla Sollana, Bomba, Bombon, Colina, Elio, Flipper, Frances, Lido, Riso, Matusaka, Monticili, Pegonil, Sara, Strella, Thainato, Thaiperla, Ticinese, Veta, Leda, Mareny, Clot, Albada, Guadiamar | 65 | 73 |
| Ispaniki A, Makedonia | 64 | 73 |
| Bravo, Europa, Loto, Riva, Rosa Marchetti, Savio, Veneria | 63 | 72 |
| Tolima | 63 | 71 |
| Inca | 63 | 70 |
| Alfa, Ariete, Bahia, Carola, Cigalon, Corallo, Cripto, Cristal, Drago, Eolo, Girona, Gladio, Graldo, Indio, Italico, Jucar, Koral, Lago, Lemont, Mercurio, Miara, Molo, Navile, Niva, Onda, Padano, Panda, Pierina, Marchetti, Ribe, Ringo, Rio, S. Andrea, Saturno, Senia, Sequial, Smeraldo, Star, Stirpe, Vela, Vitro, Calca, Dion, Zeus | 62 | 72 |
| Strymonas | 62 | 71 |
| Anseatico, Baldo, Belgioioso, Betis, Euribe, Italpatna, Marathon, Redi, Ribello, Rizzotto, Rocca, Roma, Romanico, Romeo, Tebre, Volano | 61 | 72 |
| Bonnet Bell, Rita, Silla, Thaibonnet, L 202, Puntal | 60 | 72 |
| Evropi, Melas | 60 | 70 |
| Arborio, Blue Belle, Blue Belle „E“, Blue Bonnet, Calendal, Razza 82, Rea | 58 | 72 |
| Maratelli, Precoce Rossi | 58 | 70 |
| Carnaroli, Elba, Vialone Nano | 57 | 72 |
| Axios | 57 | 67 |
| Roxani | 57 | 66 |
| Pygmalion | 52 | 71 |
| Sorte, ki niso navedene | 64 | 72 |

Oznaka sorte

Izkoristek v celih zrnih

(v %)

Skupni izkoristek

(v %)

Argo, Selenio, Couachi

66

73

Alpe, Arco, Balilla, Balilla GG, Balilla Sollana, Bomba, Bombon, Colina, Elio, Flipper, Frances, Lido, Riso, Matusaka, Monticili, Pegonil, Sara, Strella, Thainato, Thaiperla, Ticinese, Veta, Leda, Mareny, Clot, Albada, Guadiamar

65

73

Ispaniki A, Makedonia

64

73

Bravo, Europa, Loto, Riva, Rosa Marchetti, Savio, Veneria

63

72

Tolima

63

71

Inca

63

70

Alfa, Ariete, Bahia, Carola, Cigalon, Corallo, Cripto, Cristal, Drago, Eolo, Girona, Gladio, Graldo, Indio, Italico, Jucar, Koral, Lago, Lemont, Mercurio, Miara, Molo, Navile, Niva, Onda, Padano, Panda, Pierina, Marchetti, Ribe, Ringo, Rio, S. Andrea, Saturno, Senia, Sequial, Smeraldo, Star, Stirpe, Vela, Vitro, Calca, Dion, Zeus

62

72

Strymonas

62

71

Anseatico, Baldo, Belgioioso, Betis, Euribe, Italpatna, Marathon, Redi, Ribello, Rizzotto, Rocca, Roma, Romanico, Romeo, Tebre, Volano

61

72

Bonnet Bell, Rita, Silla, Thaibonnet, L 202, Puntal

60

72

Evropi, Melas

60

70

Arborio, Blue Belle, Blue Belle „E“, Blue Bonnet, Calendal, Razza 82, Rea

58

72

Maratelli, Precoce Rossi

58

70

Carnaroli, Elba, Vialone Nano

57

72

Axios

57

67

Roxani

57

66

Pygmalion

52

71

Sorte, ki niso navedene

64

72

DEL B

NAJVIŠJI DELEŽI POMANJKLJIVOSTI RIŽA

Da je riž zdrav, čist in primerne tržne kakovosti, odstotek raznih nečistoč, odstotek zrn drugih sort riža in zrn, ki niso neoporečne kakovosti, kot so opredeljeni v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1234/2007, za posamezne vrste riža ne presegajo najvišjih odstotkov, navedenih spodaj;

„Razne nečistoče“ so vsi tujki, ki niso riž.

| Pomanjkljivosti zrn | Okroglozrnati riž
  Oznaka KN 1006 10 92 | Srednje- in dolgozrnati riž A
  Oznaki KN 1006 10 94 in 1006 10 96 | Dolgozrnati riž B
  Oznaka KN 1006 10 98 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kredasta zrna | 6 | 4 | 4 |
| Zrna z rdečimi progami | 10 | 5 | 5 |
| Pikasta zrna | 4 | 2,75 | 2,75 |
| Zrna jantarne barve | 1 | 0,50 | 0,50 |
| Rumena zrna | 0,175 | 0,175 | 0,175 |
| Razne nečistoče | 1 | 1 | 1 |
| Zrna drugih sort riža | 5 | 5 | 5 |

Pomanjkljivosti zrn

Okroglozrnati riž

Oznaka KN 1006 10 92

Srednje- in dolgozrnati riž A

Oznaki KN 1006 10 94 in 1006 10 96

Dolgozrnati riž B

Oznaka KN 1006 10 98

Kredasta zrna

6

4

4

Zrna z rdečimi progami

10

5

5

Pikasta zrna

4

2,75

2,75

Zrna jantarne barve

1

0,50

0,50

Rumena zrna

0,175

0,175

0,175

Razne nečistoče

1

1

1

Zrna drugih sort riža

5

5

5

---

PRILOGA IV

(Člen 19(1))

POVIŠANJA IN ZNIŽANJA CENE TRDE PŠENICE

Povišanja in znižanja cen trde pšenice se uporabljajo skupaj na način, določen spodaj:

| (a) | če je vsebnost vlage v trdi pšenici, ponujeni v intervencijo, nižja od 14 %, velja povišanje iz tabele I spodaj:

  Tabela I


  Povišanje cene glede na vsebnost vlage v trdi pšenici







  Vsebnost vlage
  (v %) | Povišanja
  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 13,4 | 0,1 |
| 13,3 | 0,2 |
| 13,2 | 0,3 |
| 13,1 | 0,4 |
| 13,0 | 0,5 |
| 12,9 | 0,6 |
| 12,8 | 0,7 |
| 12,7 | 0,8 |
| 12,6 | 0,9 |
| 12,5 | 1,0 |
| 12,4 | 1,1 |
| 12,3 | 1,2 |
| 12,2 | 1,3 |
| 12,1 | 1,4 |
| 12,0 | 1,5 |
| 11,9 | 1,6 |
| 11,8 | 1,7 |
| 11,7 | 1,8 |
| 11,6 | 1,9 |
| 11,5 | 2,0 |
| 11,4 | 2,1 |
| 11,3 | 2,2 |
| 11,2 | 2,3 |
| 11,1 | 2,4 |
| 11,0 | 2,5 |
| 10,9 | 2,6 |
| 10,8 | 2,7 |
| 10,7 | 2,8 |
| 10,6 | 2,9 |
| 10,5 | 3,0 |
| 10,4 | 3,1 |
| 10,3 | 3,2 |
| 10,2 | 3,3 |
| 10,1 | 3,4 |
| 10,0 | 3,5 |

(a)

če je vsebnost vlage v trdi pšenici, ponujeni v intervencijo, nižja od 14 %, velja povišanje iz tabele I spodaj:

Tabela I

Povišanje cene glede na vsebnost vlage v trdi pšenici

Vsebnost vlage

(v %)

Povišanja

(EUR/t)

13,4

0,1

13,3

0,2

13,2

0,3

13,1

0,4

13,0

0,5

12,9

0,6

12,8

0,7

12,7

0,8

12,6

0,9

12,5

1,0

12,4

1,1

12,3

1,2

12,2

1,3

12,1

1,4

12,0

1,5

11,9

1,6

11,8

1,7

11,7

1,8

11,6

1,9

11,5

2,0

11,4

2,1

11,3

2,2

11,2

2,3

11,1

2,4

11,0

2,5

10,9

2,6

10,8

2,7

10,7

2,8

10,6

2,9

10,5

3,0

10,4

3,1

10,3

3,2

10,2

3,3

10,1

3,4

10,0

3,5

| (b) | če je vsebnost vlage višja od 14 %, veljajo znižanja iz tabele II spodaj:

  Tabela II


  Znižanje cene glede na vsebnost vlage v trdi pšenici







  Vsebnost vlage
  (v %) | Znižanje
  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 14,5 | 1,0 |
| 14,4 | 0,8 |
| 14,3 | 0,6 |
| 14,2 | 0,4 |
| 14,1 | 0,2 |

(b)

če je vsebnost vlage višja od 14 %, veljajo znižanja iz tabele II spodaj:

Tabela II

Znižanje cene glede na vsebnost vlage v trdi pšenici

Vsebnost vlage

(v %)

Znižanje

(EUR/t)

14,5

1,0

14,4

0,8

14,3

0,6

14,2

0,4

14,1

0,2

| (c) | če odstotek lomljenih zrn presega 3 % pri trdi pšenici, velja znižanje cene v višini 0,05 EUR za vsako dodatno odstopanje v višini 0,1 %; |
| --- | --- |

(c)

če odstotek lomljenih zrn presega 3 % pri trdi pšenici, velja znižanje cene v višini 0,05 EUR za vsako dodatno odstopanje v višini 0,1 %;

| (d) | če odstotek nečistoč presega 2 % pri trdi pšenici, velja znižanje cene v višini 0,05 EUR za vsako dodatno odstopanje v višini 0,1 %; |
| --- | --- |

(d)

če odstotek nečistoč presega 2 % pri trdi pšenici, velja znižanje cene v višini 0,05 EUR za vsako dodatno odstopanje v višini 0,1 %;

| (e) | če odstotek zrn, ki kalijo, presega 2,5 %, velja znižanje cene v višini 0,05 EUR za vsako dodatno odstopanje v višini 0,1 %; |
| --- | --- |

(e)

če odstotek zrn, ki kalijo, presega 2,5 %, velja znižanje cene v višini 0,05 EUR za vsako dodatno odstopanje v višini 0,1 %;

| (f) | če odstotek raznih nečistoč (Schwarzbesatz) presega 0,5 % pri trdi pšenici, velja znižanje cene v višini 0,1 EUR za vsako dodatno odstopanje v višini 0,1 %; |
| --- | --- |

(f)

če odstotek raznih nečistoč (Schwarzbesatz) presega 0,5 % pri trdi pšenici, velja znižanje cene v višini 0,1 EUR za vsako dodatno odstopanje v višini 0,1 %;

| (g) | če odstotek lisastih zrn pri trdi pšenici presega 20 %, velja znižanje cene v višini 0,2 EUR za vsak dodatni odstotek oziroma njegov del. |
| --- | --- |

(g)

če odstotek lisastih zrn pri trdi pšenici presega 20 %, velja znižanje cene v višini 0,2 EUR za vsak dodatni odstotek oziroma njegov del.

---

PRILOGA V

(Člen 19(1))

POVIŠANJA IN ZNIŽANJA CENE RIŽA

| 1. | Znižanja in povišanja cene riža se uporabljajo za intervencijsko ceno neoluščenega riža, ponujenega intervenciji, tako da se jo pomnoži z vsoto odstotkov znižanj in povišanj cene, določenih glede na naslednje:






  (a) | kadar za zadevno sorto izkoristek po predelavi riža ni enak osnovnemu izkoristku po predelavi iz dela A Priloge III k tej uredbi, so povišanja in znižanja cene, uporabljena za posamezne sorte riža, določena v tabeli I spodaj:

  Tabela I


  Povišanja in znižanja cene glede na izkoristek riža po predelavi







  Izkoristek neoluščenega riža v obliki celih zrn brušenega riža | Povišanja in znižanja cene na enoto izkoristka |
| --- | --- | --- | --- |
| Nad osnovnim izkoristkom | Povišanje cene za 0,75 % |
| Pod osnovnim izkoristkom | Znižanje cene za 1 % |

1.

Znižanja in povišanja cene riža se uporabljajo za intervencijsko ceno neoluščenega riža, ponujenega intervenciji, tako da se jo pomnoži z vsoto odstotkov znižanj in povišanj cene, določenih glede na naslednje:

(a)

kadar za zadevno sorto izkoristek po predelavi riža ni enak osnovnemu izkoristku po predelavi iz dela A Priloge III k tej uredbi, so povišanja in znižanja cene, uporabljena za posamezne sorte riža, določena v tabeli I spodaj:

Tabela I

Povišanja in znižanja cene glede na izkoristek riža po predelavi

Izkoristek neoluščenega riža v obliki celih zrn brušenega riža

Povišanja in znižanja cene na enoto izkoristka

Nad osnovnim izkoristkom

Povišanje cene za 0,75 %

Pod osnovnim izkoristkom

Znižanje cene za 1 %

| Skupni izkoristek neoluščenega riža v obliki brušenega riža | Povišanja in znižanja cene na enoto izkoristka |
| --- | --- |
| Nad osnovnim izkoristkom | Povišanje cene za 0,60 % |
| Pod osnovnim izkoristkom | Znižanje cene za 0,80 % |

Skupni izkoristek neoluščenega riža v obliki brušenega riža

Povišanja in znižanja cene na enoto izkoristka

Nad osnovnim izkoristkom

Povišanje cene za 0,60 %

Pod osnovnim izkoristkom

Znižanje cene za 0,80 %

| (b) | kadar odstotek pomanjkljivih zrn neoluščenega riža presega dovoljena odstopanja od standardne kakovosti neoluščenega riža, je za posamezno vrsto riža uporabljen odstotek popravka intervencijske cene, določen v tabeli II spodaj:

  Tabela II


  Znižanja cene glede na pomanjkljivosti zrn riža










  Pomanjkljivosti zrn | Odstotek pomanjkljivih zrn, ki povzroči znižanje intervencijske cene | Odstotek znižanja cene (1), ki se uporabi za dodatno odstopanje od spodnje meje |
| --- | --- | --- | --- |
| Okroglozrnati riž
  Oznaka KN 1006 10 92 | Srednje- in dolgozrnati riž A
  Oznaki KN 1006 10 94 in 1006 10 96 | Dolgozrnati riž B
  Oznaka KN 1006 10 98 |
| Kredasta zrna | od 2 do 6 % | od 2 do 4 % | od 1,5 do 4 % | 1 % za vsako dodatno odstopanje v višini 0,5 % |
| Zrna z rdečimi progami | od 1 do 10 % | od 1 do 5 % | od 1 do 5 % | 1 % za vsako dodatno odstopanje v višini 1 % |
| Pikasta zrna | od 0,50 do 4 % | od 0,50 do 2,75 % | od 0,50 do 2,75 % | 0,8 % za vsako dodatno odstopanje v višini 0,25 % |
| Zrna jantarne barve | od 0,05 do 1 % | od 0,05 do 0,50 % | od 0,05 do 0,50 % | 1,25 % za vsako dodatno odstopanje v višini 0,25 % |
| Rumena zrna | od 0,02 do 0,175 % | od 0,02 do 0,175 % | od 0,02 do 0,175 % | 6 % za vsako dodatno odstopanje v višini 0,125v% |

(b)

kadar odstotek pomanjkljivih zrn neoluščenega riža presega dovoljena odstopanja od standardne kakovosti neoluščenega riža, je za posamezno vrsto riža uporabljen odstotek popravka intervencijske cene, določen v tabeli II spodaj:

Tabela II

Znižanja cene glede na pomanjkljivosti zrn riža

Pomanjkljivosti zrn

Odstotek pomanjkljivih zrn, ki povzroči znižanje intervencijske cene

Odstotek znižanja cene (1), ki se uporabi za dodatno odstopanje od spodnje meje

Okroglozrnati riž

Oznaka KN 1006 10 92

Srednje- in dolgozrnati riž A

Oznaki KN 1006 10 94 in 1006 10 96

Dolgozrnati riž B

Oznaka KN 1006 10 98

Kredasta zrna

od 2 do 6 %

od 2 do 4 %

od 1,5 do 4 %

1 % za vsako dodatno odstopanje v višini 0,5 %

Zrna z rdečimi progami

od 1 do 10 %

od 1 do 5 %

od 1 do 5 %

1 % za vsako dodatno odstopanje v višini 1 %

Pikasta zrna

od 0,50 do 4 %

od 0,50 do 2,75 %

od 0,50 do 2,75 %

0,8 % za vsako dodatno odstopanje v višini 0,25 %

Zrna jantarne barve

od 0,05 do 1 %

od 0,05 do 0,50 %

od 0,05 do 0,50 %

1,25 % za vsako dodatno odstopanje v višini 0,25 %

Rumena zrna

od 0,02 do 0,175 %

od 0,02 do 0,175 %

od 0,02 do 0,175 %

6 % za vsako dodatno odstopanje v višini 0,125v%

| (c) | kadar vsebnost vlage neoluščenega riža presega 13 %, je odstotek znižanja intervencijske cene enak razliki med odstotkom vlage neoluščenega riža, ponujenega intervenciji, ki se ga izmeri na 1 decimalno mesto natančno, in 13 %; |
| --- | --- |

(c)

kadar vsebnost vlage neoluščenega riža presega 13 %, je odstotek znižanja intervencijske cene enak razliki med odstotkom vlage neoluščenega riža, ponujenega intervenciji, ki se ga izmeri na 1 decimalno mesto natančno, in 13 %;

| (d) | kadar odstotek raznih nečistoč v neoluščenem rižu presega 0,1 %, ga intervencija kupi z znižanjem intervencijske cene za 0,02 % za vsako dodatno odstopanje v višini 0,01 %; |
| --- | --- |

(d)

kadar odstotek raznih nečistoč v neoluščenem rižu presega 0,1 %, ga intervencija kupi z znižanjem intervencijske cene za 0,02 % za vsako dodatno odstopanje v višini 0,01 %;

| (e) | kadar se intervenciji ponudi serija neoluščenega riža določene sorte, v katerem je več kot 3 % zrn riža drugih sort, ga le-ta kupi z znižanjem intervencijske cene za 0,1 % za vsako dodatno odstopanje v višini 0,1 %. |
| --- | --- |

(e)

kadar se intervenciji ponudi serija neoluščenega riža določene sorte, v katerem je več kot 3 % zrn riža drugih sort, ga le-ta kupi z znižanjem intervencijske cene za 0,1 % za vsako dodatno odstopanje v višini 0,1 %.

| 2. | Povišanja in znižanja iz odstavka 1 se določijo na podlagi tehtanega povprečja rezultatov analiz za reprezentativne vzorce, določene v členu 16. |
| --- | --- |

2.

Povišanja in znižanja iz odstavka 1 se določijo na podlagi tehtanega povprečja rezultatov analiz za reprezentativne vzorce, določene v členu 16.

---

(1)  Vsako odstopanje se obračuna na podlagi drugega decimalnega mesta odstotka pomanjkljivih zrn.

---

PRILOGA VI

(Člen 27, drugi pododstavek)

Primerjalna tabela

| Uredba (ES) št. 489/2005 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Člen 1 | — |
| Člen 2(1) | Člen 4(2)(a) in (b) |
| Člen 2(2) | — |
| Člen 3(1) | Člen 15(1) |
| Člen 3(2) | Člen 15(2) |
| Člen 3(3) | Priloga III, del B |
| Člen 4 | Priloga V |
| Člen 5 | — |
| Člen 6(1), prvi pododstavek | Člen 4(1) |
| Člen 6(1), drugi pododstavek | — |
| Člen 6(2) in (3) | Člen 4(2)(a) |
| Člen 6(4) | Člen 4(3) |
| Člen 6(5) | Člen 5(1) |
| Člen 7 | — |
| Člen 8(1) in (2) | Člen 11(1) |
| Člen 8(3) | — |
| Člen 9(1) | Člen 10(1), prvi pododstavek |
| Člen 9(2), prvi pododstavek | Člen 10(2) |
| Člen 9(2), drugi pododstavek | — |
| Člen 9(3) | Člen 10(3) |
| Člen 10(1) | Člen 17(1) |
| Člen 10(2) | Člen 10(4), prvi pododstavek |
| Člen 10(3) | Člen 10(4), drugi pododstavek |
| Člen 11 | — |
| Člen 12(1) in (2) | Člen 16(1) in (2) |
| Člen 12(3) | — |
| Člen 13(1), prvi pododstavek | Člen 14 |
| Člen 13(1), drugi pododstavek | Člen 16(4) |
| Člen 13(2) | Člen 16(5) |
| Člen 14 | Člen 18 |
| Člen 15(1), prvi pododstavek | Člen 19(1), prvi pododstavek |
| Člen 15(1), drugi pododstavek | — |
| člen 15(2), prvi in drugi pododstavek | Člen 19(2) |
| Člen 15(2), tretji pododstavek | Člen 19(2), tretji pododstavek |
| Člen 16 | — |
| Člen 17 | Člen 16(3) |
| Člen 18 | Člen 21 |
| Priloga I | — |
| Priloga II, del A | Priloga III, del A |
| Priloga II, del B | Priloga V |
| Priloga III | Priloga III, del B |
| Priloga IV | Priloga V |
| Priloga V | — |
| Priloga VI | — |

Uredba (ES) št. 489/2005

Ta uredba

Člen 1

—

Člen 2(1)

Člen 4(2)(a) in (b)

Člen 2(2)

—

Člen 3(1)

Člen 15(1)

Člen 3(2)

Člen 15(2)

Člen 3(3)

Priloga III, del B

Člen 4

Priloga V

Člen 5

—

Člen 6(1), prvi pododstavek

Člen 4(1)

Člen 6(1), drugi pododstavek

—

Člen 6(2) in (3)

Člen 4(2)(a)

Člen 6(4)

Člen 4(3)

Člen 6(5)

Člen 5(1)

Člen 7

—

Člen 8(1) in (2)

Člen 11(1)

Člen 8(3)

—

Člen 9(1)

Člen 10(1), prvi pododstavek

Člen 9(2), prvi pododstavek

Člen 10(2)

Člen 9(2), drugi pododstavek

—

Člen 9(3)

Člen 10(3)

Člen 10(1)

Člen 17(1)

Člen 10(2)

Člen 10(4), prvi pododstavek

Člen 10(3)

Člen 10(4), drugi pododstavek

Člen 11

—

Člen 12(1) in (2)

Člen 16(1) in (2)

Člen 12(3)

—

Člen 13(1), prvi pododstavek

Člen 14

Člen 13(1), drugi pododstavek

Člen 16(4)

Člen 13(2)

Člen 16(5)

Člen 14

Člen 18

Člen 15(1), prvi pododstavek

Člen 19(1), prvi pododstavek

Člen 15(1), drugi pododstavek

—

člen 15(2), prvi in drugi pododstavek

Člen 19(2)

Člen 15(2), tretji pododstavek

Člen 19(2), tretji pododstavek

Člen 16

—

Člen 17

Člen 16(3)

Člen 18

Člen 21

Priloga I

—

Priloga II, del A

Priloga III, del A

Priloga II, del B

Priloga V

Priloga III

Priloga III, del B

Priloga IV

Priloga V

Priloga V

—

Priloga VI

—

---

| 25.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 194/47 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 194/47

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 671/2009

z dne 24. julija 2009

o začetku postopka za dodelitev izvoznih dovoljenj za izvoz sira v Združene države Amerike v letu 2010 v okviru nekaterih kvot GATT

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1) ter zlasti člena 171(1) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Oddelek 2 poglavja III Uredbe Komisije (ES) št. 1282/2006 z dne 17. avgusta 2006 o posebnih podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede izvoznih dovoljenj in izvoznih nadomestil za mleko in mlečne izdelke (2) določa, da se lahko izvozna dovoljenja za izvoz sira v Združene države Amerike v okviru kvot iz sporazumov, sklenjenih na večstranskih trgovinskih pogajanjih, dodelijo v skladu s posebnim postopkom, po katerem se lahko imenujejo prednostni uvozniki v ZDA. |
| --- | --- |

(1)

Oddelek 2 poglavja III Uredbe Komisije (ES) št. 1282/2006 z dne 17. avgusta 2006 o posebnih podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede izvoznih dovoljenj in izvoznih nadomestil za mleko in mlečne izdelke (2) določa, da se lahko izvozna dovoljenja za izvoz sira v Združene države Amerike v okviru kvot iz sporazumov, sklenjenih na večstranskih trgovinskih pogajanjih, dodelijo v skladu s posebnim postopkom, po katerem se lahko imenujejo prednostni uvozniki v ZDA.

| (2) | Navedeni postopek se mora začeti za izvoz v letu 2010, določiti pa je treba tudi dodatna pravila zanj. |
| --- | --- |

(2)

Navedeni postopek se mora začeti za izvoz v letu 2010, določiti pa je treba tudi dodatna pravila zanj.

| (3) | Pristojni organi v ZDA pri upravljanju uvoza ločujejo med dodatno kvoto, odobreno Evropski skupnosti na podlagi urugvajskega kroga, in kvotami iz tokijskega kroga. Izvozna dovoljenja bi bilo treba dodeliti ob upoštevanju merila, ali navedeni proizvodi izpolnjujejo pogoje za vključitev v zadevno kvoto ZDA, kot je opisano v Usklajenem tarifnem seznamu Združenih držav Amerike (Harmonised Tariff Schedule of the United States of America). |
| --- | --- |

(3)

Pristojni organi v ZDA pri upravljanju uvoza ločujejo med dodatno kvoto, odobreno Evropski skupnosti na podlagi urugvajskega kroga, in kvotami iz tokijskega kroga. Izvozna dovoljenja bi bilo treba dodeliti ob upoštevanju merila, ali navedeni proizvodi izpolnjujejo pogoje za vključitev v zadevno kvoto ZDA, kot je opisano v Usklajenem tarifnem seznamu Združenih držav Amerike (Harmonised Tariff Schedule of the United States of America).

| (4) | Da bi se izvozila kar največja količina v okviru kvot, za katere je zanimanje manjše, bi bilo treba dovoliti zahtevke, ki se nanašajo na celotno količino iz kvote. |
| --- | --- |

(4)

Da bi se izvozila kar največja količina v okviru kvot, za katere je zanimanje manjše, bi bilo treba dovoliti zahtevke, ki se nanašajo na celotno količino iz kvote.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna dovoljenja za tiste proizvode z oznako KN 0406, ki so navedeni v Prilogi I k tej uredbi in ki naj bi se v letu 2010 izvozili v Združene države Amerike v okviru kvot iz člena 23 Uredbe (ES) št. 1282/2006, se izdajo v skladu z oddelkom 2 poglavja III navedene uredbe in določbami iz te uredbe.

Člen 2

1.   Zahtevki za dovoljenja, navedeni v členu 24 Uredbe (ES) št. 1282/2006 (v nadaljnjem besedilu: zahtevki), se vložijo pri pristojnih organih od 1. do najpozneje 10. septembra 2009.

2.   Zahtevki se sprejmejo le, če vsebujejo vse podatke in dokumente, navedene v členu 24 Uredbe (ES) št. 1282/2006.

Če se razpoložljiva količina za isto skupino proizvodov iz stolpca 2 Priloge I k tej uredbi razdeli med kvoto iz urugvajskega kroga in kvoto iz tokijskega kroga, lahko zahtevki za dovoljenja zajemajo le eno od navedenih kvot in v njih je treba navesti zadevno kvoto in skupino proizvodov v skladu z oznakami skupin in kvot iz stolpca 3 navedene priloge.

Podatki, navedeni v členu 24 Uredbe (ES) št. 1282/2006, se predložijo v skladu z vzorcem iz Priloge II k tej uredbi.

3.   Kar zadeva kvote, določene z 22-Tokio, 22-Urugvaj, 25-Tokio in 25-Urugvaj v stolpcu 3 Priloge I, morajo zahtevki vsebovati zahteve za vsaj 10 ton in ne smejo presegati razpoložljivih količin iz zadevnih kvot, kot je določeno v stolpcu 4 navedene priloge.

Pri drugih kvotah iz stolpca 3 Priloge I se zahtevki nanašajo na najmanj 10 ton in na največ 40 % razpoložljive količine zadevne kvote iz stolpca 4 navedene priloge.

4.   Zahtevki se sprejmejo le, če vlagatelji pisno izjavijo, da niso vložili drugih zahtevkov za isto skupino proizvodov in za isto kvoto ter da tega ne nameravajo storiti.

Če vlagatelj vloži več zahtevkov za isto skupino proizvodov in za isto kvoto v eni ali več državah članicah, se vsi njegovi zahtevki štejejo za nesprejemljive.

Člen 3

1.   Države članice uradno obvestijo Komisijo v petih delovnih dneh po izteku roka za vložitev zahtevkov o vloženih zahtevkih za vsako skupino proizvodov in, če je primerno, za kvote iz Priloge I.

Vsa obvestila, vključno z obvestili o količinah „nič“, se sporočijo po telefaksu ali elektronski pošti z vzorčnim obrazcem iz Priloge III.

2.   Obvestila za vsako skupino in, če je primerno, za vsako kvoto vsebujejo:

| (a) | seznam vlagateljev; |
| --- | --- |

(a)

seznam vlagateljev;

| (b) | količine, za katere je zaprosil vsak vlagatelj, razdeljene po oznakah proizvodov kombinirane nomenklature in po njihovih oznakah iz Usklajenega tarifnega seznama Združenih držav Amerike (2009) (Harmonised Tariff Schedule of the United States of America (2009)); |
| --- | --- |

(b)

količine, za katere je zaprosil vsak vlagatelj, razdeljene po oznakah proizvodov kombinirane nomenklature in po njihovih oznakah iz Usklajenega tarifnega seznama Združenih držav Amerike (2009) (Harmonised Tariff Schedule of the United States of America (2009));

| (c) | ime in naslov uvoznika, ki ga imenuje vlagatelj. |
| --- | --- |

(c)

ime in naslov uvoznika, ki ga imenuje vlagatelj.

Člen 4

Komisija v skladu s členom 25 Uredbe (ES) št. 1282/2006 nemudoma določi dodelitev dovoljenj in o tem obvesti države članice najpozneje do 31. oktobra 2009.

Države članice v petih delovnih dneh po objavi koeficientov dodeljevanja za vsako skupino in, če je primerno, za vsako kvoto obvestijo Komisijo o dodeljenih količinah za vsakega vlagatelja v skladu s členom 25 Uredbe (ES) št. 1282/2006.

Obvestilo se pošlje po telefaksu ali elektronski pošti z vzorčnim obrazcem iz Priloge IV k tej uredbi.

Člen 5

Države članice pred izdajo dovoljenj in najpozneje do 15. decembra 2009 preverijo podatke, predložene v skladu s členom 3 te uredbe in členom 24 Uredbe (ES) št. 1282/2006.

Če se ugotovi, da je nosilec dejavnosti, ki mu je bilo izdano dovoljenje, predložil napačne podatke, se dovoljenje prekliče in varščina zaseže. O tem države članice nemudoma obvestijo Komisijo.

Člen 6

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. julija 2009

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 234, 29.8.2006, str. 4.

2

---

PRILOGA I

Sir za izvoz v Združene države Amerike v letu 2010 v okviru nekaterih kvot GATT

Oddelek 2 poglavja III Uredbe (ES) št. 1282/2006 in Uredbe (ES) št. 671/2009

| Navedba skupine v skladu z Dodatnimi opombami (Additional Notes) v poglavju 4 Usklajenega tarifnega seznama Združenih držav Amerike (Harmonised Tariff Schedule of the United States) | Navedba skupine in kvote | Količine na razpolago za leto 2010 |
| --- | --- | --- |
| Opomba | Skupina | | v tonah |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 16 | Not specifically provided for (NSPF) (Ni posebej določeno) | 16-Tokio | 908,877 |
| 16-Urugvaj | 3 446,000 |
| 17 | Blue Mould („Modra plesen“) | 17 | 350,000 |
| 18 | Cheddar | 18 | 1 050,000 |
| 20 | Edam/Gouda (edamec/gavda) | 20 | 1 100,000 |
| 21 | Italian type (italijanska vrsta) | 21 | 2 025,000 |
| 22 | Swiss or Emmenthaler cheese other than with eye formation (švicarski sir ali ementalec, brez lukenj) | 22-Tokio | 393,006 |
| 22-Urugvaj | 380,000 |
| 25 | Swiss or Emmenthaler cheese with eye formation (švicarski sir ali ementalec, z luknjami) | 25-Tokio | 4 003,172 |
| 25-Urugvaj | 2 420,000 |

Navedba skupine v skladu z Dodatnimi opombami (Additional Notes) v poglavju 4 Usklajenega tarifnega seznama Združenih držav Amerike (Harmonised Tariff Schedule of the United States)

Navedba skupine in kvote

Količine na razpolago za leto 2010

Opomba

Skupina

v tonah

(1)

(2)

(3)

(4)

16

Not specifically provided for (NSPF) (Ni posebej določeno)

16-Tokio

908,877

16-Urugvaj

3 446,000

17

Blue Mould („Modra plesen“)

17

350,000

18

Cheddar

18

1 050,000

20

Edam/Gouda (edamec/gavda)

20

1 100,000

21

Italian type (italijanska vrsta)

21

2 025,000

22

Swiss or Emmenthaler cheese other than with eye formation (švicarski sir ali ementalec, brez lukenj)

22-Tokio

393,006

22-Urugvaj

380,000

25

Swiss or Emmenthaler cheese with eye formation (švicarski sir ali ementalec, z luknjami)

25-Tokio

4 003,172

25-Urugvaj

2 420,000

---

PRILOGA II

Podatki, ki se zahtevajo v skladu s členom 24 Uredbe (ES) št. 1282/2006

| Navedba skupine in kvote, v skladu s stolpcem 3 iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 671/2009: | |
| --- | --- |

Navedba skupine in kvote, v skladu s stolpcem 3 iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 671/2009:

Ime skupine, navedeno v stolpcu 2 iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 671/2009: ...

...

| Poreklo kvote: | Urugvajski krog:  | Tokijski krog:  |
| --- | --- | --- |

Poreklo kvote:

Urugvajski krog: 

Tokijski krog: 

| Naziv/naslov vlagatelja | Oznaka proizvoda iz kombinirane nomenklature | Količine iz vloge v tonah | Usklajena carina
  Seznam oznak ZDA | Naziv/naslov pooblaščenega uvoznika |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | |
| | | |
| Skupaj: | | |

Naziv/naslov vlagatelja

Oznaka proizvoda iz kombinirane nomenklature

Količine iz vloge v tonah

Usklajena carina

Seznam oznak ZDA

Naziv/naslov pooblaščenega uvoznika

Skupaj:

---

PRILOGA III

Podatki, ki se zahtevajo v skladu s členom 3 iz Uredbe (ES) št. 671/2009

Poslati po telefaksu na + 32 22953310 ali po elektronski pošti na AGRI-MILK-USA@ec.europa.eu

| Navedba skupine in kvote v skladu s stolpcem 3 iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 671/2009: | |
| --- | --- |

Navedba skupine in kvote v skladu s stolpcem 3 iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 671/2009:

Ime skupine, navedeno v stolpcu 2 iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 671/2009: ...

...

| Poreklo kvote: | Urugvajski krog:  | Tokijski krog:  |
| --- | --- | --- |

Poreklo kvote:

Urugvajski krog: 

Tokijski krog: 

| Št. | Naziv/naslov vlagatelja | Oznaka proizvoda iz kombinirane nomenklature | Količine iz vloge v tonah | Usklajena carina Seznam oznak ZDA | Naziv/naslov: pooblaščenega uvoznika |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | | |
| | | |
| | | |
| Skupaj: | | |
| 2 | | | | | |
| | | |
| | | |
| Skupaj: | | |
| 3 | | | | | |
| | | |
| | | |
| Skupaj: | | |
| 4 | | | | | |
| | | |
| | | |
| Skupaj: | | |
| 5 | | | | | |
| | | |
| | | |
| Skupaj: | | |

Št.

Naziv/naslov vlagatelja

Oznaka proizvoda iz kombinirane nomenklature

Količine iz vloge v tonah

Usklajena carina Seznam oznak ZDA

Naziv/naslov: pooblaščenega uvoznika

1

Skupaj:

2

Skupaj:

3

Skupaj:

4

Skupaj:

5

Skupaj:

---

PRILOGA IV

Odobrena dovoljenja v skladu s členom 25 Uredbe (ES) št. 1282/2006

[Poslati po telefaksu na + 32 22953310 ali po elektronski pošti na AGRI-MILK-USA@ec.europa.eu]

| Navedba skupine in kvote v skladu s stolpcem 3 iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 671/2009 | Poreklo kvote | Naziv/naslov vlagatelja | Oznaka proizvoda iz kombinirane nomenklature | Količine iz vloge
  v tonah | Naziv/naslov imenovanega uvoznika | Dodeljena količina (1)

  v tonah |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Urugvajski krog
   | | | | | |
| | | |
| Tokijski krog
   | | | |
| Skupaj: | | Skupaj: | |
| | Urugvajski krog
   | | | | | |
| | | |
| Tokijski krog
   | | | |
| Skupaj: | | Skupaj: | |
| | Urugvajski krog
   | | | | | |
| | | |
| Tokijski krog
   | | | |
| Skupaj: | | Skupaj: | |

Navedba skupine in kvote v skladu s stolpcem 3 iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 671/2009

Poreklo kvote

Naziv/naslov vlagatelja

Oznaka proizvoda iz kombinirane nomenklature

Količine iz vloge

v tonah

Naziv/naslov imenovanega uvoznika

Dodeljena količina (1)

v tonah

Urugvajski krog



Tokijski krog



Skupaj:

Skupaj:

Urugvajski krog



Tokijski krog



Skupaj:

Skupaj:

Urugvajski krog



Tokijski krog



Skupaj:

Skupaj:

---

(1)  Količine, dodeljene z žrebom, se razdelijo med posamezne oznake kombinirane nomenklature (KN) sorazmerno s količinami za te oznake KN, navedenimi v zahtevkih.

---

| 25.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 194/53 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 194/53

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 672/2009

z dne 24. julija 2009

o izdaji uvoznih dovoljenj za riž v okviru tarifnih kvot, odprtih z Uredbo (ES) št. 327/98 za podobdobje julij 2009

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti;

ob upoštevanju Uredbe Sveta o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 327/98 z dne 10. februarja 1998 o odprtju in zagotovitvi upravljanja nekaterih tarifnih kvot za uvoz riža in lomljenega riža (3) in zlasti prvega pododstavka člena 5 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 327/98 je odprla in določila način upravljanja nekaterih uvoznih tarifnih kvot za riž in lomljeni riž, porazdeljenih po državi porekla in razdeljenih v več podobdobij v skladu s Prilogo IX k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 327/98 je odprla in določila način upravljanja nekaterih uvoznih tarifnih kvot za riž in lomljeni riž, porazdeljenih po državi porekla in razdeljenih v več podobdobij v skladu s Prilogo IX k navedeni uredbi.

| (2) | Julij je tretje podobdobje za kvoto iz člena 1(1)(a) Uredbe (ES) št. 327/98 in drugo podobdobje za kvote iz člena 1(1)(b), (c) in (d). |
| --- | --- |

(2)

Julij je tretje podobdobje za kvoto iz člena 1(1)(a) Uredbe (ES) št. 327/98 in drugo podobdobje za kvote iz člena 1(1)(b), (c) in (d).

| (3) | Iz obvestila v skladu s členom 8(a) Uredbe (ES) št. 327/98 izhaja, da zahtevki za kvote z zaporednimi številkami 09.4154 – 09.4166, predloženi v prvih desetih delovnih dneh meseca julija 2009 v skladu s členom 4(1) navedene uredbe, zajemajo količino, ki presega razpoložljivo količino. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine za zadevne kvote, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja. |
| --- | --- |

(3)

Iz obvestila v skladu s členom 8(a) Uredbe (ES) št. 327/98 izhaja, da zahtevki za kvote z zaporednimi številkami 09.4154 – 09.4166, predloženi v prvih desetih delovnih dneh meseca julija 2009 v skladu s členom 4(1) navedene uredbe, zajemajo količino, ki presega razpoložljivo količino. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine za zadevne kvote, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja.

| (4) | Iz obvestila tudi izhaja, da zahtevki za kvote z zaporednimi številkami 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4149 – 09.4150 – 09.4152 – 09.4153, predloženi v prvih desetih delovnih dneh meseca julija 2009 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 327/98, zajemajo količino, ki je manjša od razpoložljive količine. |
| --- | --- |

(4)

Iz obvestila tudi izhaja, da zahtevki za kvote z zaporednimi številkami 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4149 – 09.4150 – 09.4152 – 09.4153, predloženi v prvih desetih delovnih dneh meseca julija 2009 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 327/98, zajemajo količino, ki je manjša od razpoložljive količine.

| (5) | Za kvote z zaporednimi številkami 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 - 09.4130 – 09.4148 – 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 – 09.4166 je treba tudi določiti skupne razpoložljive količine za naslednje podobdobje v skladu s prvim pododstavkom člena 5 Uredbe (ES) št. 327/98 – |
| --- | --- |

(5)

Za kvote z zaporednimi številkami 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 - 09.4130 – 09.4148 – 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 – 09.4166 je treba tudi določiti skupne razpoložljive količine za naslednje podobdobje v skladu s prvim pododstavkom člena 5 Uredbe (ES) št. 327/98 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Na podlagi zahtevkov za uvozna dovoljenja za riž v okviru kvot z zaporednimi številkami 09.4154 – 09.4166 iz Uredbe (ES) št. 327/98, predloženih v prvih desetih delovnih dneh meseca julija 2009, se izdajo dovoljenja za zahtevane količine, za katere se uporabijo koeficienti dodelitve iz Priloge k tej uredbi.

2.   Skupne razpoložljive količine v okviru kvot z zaporednimi številkami 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4130 – 09.4148 – 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 – 09.4166 iz Uredbe (ES) št. 327/98 za naslednje kvotno podobdobje so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. julija 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13.

2

(3)  UL L 37, 11.2.1998, str. 5.

3

---

PRILOGA

Količine, ki se dodelijo za podobdobje julij 2009, in razpoložljive količine za naslednje podobdobje v skladu z Uredbo (ES) št. 327/98

(a)   Kvota za brušeni riž ali manj brušeni riž, ki se uvršča pod oznako KN 1006 30, določena v členu 1(1)(a) Uredbe (ES) št. 327/98:

| Poreklo | Zaporedna številka | Koeficient dodelitve za podobdobje julij 2009 | Skupne razpoložljive količine za podobdobje september 2009
  (v kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Združene države Amerike | 09.4127 | — (1) | 13 879 202 |
| Tajska | 09.4128 | — (1) | 1 315 205 |
| Avstralija | 09.4129 | — (1) | 385 000 |
| Drugo poreklo | 09.4130 | — (2) | 0 |

Poreklo

Zaporedna številka

Koeficient dodelitve za podobdobje julij 2009

Skupne razpoložljive količine za podobdobje september 2009

(v kg)

Združene države Amerike

09.4127

— (1)

13 879 202

Tajska

09.4128

— (1)

1 315 205

Avstralija

09.4129

— (1)

385 000

Drugo poreklo

09.4130

— (2)

0

(b)   Kvota za oluščen riž, ki se uvršča pod oznako KN 1006 20, določena v členu 1(1)(b) Uredbe (ES) št. 327/98:

| Poreklo | Zaporedna številka | Koeficient dodelitve za podobdobje julij 2009 | Skupne razpoložljive količine za podobdobje oktober 2009
  (v kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vse države | 09.4148 | — (2) | 66 289 |

Poreklo

Zaporedna številka

Koeficient dodelitve za podobdobje julij 2009

Skupne razpoložljive količine za podobdobje oktober 2009

(v kg)

Vse države

09.4148

— (2)

66 289

(c)   Kvota za lomljeni riž, ki se uvršča pod oznako KN 1006 40, določena v členu 1(1)(c) Uredbe (ES) št. 327/98:

| Poreklo | Zaporedna številka | Koeficient dodelitve za podobdobje julij 2009 |
| --- | --- | --- |
| Tajska | 09.4149 | — (1) |
| Avstralija | 09.4150 | — (3) |
| Gvajana | 09.4152 | — (3) |
| Združene države Amerike | 09.4153 | — (1) |
| Drugo poreklo | 09.4154 | 1,561628 % |

Poreklo

Zaporedna številka

Koeficient dodelitve za podobdobje julij 2009

Tajska

09.4149

— (1)

Avstralija

09.4150

— (3)

Gvajana

09.4152

— (3)

Združene države Amerike

09.4153

— (1)

Drugo poreklo

09.4154

1,561628 %

(d)   Kvota za brušeni riž ali manj brušeni riž, ki se uvršča pod oznako KN 1006 30, določena v členu 1(1)(d) Uredbe (ES) št. 327/98:

| Poreklo | Zaporedna številka | Koeficient dodelitve za podobdobje julij 2009 | Skupne razpoložljive količine za podobdobje september 2009
  (v kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tajska | 09.4112 | — (2) | 0 |
| Združene države Amerike | 09.4116 | — (2) | 0 |
| Indija | 09.4117 | — (2) | 40 445 |
| Pakistan | 09.4118 | — (2) | 0 |
| Drugo poreklo | 09.4119 | — (2) | 0 |
| Vse države | 09.4166 | 1,04385 % | 0 |

Poreklo

Zaporedna številka

Koeficient dodelitve za podobdobje julij 2009

Skupne razpoložljive količine za podobdobje september 2009

(v kg)

Tajska

09.4112

— (2)

0

Združene države Amerike

09.4116

— (2)

0

Indija

09.4117

— (2)

40 445

Pakistan

09.4118

— (2)

0

Drugo poreklo

09.4119

— (2)

0

Vse države

09.4166

1,04385 %

0

---

(1)  Vsi zahtevki se upoštevajo: zahtevki zajemajo količine, ki so nižje ali enake razpoložljivim količinam.

(2)  Za to podobdobje ni več razpoložljivih količin.

(3)  Za to podobdobje se koeficient dodelitve ne uporablja: Komisiji ni bil poslan noben zahtevek za dovoljenje.

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 25.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 194/56 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 194/56

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 22. julija 2009

o odobritvi nekaterih spremenjenih programov za izkoreninjenje in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz za leto 2009 in spremembi Odločbe 2008/897/ES glede finančnega prispevka Skupnosti nekaterim državam članicam za programe, odobrene z navedeno odločbo

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 5475)

(2009/560/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti člena 24(5) in (6) ter člena 25(1) in (2) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba 90/424/EGS določa postopke za dodelitev finančnega prispevka Skupnosti za programe za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz. |
| --- | --- |

(1)

Odločba 90/424/EGS določa postopke za dodelitev finančnega prispevka Skupnosti za programe za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz.

| (2) | Z Odločbo Komisije 2008/897/ES z dne 28. novembra 2008 o odobritvi letnih in večletnih nacionalnih programov ter finančnega prispevka Skupnosti za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz, ki so jih države članice predložile za leto 2009 in naslednja leta (2), so bili odobreni nekateri nacionalni programi in določena stopnja in najvišji znesek finančnega prispevka Skupnosti za vsak program, ki ga predložijo države članice. |
| --- | --- |

(2)

Z Odločbo Komisije 2008/897/ES z dne 28. novembra 2008 o odobritvi letnih in večletnih nacionalnih programov ter finančnega prispevka Skupnosti za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz, ki so jih države članice predložile za leto 2009 in naslednja leta (2), so bili odobreni nekateri nacionalni programi in določena stopnja in najvišji znesek finančnega prispevka Skupnosti za vsak program, ki ga predložijo države članice.

| (3) | Belgija, Danska, Irska, Španija, Francija, Latvija, Litva, Nizozemska, Portugalska in Finska so predložile spremenjene programe za izkoreninjenje in spremljanje bolezni modrikastega jezika. |
| --- | --- |

(3)

Belgija, Danska, Irska, Španija, Francija, Latvija, Litva, Nizozemska, Portugalska in Finska so predložile spremenjene programe za izkoreninjenje in spremljanje bolezni modrikastega jezika.

| (4) | Komisija je navedene spremenjene programe ocenila z veterinarskega in finančnega vidika. Ugotovljeno je bilo, da so navedeni programi skladni z ustrezno veterinarsko zakonodajo Skupnosti in zlasti z merili iz Odločbe Komisije 2008/341/ES z dne 25. aprila 2008 o določitvi meril Skupnosti za nacionalne programe za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz (3). Navedene programe je zato treba odobriti. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je navedene spremenjene programe ocenila z veterinarskega in finančnega vidika. Ugotovljeno je bilo, da so navedeni programi skladni z ustrezno veterinarsko zakonodajo Skupnosti in zlasti z merili iz Odločbe Komisije 2008/341/ES z dne 25. aprila 2008 o določitvi meril Skupnosti za nacionalne programe za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz (3). Navedene programe je zato treba odobriti.

| (5) | Danska, Španija, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugalska, Finska in Združeno kraljestvo so predložili spremenjene programe za spremljanje transmisivnih spongiformnih encefalopatij (TSE). |
| --- | --- |

(5)

Danska, Španija, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugalska, Finska in Združeno kraljestvo so predložili spremenjene programe za spremljanje transmisivnih spongiformnih encefalopatij (TSE).

| (6) | Komisija je navedene spremenjene programe ocenila z veterinarskega in finančnega vidika. Ugotovljeno je bilo, da so navedeni programi skladni z ustrezno veterinarsko zakonodajo Skupnosti in zlasti z merili iz Odločbe 2008/341/ES. Navedene programe je zato treba odobriti. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je navedene spremenjene programe ocenila z veterinarskega in finančnega vidika. Ugotovljeno je bilo, da so navedeni programi skladni z ustrezno veterinarsko zakonodajo Skupnosti in zlasti z merili iz Odločbe 2008/341/ES. Navedene programe je zato treba odobriti.

| (7) | Večletni program za izkoreninjenje stekline je bil za Slovenijo odobren z Odločbo Komisije 2007/782/ES z dne 30. novembra 2007 o odobritvi letnih in večletnih nacionalnih programov ter finančnega prispevka Skupnosti za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz, ki so jih države članice predložile za leto 2008 in naslednja leta (4). Drugo leto navedenega programa je bilo odobreno z Odločbo 2008/897/ES. |
| --- | --- |

(7)

Večletni program za izkoreninjenje stekline je bil za Slovenijo odobren z Odločbo Komisije 2007/782/ES z dne 30. novembra 2007 o odobritvi letnih in večletnih nacionalnih programov ter finančnega prispevka Skupnosti za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz, ki so jih države članice predložile za leto 2008 in naslednja leta (4). Drugo leto navedenega programa je bilo odobreno z Odločbo 2008/897/ES.

| (8) | Slovenija je predložila spremenjeno različico programa za drugo leto svojega večletnega programa za izkoreninjenje stekline. Komisija je navedeni spremenjeni program ocenila z veterinarskega in finančnega vidika. Ugotovljeno je bilo, da je navedeni program skladen z ustrezno veterinarsko zakonodajo Skupnosti in zlasti z merili iz Odločbe 2008/341/ES. Navedeni spremenjeni program je zato treba odobriti. |
| --- | --- |

(8)

Slovenija je predložila spremenjeno različico programa za drugo leto svojega večletnega programa za izkoreninjenje stekline. Komisija je navedeni spremenjeni program ocenila z veterinarskega in finančnega vidika. Ugotovljeno je bilo, da je navedeni program skladen z ustrezno veterinarsko zakonodajo Skupnosti in zlasti z merili iz Odločbe 2008/341/ES. Navedeni spremenjeni program je zato treba odobriti.

| (9) | Nacionalni programi za izkoreninjenje in spremljanje modrikastega jezika, odobreni z Odločbo 2008/897/ES, so vključili kampanje za cepljenje proti navedeni bolezni v letu 2009. Vendar stroški cepljenja niso bili vključeni v stroške, upravičene do finančnega prispevka Skupnosti. |
| --- | --- |

(9)

Nacionalni programi za izkoreninjenje in spremljanje modrikastega jezika, odobreni z Odločbo 2008/897/ES, so vključili kampanje za cepljenje proti navedeni bolezni v letu 2009. Vendar stroški cepljenja niso bili vključeni v stroške, upravičene do finančnega prispevka Skupnosti.

| (10) | Glede na epidemiološko stanje v zadevnih državah članicah je primerno stroške cepljenja vključiti v stroške, upravičene do finančnega prispevka Skupnosti. Posledično je treba nameniti dodatna sredstva za financiranje programov za izkoreninjenje in spremljanje bolezni modrikastega jezika v navedenih državah članicah, ki so bili odobreni z Odločbo 2008/897/ES. |
| --- | --- |

(10)

Glede na epidemiološko stanje v zadevnih državah članicah je primerno stroške cepljenja vključiti v stroške, upravičene do finančnega prispevka Skupnosti. Posledično je treba nameniti dodatna sredstva za financiranje programov za izkoreninjenje in spremljanje bolezni modrikastega jezika v navedenih državah članicah, ki so bili odobreni z Odločbo 2008/897/ES.

| (11) | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (5), kakor je bila nedavno spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 103/2009 (6), določa strožje zahteve, ki jih je treba izpolnjevati pri čredah za proizvodnjo mleka, okuženih s klasičnim praskavcem. |
| --- | --- |

(11)

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (5), kakor je bila nedavno spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 103/2009 (6), določa strožje zahteve, ki jih je treba izpolnjevati pri čredah za proizvodnjo mleka, okuženih s klasičnim praskavcem.

| (12) | Ciper je 18. marca 2009 predložil nov, večletni program za spremljanje in izkoreninjenje praskavca, prilagojen navedeni nedavni spremembi Uredbe (ES) št. 999/2001. Navedeni program v navedeni državi članici za leto 2009 nadomesti nacionalni program za izkoreninjenje praskavca, odobren z Odločbo 2008/897/ES. |
| --- | --- |

(12)

Ciper je 18. marca 2009 predložil nov, večletni program za spremljanje in izkoreninjenje praskavca, prilagojen navedeni nedavni spremembi Uredbe (ES) št. 999/2001. Navedeni program v navedeni državi članici za leto 2009 nadomesti nacionalni program za izkoreninjenje praskavca, odobren z Odločbo 2008/897/ES.

| (13) | Zaradi tega izrednega stanja je Ciper v programu zaprosil za finančno udeležbo, ki presega 50 % stroškov, nastalih pri zakolu živali, okuženih s praskavcem. Komisija je navedeni program ocenila z veterinarskega in finančnega vidika. Ugotovljeno je bilo, da je navedeni program skladen z ustrezno veterinarsko zakonodajo Skupnosti in zlasti z merili iz Odločbe 2008/341/ES. Navedeni program je zato treba odobriti. |
| --- | --- |

(13)

Zaradi tega izrednega stanja je Ciper v programu zaprosil za finančno udeležbo, ki presega 50 % stroškov, nastalih pri zakolu živali, okuženih s praskavcem. Komisija je navedeni program ocenila z veterinarskega in finančnega vidika. Ugotovljeno je bilo, da je navedeni program skladen z ustrezno veterinarsko zakonodajo Skupnosti in zlasti z merili iz Odločbe 2008/341/ES. Navedeni program je zato treba odobriti.

| (14) | Ker je zelo velik delež ovčjih in kozjih čred na Cipru okuženih s praskavcem, mora Ciper v kratkem času izločiti izredno veliko število živali, da izpolni zahteve ustrezne zakonodaje Skupnosti. |
| --- | --- |

(14)

Ker je zelo velik delež ovčjih in kozjih čred na Cipru okuženih s praskavcem, mora Ciper v kratkem času izločiti izredno veliko število živali, da izpolni zahteve ustrezne zakonodaje Skupnosti.

| (15) | Glede na to izredno stanje je primerno določiti višji prispevek Skupnosti k programu za spremljanje in izkoreninjenje praskavca v navedeni državi članici. Poleg tega je treba stroške za osebje, ki je bilo najeto posebej za opravljanje nalog v okviru programa, in stroške uničenja trupov vključiti v stroške, upravičene do finančnega prispevka Skupnosti v okviru tega programa. |
| --- | --- |

(15)

Glede na to izredno stanje je primerno določiti višji prispevek Skupnosti k programu za spremljanje in izkoreninjenje praskavca v navedeni državi članici. Poleg tega je treba stroške za osebje, ki je bilo najeto posebej za opravljanje nalog v okviru programa, in stroške uničenja trupov vključiti v stroške, upravičene do finančnega prispevka Skupnosti v okviru tega programa.

| (16) | Odobritev spremenjenih programov s to odločbo vpliva na zneske, potrebne za izvedbo programov, odobrenih z Odločbo 2008/897/ES. Najvišji znesek finančnega prispevka Skupnosti je treba za nekatere programe ustrezno prilagoditi. |
| --- | --- |

(16)

Odobritev spremenjenih programov s to odločbo vpliva na zneske, potrebne za izvedbo programov, odobrenih z Odločbo 2008/897/ES. Najvišji znesek finančnega prispevka Skupnosti je treba za nekatere programe ustrezno prilagoditi.

| (17) | Odločbo 2008/897/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(17)

Odločbo 2008/897/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (18) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(18)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Spremenjeni programi za spremljanje in izkoreninjenje bolezni modrikastega jezika, ki so jih predložile Belgija 29. januarja 2009, Danska 20. aprila 2009, Irska 16. februarja 2009, Španija 6. marca 2009, Francija 2. februarja 2009, Latvija 20. februarja 2009, Litva 20. februarja 2009, Nizozemska 8. decembra 2008, Portugalska 20. februarja 2009 in Finska 7. januarja 2009, se odobrijo za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009.

Člen 2

Spremenjeni programi za spremljanje transmisivnih spongiformnih encefalopatij, ki so jih predložili Danska 18. marca 2009, Španija 7. aprila 2009, Italija 29. januarja 2009, Luksemburg 16. marca 2009, Nizozemska 20. februarja 2009, Portugalska 4. marca 2009, Finska 27. februarja 2009 in Združeno kraljestvo 26. januarja 2009, se odobrijo za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009.

Člen 3

Drugo leto spremenjenega večletnega programa za izkoreninjenje stekline, ki ga je predložila Slovenija 23. aprila 2009, se odobri za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009.

Člen 4

Odločba 2008/897/ES se spremeni:

| 1. | V členu 4 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:
  „2.   Finančni prispevek Skupnosti znaša 50 % stroškov, nastalih v državah članicah iz odstavka 1 za stroške cepljenja, laboratorijskih preiskav za virološki, serološki in entomološki nadzor, nakup pasti in cepiva, ter ne presega:






  (a) | 4 450 000 EUR za Belgijo; |
| --- | --- | --- |

1.

V členu 4 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:

„2.   Finančni prispevek Skupnosti znaša 50 % stroškov, nastalih v državah članicah iz odstavka 1 za stroške cepljenja, laboratorijskih preiskav za virološki, serološki in entomološki nadzor, nakup pasti in cepiva, ter ne presega:

(a)

4 450 000 EUR za Belgijo;

| (b) | 5 000 EUR za Bolgarijo; |
| --- | --- |

(b)

5 000 EUR za Bolgarijo;

| (c) | 2 350 000 EUR za Češko republiko; |
| --- | --- |

(c)

2 350 000 EUR za Češko republiko;

| (d) | 50 000 EUR za Dansko; |
| --- | --- |

(d)

50 000 EUR za Dansko;

| (e) | 15 700 000 EUR za Nemčijo; |
| --- | --- |

(e)

15 700 000 EUR za Nemčijo;

| (f) | 180 000 EUR za Estonijo; |
| --- | --- |

(f)

180 000 EUR za Estonijo;

| (g) | 800 000 EUR za Irsko; |
| --- | --- |

(g)

800 000 EUR za Irsko;

| (h) | 50 000 EUR za Grčijo; |
| --- | --- |

(h)

50 000 EUR za Grčijo;

| (i) | 21 000 000 EUR za Španijo; |
| --- | --- |

(i)

21 000 000 EUR za Španijo;

| (j) | 57 000 000 EUR za Francijo; |
| --- | --- |

(j)

57 000 000 EUR za Francijo;

| (k) | 3 000 000 EUR za Italijo; |
| --- | --- |

(k)

3 000 000 EUR za Italijo;

| (l) | 460 000 EUR za Latvijo; |
| --- | --- |

(l)

460 000 EUR za Latvijo;

| (m) | 0 EUR za Litvo; |
| --- | --- |

(m)

0 EUR za Litvo;

| (n) | 510 000 EUR za Luksemburg; |
| --- | --- |

(n)

510 000 EUR za Luksemburg;

| (o) | 1 400 000 EUR za Madžarsko; |
| --- | --- |

(o)

1 400 000 EUR za Madžarsko;

| (p) | 5 000 EUR za Malto; |
| --- | --- |

(p)

5 000 EUR za Malto;

| (q) | 50 000 EUR za Nizozemsko; |
| --- | --- |

(q)

50 000 EUR za Nizozemsko;

| (r) | 3 350 000 EUR za Avstrijo; |
| --- | --- |

(r)

3 350 000 EUR za Avstrijo;

| (s) | 500 000 EUR za Poljsko; |
| --- | --- |

(s)

500 000 EUR za Poljsko;

| (t) | 5 300 000 EUR za Portugalsko; |
| --- | --- |

(t)

5 300 000 EUR za Portugalsko;

| (u) | 250 000 EUR za Romunijo; |
| --- | --- |

(u)

250 000 EUR za Romunijo;

| (v) | 910 000 EUR za Slovenijo; |
| --- | --- |

(v)

910 000 EUR za Slovenijo;

| (w) | 820 000 EUR za Finsko; |
| --- | --- |

(w)

820 000 EUR za Finsko;

| (x) | 1 550 000 EUR za Švedsko. |
| --- | --- |

(x)

1 550 000 EUR za Švedsko.

3.   Najvišji znesek stroškov, ki se povrne državam članicam za programe iz odstavka 1, povprečno ne presega:

| (a) | za test ELISA 2,5 EUR na test; |
| --- | --- |

(a)

za test ELISA 2,5 EUR na test;

| (b) | za PCR test 10 EUR na test; |
| --- | --- |

(b)

za PCR test 10 EUR na test;

| (c) | za nakup monovalentnih cepiv 0,3 EUR na odmerek; |
| --- | --- |

(c)

za nakup monovalentnih cepiv 0,3 EUR na odmerek;

| (d) | za nakup bivalentnih cepiv 0,45 EUR na odmerek; |
| --- | --- |

(d)

za nakup bivalentnih cepiv 0,45 EUR na odmerek;

| (e) | za cepljenje goveda: 1,50 EUR za cepljenje enega goveda ne glede na število in vrste uporabljenih odmerkov cepiva; |
| --- | --- |

(e)

za cepljenje goveda: 1,50 EUR za cepljenje enega goveda ne glede na število in vrste uporabljenih odmerkov cepiva;

| (f) | za cepljenje ovc ali koz: 0,75 EUR za cepljenje ene ovce ali koze ne glede na število in vrste uporabljenih odmerkov cepiva.“ |
| --- | --- |

(f)

za cepljenje ovc ali koz: 0,75 EUR za cepljenje ene ovce ali koze ne glede na število in vrste uporabljenih odmerkov cepiva.“

| 2. | V členu 9(2)(l) se znesek „1 800 000 EUR“ nadomesti s „50 000 EUR“. |
| --- | --- |

2.

V členu 9(2)(l) se znesek „1 800 000 EUR“ nadomesti s „50 000 EUR“.

| 3. | V členu 13(2)(e) se znesek „370 000 EUR“ nadomesti s „530 000 EUR“. |
| --- | --- |

3.

V členu 13(2)(e) se znesek „370 000 EUR“ nadomesti s „530 000 EUR“.

| 4. | Vstavi se člen 15a:
  „Člen 15a
  Praskavec
  1.   Večletni program za spremljanje in izkoreninjenje praskavca, ki ga je predložil Ciper 18. marca 2009, se odobri za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2010.
  2.   Višina finančnega prispevka Skupnosti je:






  (a) | 100 % stroškov Cipra za izvedbo hitrih testov in primarnih molekularnih testov; |
| --- | --- | --- |

4.

Vstavi se člen 15a:

„Člen 15a

Praskavec

1.   Večletni program za spremljanje in izkoreninjenje praskavca, ki ga je predložil Ciper 18. marca 2009, se odobri za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2010.

2.   Višina finančnega prispevka Skupnosti je:

(a)

100 % stroškov Cipra za izvedbo hitrih testov in primarnih molekularnih testov;

| (b) | 75 % stroškov Cipra za nadomestila lastnikom v višini vrednosti njihovih živalih, izločenih in uničenih v skladu s programom Cipra za spremljanje in izkoreninjenje praskavca; |
| --- | --- |

(b)

75 % stroškov Cipra za nadomestila lastnikom v višini vrednosti njihovih živalih, izločenih in uničenih v skladu s programom Cipra za spremljanje in izkoreninjenje praskavca;

| (c) | 50 % stroškov za:






  (i) | analize vzorcev za genotipizacijo; |
| --- | --- | --- |

(c)

50 % stroškov za:

(i)

analize vzorcev za genotipizacijo;

| (ii) | nakup pripravkov, uporabljenih za usmrtitev živali; |
| --- | --- |

(ii)

nakup pripravkov, uporabljenih za usmrtitev živali;

| (iii) | osebje, ki je bilo posebej najeto za opravljanje nalog v okviru programa; |
| --- | --- |

(iii)

osebje, ki je bilo posebej najeto za opravljanje nalog v okviru programa;

| (iv) | uničenje trupov. |
| --- | --- |

(iv)

uničenje trupov.

3.   Najvišji znesek stroškov, ki se povrne Cipru za program iz odstavka 1, povprečno ne presega:

| (a) | 30 EUR na test za teste, opravljene na ovcah in kozah, iz dela II poglavja A Priloge III k Uredbi (ES) št. 999/2001; |
| --- | --- |

(a)

30 EUR na test za teste, opravljene na ovcah in kozah, iz dela II poglavja A Priloge III k Uredbi (ES) št. 999/2001;

| (b) | 175 EUR na test za primarne molekularne ločevalne teste iz točke 3.2(c)(i) poglavja C Priloge X k Uredbi (ES) št. 999/2001; |
| --- | --- |

(b)

175 EUR na test za primarne molekularne ločevalne teste iz točke 3.2(c)(i) poglavja C Priloge X k Uredbi (ES) št. 999/2001;

| (c) | 10 EUR na test za teste genotipizacije; |
| --- | --- |

(c)

10 EUR na test za teste genotipizacije;

| (d) | 100 EUR na žival za izločene ovce ali koze. |
| --- | --- |

(d)

100 EUR na žival za izločene ovce ali koze.

4.   Znesek, ki se dodeli za leto 2009, je 5 400 000 EUR.

5.   Višina zneska, ki se dodeli za leto 2010, se določi glede na izvajanje programa v letu 2009.“

Člen 5

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 22. julija 2009

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 19.

1

(2)  UL L 322, 2.12.2008, str. 39.

2

(3)  UL L 115, 29.4.2008, str. 44.

3

(4)  UL L 314, 1.12.2007, str. 29.

4

(5)  UL L 147, 31.5.2001, str. 1.

5

(6)  UL L 34, 4.2.2009, str. 11.

6

---

| 25.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 194/60 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 194/60

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 22. julija 2009

o spremembi Odločbe 2006/679/ES o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 5607)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/561/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (prenovitev) (1) in zlasti člena 6(1) Direktive,

ob upoštevanju priporočila Evropske železniške agencije o Evropskem razvojnem načrtu (ERA-REC-02-2009-ERTMS) z dne 23. februarja 2009,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Vsaka tehnična specifikacija za interoperabilnost (TSI) mora določiti strategijo za izvajanje TSI in faze, ki jih je treba zaključiti za postopen prehod s sedanjega položaja na končni položaj, ko bo skladnost s specifikacijami TSI postala standard. |
| --- | --- |

(1)

Vsaka tehnična specifikacija za interoperabilnost (TSI) mora določiti strategijo za izvajanje TSI in faze, ki jih je treba zaključiti za postopen prehod s sedanjega položaja na končni položaj, ko bo skladnost s specifikacijami TSI postala standard.

| (2) | Odločba Komisije 2006/679/ES z dne 28. marca 2006 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti (2) določa tehnično specifikacijo za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti. |
| --- | --- |

(2)

Odločba Komisije 2006/679/ES z dne 28. marca 2006 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti (2) določa tehnično specifikacijo za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti.

| (3) | V skladu s členom 3 Odločbe 2006/679/ES so države članice pripravile nacionalni izvedbeni načrt za TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo ter so ta izvedbeni načrt poslale Komisiji. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 3 Odločbe 2006/679/ES so države članice pripravile nacionalni izvedbeni načrt za TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo ter so ta izvedbeni načrt poslale Komisiji.

| (4) | Na podlagi teh nacionalnih načrtov je treba pripraviti osnutek glavnega načrta EU na podlagi načel, določenih v poglavju 7 Priloge k Odločbi 2006/679/ES. |
| --- | --- |

(4)

Na podlagi teh nacionalnih načrtov je treba pripraviti osnutek glavnega načrta EU na podlagi načel, določenih v poglavju 7 Priloge k Odločbi 2006/679/ES.

| (5) | Poglavje 7 Priloge k Odločbi 2006/679/ES določa, da bo glavni načrt EU dodan k tej TSI s postopkom revizije ter se bo imenoval evropski načrt za uvedbo. |
| --- | --- |

(5)

Poglavje 7 Priloge k Odločbi 2006/679/ES določa, da bo glavni načrt EU dodan k tej TSI s postopkom revizije ter se bo imenoval evropski načrt za uvedbo.

| (6) | Direktiva 2008/57/ES navaja, da lahko TSI določijo okvirna pravila za odločitev, ali je treba obstoječi podsistem ponovno odobriti, ter ustrezne roke. |
| --- | --- |

(6)

Direktiva 2008/57/ES navaja, da lahko TSI določijo okvirna pravila za odločitev, ali je treba obstoječi podsistem ponovno odobriti, ter ustrezne roke.

| (7) | Strategija za izvajanje TSI za nadzor-vodenje in signalizacijo se ne sme zanašati le na skladnost podsistemov s TSI na začetku njihove uporabe, ob posodobitvi ali obnovitvi, ampak mora temeljiti tudi na usklajenem izvajanju ob vseevropskih koridorjih, ki povezujejo glavna evropska območja za tovorni promet. Ker je interoperabilnost mogoče doseči le, če so koridorji popolnoma opremljeni, je treba v evropskem načrtu za uvedbo določiti ustrezne roke za obnovo ali posodobitev podsistema. |
| --- | --- |

(7)

Strategija za izvajanje TSI za nadzor-vodenje in signalizacijo se ne sme zanašati le na skladnost podsistemov s TSI na začetku njihove uporabe, ob posodobitvi ali obnovitvi, ampak mora temeljiti tudi na usklajenem izvajanju ob vseevropskih koridorjih, ki povezujejo glavna evropska območja za tovorni promet. Ker je interoperabilnost mogoče doseči le, če so koridorji popolnoma opremljeni, je treba v evropskem načrtu za uvedbo določiti ustrezne roke za obnovo ali posodobitev podsistema.

| (8) | Države članice si morajo odločno prizadevati, da svojim obstoječim sistemom razreda B iz Priloge B k TSI dajo na voljo zunanje specifične prenosne module. |
| --- | --- |

(8)

Države članice si morajo odločno prizadevati, da svojim obstoječim sistemom razreda B iz Priloge B k TSI dajo na voljo zunanje specifične prenosne module.

| (9) | Projekti za vzpostavitev Evropskega sistema za vodenje železniškega prometa (ERTMS) na splošno in predvsem proge, ki so vključene v evropski načrt za uvedbo, lahko koristijo pomoč Skupnosti iz programa TEN-T ali drugih programov finančne pomoči Skupnosti. |
| --- | --- |

(9)

Projekti za vzpostavitev Evropskega sistema za vodenje železniškega prometa (ERTMS) na splošno in predvsem proge, ki so vključene v evropski načrt za uvedbo, lahko koristijo pomoč Skupnosti iz programa TEN-T ali drugih programov finančne pomoči Skupnosti.

| (10) | Zadostna finančna pomoč je bistvena za zagotovitev, da je uvedba ERTMS v skladu s področjem uporabe in roki, določenimi v evropskem načrtu za uvedbo. Načrt se zato lahko prilagodi tako, da upošteva razpoložljiva finančna sredstva. |
| --- | --- |

(10)

Zadostna finančna pomoč je bistvena za zagotovitev, da je uvedba ERTMS v skladu s področjem uporabe in roki, določenimi v evropskem načrtu za uvedbo. Načrt se zato lahko prilagodi tako, da upošteva razpoložljiva finančna sredstva.

| (11) | Dobavitelji opreme ERTMS za vozila so potrdili, da bodo najpozneje do leta 2015 lahko zagotovili skladnost opreme za vozila z novim standardom (znanim kot osnova 3), zato velja splošno pravilo, da morajo biti mednarodne lokomotive, dostavljene do navedenega datuma, opremljene z ERTMS. |
| --- | --- |

(11)

Dobavitelji opreme ERTMS za vozila so potrdili, da bodo najpozneje do leta 2015 lahko zagotovili skladnost opreme za vozila z novim standardom (znanim kot osnova 3), zato velja splošno pravilo, da morajo biti mednarodne lokomotive, dostavljene do navedenega datuma, opremljene z ERTMS.

| (12) | Odločbo 2006/679/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(12)

Odločbo 2006/679/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (13) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora za interoperabilnost in varnost železnice, ustanovljenega skladno s členom 29 Direktive 2008/57/ES – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora za interoperabilnost in varnost železnice, ustanovljenega skladno s členom 29 Direktive 2008/57/ES –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga k Odločbi 2006/679/ES se spremeni:

| 1. | oddelki 7.1, 7.2 in 7.3 se nadomestijo z besedilom iz Priloge k tej odločbi; |
| --- | --- |

1.

oddelki 7.1, 7.2 in 7.3 se nadomestijo z besedilom iz Priloge k tej odločbi;

| 2. | v oddelku 7.4.2.3 se sklic na oddelek 7.2.2.5 nadomesti s sklicem na oddelek 7.2. |
| --- | --- |

2.

v oddelku 7.4.2.3 se sklic na oddelek 7.2.2.5 nadomesti s sklicem na oddelek 7.2.

Člen 2

Komisija do 31. decembra 2015 oceni izvajanje evropskega načrta za uvedbo in na podlagi analize napredka pri njegovem izvajanju do leta 2015 določi razpoložljivost opreme, ki je usklajena z novim standardom (osnova 3), ter vire in raven financiranja, ki je na voljo za podporo uvajanju ERTMS, če so potrebne spremembe te odločbe, zlasti v zvezi s progami, ki jih je treba opremiti do leta 2020. Države članice sodelujejo pri tej analizi.

Člen 3

Ta odločba se uporablja od 1. septembra 2009.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 22. julija 2009

Za Komisijo

Antonio TAJANI

Podpredsednik

---

(1)  UL L 191, 18.7.2008, str. 1.

1

(2)  UL L 284, 16.10.2006, str. 1.

2

---

PRILOGA

Oddelki 7.1, 7.2 in 7.3 Priloge k Odločbi 2006/679/ES se nadomestijo z naslednjim:

"7.   IZVAJANJE TSI NADZOR-VODENJE

V tem poglavju je opisana strategija za izvajanje TSI (evropski načrt za uvedbo ERTMS) ter določa faze, ki jih je treba zaključiti za postopen prehod s sedanjega položaja na končni položaj, ko bo skladnost s specifikacijami TSI postala standard.

Evropski načrt za uvedbo ERTMS ne velja za proge na ozemlju države članice, katere železniško omrežje je ločeno ali izolirano zaradi morja ali če ga posebne geografske razmere ločujejo od omrežja preostalega dela Skupnosti. Ta strategija ne velja za lokomotive, ki obratujejo izključno na takih progah.

7.1   
  ERTMS – uporaba ob progi

Cilj evropskega načrta za uvedbo ERTMS je zagotoviti, da se bodo lokomotive, vagoni in druga železniška vozila, opremljeni z ERTMS, postopno začeli uporabljati na vse več progah, postajah, terminalih in ranžirnih postajah, ne da bi bila za to poleg ERTMS potrebna nacionalna oprema.

V ta namen načrt za uvedbo ne zahteva odstranitve obstoječih sistemov razreda B na progah, ki so vključene v načrt. Vendar do datuma, ki je določen v načrtu za uvedbo, oprema s sistemom razreda B ni pogoj za uporabo prog, vključenih v načrt za uvedbo, za lokomotive, vagone in druga železniška vozila, opremljena z ERTMS.

Kadar terminali, kot so na primer postaje ali specifične proge na postaji, niso opremljeni s sistemom razreda B, zahteve v zvezi s ‚povezavo‘ teh terminalov ne pomenijo nujno, da je treba te terminale ali proge opremiti z ERTMS, če se oprema s sistemom razreda B ne zahteva kot pogoj za uporabo proge.

Pri dvo- ali večtirnih progah se šteje, da je proga opremljena, ko je opremljena dvotirna proga. Če je v odseku koridorja več kot ena proga, mora biti v tem odseku opremljena vsaj ena proga, celoten koridor pa se šteje za opremljenega, ko je po celotni dolžini koridorja opremljena vsaj ena proga.

7.1.1   Koridorji

Šest koridorjev, opisanih v Dodatku I, se opremi z ERTMS po časovnem razporedu, ki je določen v tem dodatku (1).

7.1.2   Povezava z glavnimi evropskimi postajami, ranžirnimi postajami, terminali za tovor in območji tovornega prometa.

Postaje, ranžirne postaje, tovorni terminali in območja tovornega prometa, našteti v Dodatku II, se povežejo z vsaj enim od šestih koridorjev, določenih v Dodatku I, na dan in pod pogoji iz Dodatka II.

7.1.3   Projekti, ki jih financira EU

Brez poseganja v oddelka 7.1.1 in 7.1.2 je postavitev ERTMS/ETCS obvezna v primerih:

| — | novih namestitev dela za zaščito vlaka sestava sistema NV ali |
| --- | --- |

—

novih namestitev dela za zaščito vlaka sestava sistema NV ali

| — | posodobitve dela za zaščito vlaka že obratujočega sestava sistema NV, ki spremeni funkcije ali zmogljivost podsistema, |
| --- | --- |

—

posodobitve dela za zaščito vlaka že obratujočega sestava sistema NV, ki spremeni funkcije ali zmogljivost podsistema,

za projekte železniške infrastrukture, ki prejemajo finančno pomoč iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in/ali Kohezijskega sklada (Uredba Sveta (ES) št. 1083/2006 (2)) in/ali skladov TEN-T (Odločba št. 1692/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3)).

Vendar lahko Komisija, kadar se signalizacija obnovi na kratkih (manj kot 150 km) in prekinjenih odsekih proge, odobri odstopanje od tega pravila, če se ERTMS namesti pred zgodnejšim od spodnjih datumov:

| — | 5 let po zaključku projekta, |
| --- | --- |

—

5 let po zaključku projekta,

| — | dan, ko se odsek proge poveže z drugo progo, ki je opremljena z ERTMS. |
| --- | --- |

—

dan, ko se odsek proge poveže z drugo progo, ki je opremljena z ERTMS.

V tem oddelku se prvi od teh dveh datumov imenuje ‚poznejši rok za opremo‘.

Zadevna država članica pošlje dokumentacijo o tem Komisiji. Ta dokumentacija vsebuje ekonomsko analizo, ki kaže precejšnjo ekonomsko in/ali tehnično prednost začetka uporabe ERTSM na poznejši datum za opremo kot pa med projekti, ki jih financira EU.

Države članice lahko takšno klavzulo zagovarjajo le, kadar ponudba za obnovo ali posodobitev zaščitnega sistema vlakov vsebuje jasno možnost za opremo proge z ERTMS, in sicer med projektom ali na poznejši datum za opremo.

Komisija analizira predloženo dokumentacijo in ukrepe, ki jih predlaga država članica, ter odboru iz člena 29 Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) sporoči rezultate te analize. Kadar je odstopanje odobreno, država članica zagotovi, da se ERTMS namesti pred poznejšim datumom za opremo.

7.1.4   Pogoji, ki zahtevajo uporabo neobveznih funkcij

Glede na značilnosti sestava nadzor-vodenje ob progi in njegovih vmesnikov z drugimi podsistemi je treba nekatere funkcionalnosti ob progi, ki niso označene kot obvezne, v nekaterih aplikacijah obvezno izvajati, da so izpolnjene bistvene zahteve.

Izvajanje nacionalnih ali neobveznih funkcij ob progi vlaku, ki izpolnjuje le obvezne zahteve sistema na vozilu razreda A, ne sme preprečiti dostopa do te infrastrukture, razen če se to zahteva za naslednje neobvezne funkcije na vozilu:

| — | aplikacija ETCS stopnje 3 ob progi zahteva nadzor vlakovne celovitosti na vozilu, |
| --- | --- |

—

aplikacija ETCS stopnje 3 ob progi zahteva nadzor vlakovne celovitosti na vozilu,

| — | aplikacija ETCS stopnje 1 ob progi s funkcijo in-fill zahteva ustrezno in-fill funkcionalnost na vozilu, če je iz varnostnih razlogov sprostitvena hitrost nastavljena na nič (npr. zaščita nevarnih mest), |
| --- | --- |

—

aplikacija ETCS stopnje 1 ob progi s funkcijo in-fill zahteva ustrezno in-fill funkcionalnost na vozilu, če je iz varnostnih razlogov sprostitvena hitrost nastavljena na nič (npr. zaščita nevarnih mest),

| — | kadar sistem ETCS zahteva prenos podatkov prek radia, morajo storitve prenosa podatkov GSM-R izpolnjevati zahteve prenosa podatkov ETCS, |
| --- | --- |

—

kadar sistem ETCS zahteva prenos podatkov prek radia, morajo storitve prenosa podatkov GSM-R izpolnjevati zahteve prenosa podatkov ETCS,

| — | sestav na vozilu, ki vključuje SPM KER, lahko zahteva uporabo vmesnika K. |
| --- | --- |

—

sestav na vozilu, ki vključuje SPM KER, lahko zahteva uporabo vmesnika K.

7.1.5   Obstoječi sistemi

Države članice zagotovijo ohranitev funkcionalnosti obstoječih sistemov iz Priloge B k TSI ter njihovih vmesnikov v skladu s trenutnimi specifikacijami, razen tistih sprememb, ki se zdijo potrebne za odpravo varnostnih pomanjkljivosti teh sistemov. Države članice objavijo potrebne podatke v zvezi s svojimi obstoječimi sistemi, ki so potrebni za razvoj in certificiranje aparatur, ki omogočajo interoperabilnost opreme razreda A z obstoječimi sistemi razreda B.

7.1.6   Uradno obvestilo

Za vsak odsek koridorja, ki je opisan v Dodatku I, države članice Komisiji sporočijo natančen časovni okvir za opremo odseka koridorja z ERTMS ali potrdijo, da je odsek koridorja že opremljen. Informacije se sporočijo Komisiji najpozneje tri leta pred najpoznejšim datumom opreme odseka koridorja, določenega v Dodatku I.

Države članice za vsako postajo, ranžirno postajo, terminal za tovor ali območje tovornega prometa iz Dodatka II sporočijo specifične proge, ki jih je treba uporabljati za zagotovitev povezave s koridorji iz Dodatka I. Te informacije se sporočijo Komisiji najpozneje tri leta pred datumom, določenim v Dodatku II, ter vsebujejo najpoznejši datum za opremo te postaje, ranžirne postaje, terminala za tovor ali območja tovornega prometa. Evropska komisija lahko, kjer je to potrebno, zahteva prilagoditve, zlasti za zagotovitev skladnosti med opremljenimi progami na mejah. Države članice Komisiji sporočijo natančen časovni razpored za namestitev opreme ERTMS na teh progah ali potrdijo, da so te proge že opremljene s ERTMS. Te informacije se sporočijo Komisiji najpozneje tri leta pred datumom iz Dodatka II in vključujejo najpoznejši datum za opremo za to postajo, ranžirno postajo, terminal za tovor ali območje tovornega prometa.

Natančni časovni razporedi navajajo zlasti datum, do katerega se zaključi razpis za opremo proge, postopke, ki se uporabijo za zagotovitev interoperabilnosti s sosednjimi državami na koridorju, ter glavne mejnike pri projektu. Države članice vsakih dvanajst mesecev obvestijo Komisijo o napredku pri izvajanju del na teh progah, tako da ji pošljejo posodobljen časovni razpored.

7.1.7   Zamude

Kadar država članica razumno pričakuje zamude pri doseganju rokov iz te odločbe, o tem takoj obvesti Komisijo. Komisiji predloži dokumentacijo, ki vsebuje tehnični opis projekta in posodobljen načrt. V dokumentaciji morajo biti navedeni tudi vzroki za zamudo in popravni ukrepi, ki jih sprejme država članica.

Državi članici se lahko odobri dodatna zamuda največ treh let, kadar je zamuda posledica vzrokov, ki so zunaj razumnega nadzora države članice, na primer težave pri dobavi ali postopku homologacije in potrditve, ker ni na voljo ustreznih preskusnih vozil. Takšne klavzule lahko država članica zagovarja le, kadar so izpolnjeni naslednji pogoji:

| — | obvestila iz poglavja 7.1.6 so bila prejeta pravočasno in so bila celovita, |
| --- | --- |

—

obvestila iz poglavja 7.1.6 so bila prejeta pravočasno in so bila celovita,

| — | dokumentacija iz prvega odstavka oddelka 7.1.7 vsebuje jasne dokaze, da so bili vzroki za zamudo zunaj nadzora države članice, |
| --- | --- |

—

dokumentacija iz prvega odstavka oddelka 7.1.7 vsebuje jasne dokaze, da so bili vzroki za zamudo zunaj nadzora države članice,

| — | pristojni organ je odgovoren za usklajevanje dobaviteljev opreme za vozila in ob progi ter za vključevanje in preskušanje proizvodov, |
| --- | --- |

—

pristojni organ je odgovoren za usklajevanje dobaviteljev opreme za vozila in ob progi ter za vključevanje in preskušanje proizvodov,

| — | obstoječi laboratoriji so se ustrezno uporabljali, |
| --- | --- |

—

obstoječi laboratoriji so se ustrezno uporabljali,

| — | dokazi kažejo, da so se izvedli ustrezni ukrepi za zmanjšanje dodatne zamude. |
| --- | --- |

—

dokazi kažejo, da so se izvedli ustrezni ukrepi za zmanjšanje dodatne zamude.

Komisija analizira predloženo dokumentacijo in ukrepe, ki jih predlaga država članica, ter odboru iz člena 29 Direktive 2008/57/ES sporoči rezultate te analize.

7.2   
  Uporaba ETCS na vozilu

Nove lokomotive, novi vagoni in druga nova železniška vozila, ki lahko vozijo brez trenja in imajo voznikovo kabino ter so bila naročena po 1. januarju 2012 ali so se začela uporabljati po 1. januarju 2015, se opremijo z ERTMS.

Ta zahteva ne velja za nove ranžirne lokomotive in druge nove lokomotive, nove vagone in druga nova železniška vozila z voznikovo kabino, če so bila zasnovana izključno za nacionalni promet ali promet v regionalnem čezmejnem okolju. Države članice lahko vseeno uvedejo dodatne zahteve na nacionalni ravni, zlasti za:

| — | omejitev dostopa do prog, opremljenih z ERTMS, za lokomotive, opremljene z ERTMS, da se lahko razstavijo obstoječi nacionalni sistemi, |
| --- | --- |

—

omejitev dostopa do prog, opremljenih z ERTMS, za lokomotive, opremljene z ERTMS, da se lahko razstavijo obstoječi nacionalni sistemi,

| — | zahtevo, da so nove ranžirne lokomotive in/ali nova železniška vozila z voznikovo kabino, tudi če so zasnovana izključno za nacionalni promet ali regionalni čezmejni promet, opremljena z ERTMS. |
| --- | --- |

—

zahtevo, da so nove ranžirne lokomotive in/ali nova železniška vozila z voznikovo kabino, tudi če so zasnovana izključno za nacionalni promet ali regionalni čezmejni promet, opremljena z ERTMS.

7.3   
  GSM-R – Posebna pravila izvajanja

Ta pravila veljajo poleg pravil iz oddelkov 7.1 in 7.2.

7.3.1   Naprave ob progi

Namestitev sistema GSM-R je obvezna za:

| — | nove namestitve radijskih delov sestava sistema NV, |
| --- | --- |

—

nove namestitve radijskih delov sestava sistema NV,

| — | posodobitev radijskih delov že obratujočega sestava sistema NV, ki spremeni funkcije ali zmogljivost podsistema. |
| --- | --- |

—

posodobitev radijskih delov že obratujočega sestava sistema NV, ki spremeni funkcije ali zmogljivost podsistema.

7.3.2   Naprave na vozilu

Namestitev sistema GSM-R na železniški vozni park, namenjen uporabi na progi, ki vključuje vsaj en odsek, opremljen z vmesniki razreda A (čeprav so nadgrajeni na sistem razreda B), je obvezna za:

| — | nove namestitve radijskih delov sestava sistema NV, |
| --- | --- |

—

nove namestitve radijskih delov sestava sistema NV,

| — | posodobitev radijskih delov že obratujočega sestava sistema NV, ki spremeni funkcije ali zmogljivost podsistema. |
| --- | --- |

—

posodobitev radijskih delov že obratujočega sestava sistema NV, ki spremeni funkcije ali zmogljivost podsistema.

7.3.3   Obstoječi sistemi

Države članice zagotovijo ohranitev funkcionalnosti obstoječih sistemov iz Priloge B k TSI ter njihovih vmesnikov v skladu s trenutnimi specifikacijami, razen tistih sprememb, ki se zdijo potrebne za odpravo varnostnih pomanjkljivosti teh sistemov. Države članice objavijo potrebne podatke v zvezi s svojimi obstoječimi sistemi, ki so potrebni za razvoj in certificiranje aparatur, ki omogočajo interoperabilnost opreme razreda A s svojimi obstoječimi sistemi razreda B.

---

(1)  Dodatek I navaja zadnji datum za opremo z namenom postopne vzpostavitve usklajenega omrežja ERTMS. V številnih primerih obstajajo prostovoljni sporazumi v zvezi z bolj zgodnjim datumom za opremo.

1

(2)  UL L 210, 31.7.2006, str. 25.

2

(3)  UL L 228, 9.9.1996, str. 1.

3

(4)  UL L 191, 18.7.2008, str. 1.

4

Dodatek I

Proge, ki sestavljajo koridorje

Koridor A – opremiti ga je treba do leta 2015

Image

Koridor B (1)

Image

Koridor C (2)

Image

Koridor D (3)

Image

Koridor E

Image

Koridor F

Image

---

(1)  Brez poseganja v zakonodajo, ki velja za vseevropsko železniško omrežje za visoke hitrosti, je povezave mogoče zagotoviti prek odsekov prog za visoke hitrosti, če so te proge namenjene za tovorne vlake. Do leta 2020 bo zagotovljena vsaj ena povezava, opremljena z ERTMS, med Dansko in Nemčijo (Flensburg–Hamburg ali Rødby–Puttgarden), vendar ne nujno dve. Predor pri Brennerju bo opremljen z ERTMS, ko se zaključijo infrastrukturna dela (rok 2020).

(2)  Povezava med Nancyjem in Redingom bo zagotovljena do leta 2020.

(3)  Dve dodatni stranski progi bosta opremljeni do leta 2020: Montmélian–Grenoble–Valence in Lyon–Valence–Arles–Miramas (leva stran Rena).

Dodatek II

Glavne evropske postaje, ranžirne postaje, terminali za tovor in območja tovornega prometa
   (1)

| Država | Območje tovornega prometa | Datum | Opomba |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgija | Antwerpen | 31.12.2015 | Povezava z Rotterdamom se zagotovi do leta 2020. |
| Gent | 31.12.2020 | |
| Zeebrugge | 31.12.2020 | |
| Bolgarija | Burgas | 31.12.2020 | Povezava s koridorjem E pomeni opremo odseka Bourgas–Sofija in Sofija–Vidin–Calafat in Calafat–Curtici v Romuniji (PP22). |
| Češka | Praga | 31.12.2015 | |
| Lovosice | 31.12.2020 | |
| Danska | Taulov | 31.12.2020 | Priključitev tega terminala pomeni, da je proga Flensburg–Padborg izbrana za progo, ki se opremi z ERTMS – glej opombo 1 Dodatka I k Prilogi. |
| Nemčija | Dresden (2) | 31.12.2020 | Do leta 2020 se prav tako zagotovi neposredna povezava med koridorjem E in koridorjem F (iz Dresdna do Hannovra). |
| Lübeck | 31.12.2020 | |
| Duisburg | 31.12.2015 | |
| Hamburg (3) | 31.12.2020 | |
| Köln | 31.12.2015 | |
| München | 31.12.2015 | |
| Hannover | 31.12.2015 | |
| Rostock | 31.12.2015 | |
| Ludwigshafen/Mannheim | 31.12.2015 | |
| Nürnberg | 31.12.2020 | |
| Grčija | Pireás | 31.12.2020 | Povezava s koridorjem E pomeni opremljanje odseka Kulata–Sofija v Bolgariji. |
| Španija | Algeciras | 31.12.2020 | |
| Madrid | 31.12.2020 | |
| Pamplona | 31.12.2020 | Zahtevajo se tri povezave. Povezava s Parizom prek Hendayeja, povezava iz Pamplone do Madrida in povezava iz Pamplone do koridorja D prek Zaragoze. |
| Zaragoza | 31.12.2020 | |
| Tarragona | 31.12.2020 | |
| Barcelona | 31.12.2015 | |
| Valencia | 31.12.2020 | |
| Francija | Marseille | 31.12.2020 | |
| Perpignan | 31.12.2015 | |
| Avignon | 31.12.2015 | |
| Lyon | 31.12.2015 | |
| Le Havre | 31.12.2020 | |
| Lille | 31.12.2020 | |
| Dunkerque | 31.12.2020 | |
| Pariz | 31.12.2020 | Do leta 2020 se zagotovijo naslednje povezave: (i) Hendaye, (ii) predor pod Rokavskim prelivom, (iii) Dijon, (iv) Metz prek mest Epernay in Châlons-en-Champagne. |
| Italija | La Spezia | 31.12.2020 | |
| Genova | 31.12.2015 | |
| Gioia Tauro | 31.12.2020 | |
| Verona | 31.12.2015 | |
| Milano | 31.12.2015 | |
| Taranto | 31.12.2020 | |
| Bari | 31.12.2020 | |
| Padova | 31.12.2015 | |
| Trst | 31.12.2015 | |
| Novara | 31.12.2015 | |
| Bologna | 31.12.2020 | |
| Rim | 31.12.2020 | |
| Luksemburg | Bettembourg | 31.12.2015 | |
| Madžarska | Budimpešta | 31.12.2015 | |
| Nizozemska | Amsterdam | 31.12.2020 | |
| Rotterdam | 31.12.2015 | Povezava z Antwerpnom se tudi zagotovi do leta 2020. |
| Avstrija | Gradec | 31.12.2020 | |
| Dunaj | 31.12.2020 | |
| Poljska | Gdynia | 31.12.2015 | |
| Katowice | 31.12.2020 | |
| Wrocław | 31.12.2015 | Do leta 2020 se opremi proga Wroclaw–Legnica za zagotovitev neposredne povezave z nemško mejo (Gorlitz). |
| Gliwice | 31.12.2015 | |
| Poznań | 31.12.2015 | |
| Varšava | 31.12.2015 | |
| Portugalska | Sines | 31.12.2020 | |
| Lizbona | 31.12.2020 | |
| Romunija | Constanța | 31.12.2015 | |
| Slovenija | Koper | 31.12.2015 | |
| Ljubljana | 31.12.2015 | |
| Slovaška | Bratislava | 31.12.2015 | |
| Združeno kraljestvo | Bristol | Ta terminal bo priključen, ko se bo koridor C razširil na predor pod Rokavskim prelivom. |

Država

Območje tovornega prometa

Datum

Opomba

Belgija

Antwerpen

31.12.2015

Povezava z Rotterdamom se zagotovi do leta 2020.

Gent

31.12.2020

Zeebrugge

31.12.2020

Bolgarija

Burgas

31.12.2020

Povezava s koridorjem E pomeni opremo odseka Bourgas–Sofija in Sofija–Vidin–Calafat in Calafat–Curtici v Romuniji (PP22).

Češka

Praga

31.12.2015

Lovosice

31.12.2020

Danska

Taulov

31.12.2020

Priključitev tega terminala pomeni, da je proga Flensburg–Padborg izbrana za progo, ki se opremi z ERTMS – glej opombo 1 Dodatka I k Prilogi.

Nemčija

Dresden (2)

31.12.2020

Do leta 2020 se prav tako zagotovi neposredna povezava med koridorjem E in koridorjem F (iz Dresdna do Hannovra).

Lübeck

31.12.2020

Duisburg

31.12.2015

Hamburg (3)

31.12.2020

Köln

31.12.2015

München

31.12.2015

Hannover

31.12.2015

Rostock

31.12.2015

Ludwigshafen/Mannheim

31.12.2015

Nürnberg

31.12.2020

Grčija

Pireás

31.12.2020

Povezava s koridorjem E pomeni opremljanje odseka Kulata–Sofija v Bolgariji.

Španija

Algeciras

31.12.2020

Madrid

31.12.2020

Pamplona

31.12.2020

Zahtevajo se tri povezave. Povezava s Parizom prek Hendayeja, povezava iz Pamplone do Madrida in povezava iz Pamplone do koridorja D prek Zaragoze.

Zaragoza

31.12.2020

Tarragona

31.12.2020

Barcelona

31.12.2015

Valencia

31.12.2020

Francija

Marseille

31.12.2020

Perpignan

31.12.2015

Avignon

31.12.2015

Lyon

31.12.2015

Le Havre

31.12.2020

Lille

31.12.2020

Dunkerque

31.12.2020

Pariz

31.12.2020

Do leta 2020 se zagotovijo naslednje povezave: (i) Hendaye, (ii) predor pod Rokavskim prelivom, (iii) Dijon, (iv) Metz prek mest Epernay in Châlons-en-Champagne.

Italija

La Spezia

31.12.2020

Genova

31.12.2015

Gioia Tauro

31.12.2020

Verona

31.12.2015

Milano

31.12.2015

Taranto

31.12.2020

Bari

31.12.2020

Padova

31.12.2015

Trst

31.12.2015

Novara

31.12.2015

Bologna

31.12.2020

Rim

31.12.2020

Luksemburg

Bettembourg

31.12.2015

Madžarska

Budimpešta

31.12.2015

Nizozemska

Amsterdam

31.12.2020

Rotterdam

31.12.2015

Povezava z Antwerpnom se tudi zagotovi do leta 2020.

Avstrija

Gradec

31.12.2020

Dunaj

31.12.2020

Poljska

Gdynia

31.12.2015

Katowice

31.12.2020

Wrocław

31.12.2015

Do leta 2020 se opremi proga Wroclaw–Legnica za zagotovitev neposredne povezave z nemško mejo (Gorlitz).

Gliwice

31.12.2015

Poznań

31.12.2015

Varšava

31.12.2015

Portugalska

Sines

31.12.2020

Lizbona

31.12.2020

Romunija

Constanța

31.12.2015

Slovenija

Koper

31.12.2015

Ljubljana

31.12.2015

Slovaška

Bratislava

31.12.2015

Združeno kraljestvo

Bristol

Ta terminal bo priključen, ko se bo koridor C razširil na predor pod Rokavskim prelivom.

---

(1)  Seznam vozlišč, vključenih v ta dodatek, se lahko spremeni, če spremembe ne zmanjšajo tovornega prometa ali znatno vplivajo na projekte v drugih državah članicah."

(2)  Nemčija si bo kar najbolj prizadevala, da prej opremi koridor E, odsek Dresden–meja s Češko.

(3)  Nemčija bo zagotovila opremo železniške povezave s Hamburgom, vendar se območje pristanišča lahko do leta 2020 opremi le delno.

---