# Eiropas Savienības L 200/2009

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2009.200.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 200 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 31. jūlijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2009.200.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 200

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 31. jūlijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 661/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par tipa apstiprināšanas prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un tiem paredzēto sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību vispārējo drošību (
  1
  ) | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 662/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar ko izveido procedūru sarunu risināšanai un nolīgumu noslēgšanai starp dalībvalstīm un trešām valstīm par konkrētiem jautājumiem saistībā ar tiesību aktiem, kas piemērojami līgumiskām un ārpuslīgumiskām saistībām | 25 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 663/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā | 31 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 664/2009 (2009. gada 7. jūlijs), ar ko izveido procedūru sarunu risināšanai un divpusēju nolīgumu noslēgšanai starp dalībvalstīm un trešām valstīm par jurisdikciju, spriedumu un lēmumu atzīšanu un izpildi laulības lietās, lietās par vecāku atbildību un uzturēšanas saistību lietās, un tiesību aktiem, kas piemērojami uzturēšanas saistību lietās | 46 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 661/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par tipa apstiprināšanas prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un tiem paredzēto sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību vispārējo drošību (
  1
  )

1

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 662/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar ko izveido procedūru sarunu risināšanai un nolīgumu noslēgšanai starp dalībvalstīm un trešām valstīm par konkrētiem jautājumiem saistībā ar tiesību aktiem, kas piemērojami līgumiskām un ārpuslīgumiskām saistībām

25

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 663/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā

31

*

Padomes Regula (EK) Nr. 664/2009 (2009. gada 7. jūlijs), ar ko izveido procedūru sarunu risināšanai un divpusēju nolīgumu noslēgšanai starp dalībvalstīm un trešām valstīm par jurisdikciju, spriedumu un lēmumu atzīšanu un izpildi laulības lietās, lietās par vecāku atbildību un uzturēšanas saistību lietās, un tiesību aktiem, kas piemērojami uzturēšanas saistību lietās

46

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Regulā (EK) Nr. 595/2009 par mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa apstiprinājumu attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI), par piekļuvi transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 715/2007 un Direktīvā 2007/46/EK un par Direktīvu 80/1269/EEK, 2005/55/EK un 2005/78/EK atcelšanu (OV L 188, 18.7.2009.) | 52 |

Labojumi

*

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Regulā (EK) Nr. 595/2009 par mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa apstiprinājumu attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI), par piekļuvi transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 715/2007 un Direktīvā 2007/46/EK un par Direktīvu 80/1269/EEK, 2005/55/EK un 2005/78/EK atcelšanu (OV L 188, 18.7.2009.)

OV L 188, 18.7.2009.

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 31.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 200/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 661/2009

(2009. gada 13. jūlijs)

par tipa apstiprināšanas prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un tiem paredzēto sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību vispārējo drošību

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Iekšējais tirgus aptver teritoriju bez iekšējām robežām, kurā tiek nodrošināta brīva preču, pakalpojumu un kapitāla aprite un personu pārvietošanās. Šim nolūkam ir izveidota visaptveroša Kopienas mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas sistēma, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK (2007. gada 5. septembris), ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (“pamatdirektīva”) (3). |
| --- | --- |

(1)

Iekšējais tirgus aptver teritoriju bez iekšējām robežām, kurā tiek nodrošināta brīva preču, pakalpojumu un kapitāla aprite un personu pārvietošanās. Šim nolūkam ir izveidota visaptveroša Kopienas mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas sistēma, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK (2007. gada 5. septembris), ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (“pamatdirektīva”) (3).

| (2) | Šī regula ir atsevišķa regula par Kopienas tipa apstiprināšanas procedūru, kas paredzēta Direktīvā 2007/46/EK. Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza minētās direktīvas IV, VI, XI un XV pielikums. |
| --- | --- |

(2)

Šī regula ir atsevišķa regula par Kopienas tipa apstiprināšanas procedūru, kas paredzēta Direktīvā 2007/46/EK. Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza minētās direktīvas IV, VI, XI un XV pielikums.

| (3) | Šī regula neskar visa transportlīdzekļa tipa apstiprināšanu vienā posmā un jauktu tipa apstiprināšanu, kā izklāstīts Direktīvas 2007/46/EK 6. pantā. |
| --- | --- |

(3)

Šī regula neskar visa transportlīdzekļa tipa apstiprināšanu vienā posmā un jauktu tipa apstiprināšanu, kā izklāstīts Direktīvas 2007/46/EK 6. pantā.

| (4) | Mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas tehniskās prasības attiecībā uz dažādiem drošības un vides elementiem ir saskaņotas Kopienas līmenī, lai izvairītos no tā, ka dalībvalstu prasības atšķiras, un nodrošinātu augstu ceļu drošības un vides aizsardzības līmeni visā Kopienā. |
| --- | --- |

(4)

Mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas tehniskās prasības attiecībā uz dažādiem drošības un vides elementiem ir saskaņotas Kopienas līmenī, lai izvairītos no tā, ka dalībvalstu prasības atšķiras, un nodrošinātu augstu ceļu drošības un vides aizsardzības līmeni visā Kopienā.

| (5) | Tādēļ šīs regulas mērķis ir arī palielināt Kopienas automobiļu rūpniecības konkurētspēju, vienlaikus dodot dalībvalstīm iespēju efektīvi uzraudzīt, kā tirgū tiek ievērota šajā regulā paredzētā sīki izstrādātā prasība par tipa apstiprināšanu saistībā ar attiecīgo produktu laišanu tirgū. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ šīs regulas mērķis ir arī palielināt Kopienas automobiļu rūpniecības konkurētspēju, vienlaikus dodot dalībvalstīm iespēju efektīvi uzraudzīt, kā tirgū tiek ievērota šajā regulā paredzētā sīki izstrādātā prasība par tipa apstiprināšanu saistībā ar attiecīgo produktu laišanu tirgū.

| (6) | Ir atbilstīgi noteikt prasības gan attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu vispārējo drošību, gan riepu ekoloģiskajiem raksturlielumiem, jo ir pieejamas riepu spiediena kontroles sistēmas, kas vienlaicīgi uzlabo riepu drošību un to ekoloģiskos raksturlielumus. |
| --- | --- |

(6)

Ir atbilstīgi noteikt prasības gan attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu vispārējo drošību, gan riepu ekoloģiskajiem raksturlielumiem, jo ir pieejamas riepu spiediena kontroles sistēmas, kas vienlaicīgi uzlabo riepu drošību un to ekoloģiskos raksturlielumus.

| (7) | Pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma Kopienas tiesību aktos par transportlīdzekļiem ieviesta jauna regulatīva pieeja. Tādēļ šajā regulā būtu jānosaka tikai transportlīdzekļu drošības un CO2 un riepu radītā trokšņa emisiju pamatnoteikumi, savukārt tehniskās specifikācijas jānosaka ar īstenošanas pasākumiem, ko pieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (4). |
| --- | --- |

(7)

Pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma Kopienas tiesību aktos par transportlīdzekļiem ieviesta jauna regulatīva pieeja. Tādēļ šajā regulā būtu jānosaka tikai transportlīdzekļu drošības un CO2 un riepu radītā trokšņa emisiju pamatnoteikumi, savukārt tehniskās specifikācijas jānosaka ar īstenošanas pasākumiem, ko pieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (4).

| (8) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt mehānisko transportlīdzekļu, to sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību tipa apstiprināšanas īpašas procedūras, testus un prasības; precīzāk noteikt tehniskās īpašības, kādām jāatbilst riepai, kas definēta kā “īpaša riepa”, “profesionāla riepa bezceļa apstākļiem”, “pastiprināta riepa”, “lielas noslodzes riepa”, “ziemas riepa”, “T tipa pagaidu lietošanas rezerves riepa” vai “vilces riepa”; noteikt konkrētas drošības prasības transportlīdzekļiem, kas paredzēti bīstamu kravu pārvadāšanai pa autoceļiem dalībvalstī vai starp dalībvalstīm; atbrīvot atsevišķus M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļus vai transportlīdzekļu klases no pienākuma uzstādīt uzlabotas avārijas bremzēšanas sistēmas un/vai joslu uzraudzības sistēmas; paredzēt noteikumus par procedūru riepu trokšņa līmeņa noteikšanai; grozīt rites pretestības un rites trokšņa robežvērtības, ja tiek veiktas izmaiņas testa procedūrās, nepazeminot esošo prasīgumu attiecībā uz vidi; paredzēt kārtību riepu radītā trokšņa līmeņa noteikšanai; saīsināt izpārdošanas termiņu riepām, kas neatbilst jaunajām prasībām, kuras izklāstītas šajā regulā un tās īstenošanas pasākumus, un grozīt IV pielikumu, lai iekļautu Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) noteikumus, kas ir obligāti saskaņā ar Padomes Lēmumu 97/836/EK (1997. gada 27. novembris) par Eiropas Kopienas pievienošanos ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (5). Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, būtu jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(8)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt mehānisko transportlīdzekļu, to sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību tipa apstiprināšanas īpašas procedūras, testus un prasības; precīzāk noteikt tehniskās īpašības, kādām jāatbilst riepai, kas definēta kā “īpaša riepa”, “profesionāla riepa bezceļa apstākļiem”, “pastiprināta riepa”, “lielas noslodzes riepa”, “ziemas riepa”, “T tipa pagaidu lietošanas rezerves riepa” vai “vilces riepa”; noteikt konkrētas drošības prasības transportlīdzekļiem, kas paredzēti bīstamu kravu pārvadāšanai pa autoceļiem dalībvalstī vai starp dalībvalstīm; atbrīvot atsevišķus M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļus vai transportlīdzekļu klases no pienākuma uzstādīt uzlabotas avārijas bremzēšanas sistēmas un/vai joslu uzraudzības sistēmas; paredzēt noteikumus par procedūru riepu trokšņa līmeņa noteikšanai; grozīt rites pretestības un rites trokšņa robežvērtības, ja tiek veiktas izmaiņas testa procedūrās, nepazeminot esošo prasīgumu attiecībā uz vidi; paredzēt kārtību riepu radītā trokšņa līmeņa noteikšanai; saīsināt izpārdošanas termiņu riepām, kas neatbilst jaunajām prasībām, kuras izklāstītas šajā regulā un tās īstenošanas pasākumus, un grozīt IV pielikumu, lai iekļautu Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) noteikumus, kas ir obligāti saskaņā ar Padomes Lēmumu 97/836/EK (1997. gada 27. novembris) par Eiropas Kopienas pievienošanos ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (5). Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, būtu jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (9) | Papildus pašreizējai Komisijas iniciatīvai, kuras mērķis ir izveidot ceļu klasificēšanas sistēmu, Komisijai 12 mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā būtu jāiesniedz priekšlikums par ES ceļu klasificēšanu atkarībā no to radītā trokšņa līmeņa, kas būs papildu elements mehānisko transportlīdzekļu transporta trokšņa kartēšanā, lai noteiktu atbilstīgas prioritātes un prasības ceļa virsmai, kā arī noteiktu ceļa radītā trokšņa maksimālās robežvērtības. |
| --- | --- |

(9)

Papildus pašreizējai Komisijas iniciatīvai, kuras mērķis ir izveidot ceļu klasificēšanas sistēmu, Komisijai 12 mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā būtu jāiesniedz priekšlikums par ES ceļu klasificēšanu atkarībā no to radītā trokšņa līmeņa, kas būs papildu elements mehānisko transportlīdzekļu transporta trokšņa kartēšanā, lai noteiktu atbilstīgas prioritātes un prasības ceļa virsmai, kā arī noteiktu ceļa radītā trokšņa maksimālās robežvērtības.

| (10) | Tehniskie sasniegumi uzlaboto drošības sistēmu jomā sniedz jaunas iespējas negadījumu samazināšanai. Lai samazinātu negadījumu skaitu, jāievieš dažas no būtiskajām jaunajām tehnoloģijām. |
| --- | --- |

(10)

Tehniskie sasniegumi uzlaboto drošības sistēmu jomā sniedz jaunas iespējas negadījumu samazināšanai. Lai samazinātu negadījumu skaitu, jāievieš dažas no būtiskajām jaunajām tehnoloģijām.

| (11) | Lai transporta nozarē samazinātu ceļu satiksmes radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas daļu, svarīgi būs obligāti un konsekventi lietot jaunākās riepu ražošanas tehnoloģijas un riepas ar zemu rites pretestību, vienlaikus veicinot jauninājumus, nodarbinātību un Kopienas automobiļu rūpniecības konkurētspēju. |
| --- | --- |

(11)

Lai transporta nozarē samazinātu ceļu satiksmes radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas daļu, svarīgi būs obligāti un konsekventi lietot jaunākās riepu ražošanas tehnoloģijas un riepas ar zemu rites pretestību, vienlaikus veicinot jauninājumus, nodarbinātību un Kopienas automobiļu rūpniecības konkurētspēju.

| (12) | Lai vienkāršotu tipa apstiprināšanas tiesību aktus saskaņā ar ieteikumiem, kas iekļauti CARS 21 augsta līmeņa ekspertu grupas galīgajā ziņojumā, ir atbilstīgi atcelt vairākas direktīvas, nesamazinot satiksmes dalībnieku aizsardzības līmeni. Šajās direktīvās noteiktās prasības būtu jāpārceļ uz šo regulu un vajadzības gadījumā jāaizstāj ar atsauci uz attiecīgiem ANO/EEK noteikumiem, kas iekļauti Kopienas tiesību aktos ar Padomes Lēmumu 97/836/EK. Lai samazinātu tipa apstiprināšanas procesa administratīvo slogu, ir atbilstīgi atļaut transportlīdzekļu ražotājiem veikt tipa apstiprināšanu saskaņā ar šo regulu, attiecīgā gadījumā tieši saņemot apstiprinājumu atbilstoši attiecīgajiem ANO/EEK noteikumiem, kas uzskaitīti šīs regulas IV pielikumā. |
| --- | --- |

(12)

Lai vienkāršotu tipa apstiprināšanas tiesību aktus saskaņā ar ieteikumiem, kas iekļauti CARS 21 augsta līmeņa ekspertu grupas galīgajā ziņojumā, ir atbilstīgi atcelt vairākas direktīvas, nesamazinot satiksmes dalībnieku aizsardzības līmeni. Šajās direktīvās noteiktās prasības būtu jāpārceļ uz šo regulu un vajadzības gadījumā jāaizstāj ar atsauci uz attiecīgiem ANO/EEK noteikumiem, kas iekļauti Kopienas tiesību aktos ar Padomes Lēmumu 97/836/EK. Lai samazinātu tipa apstiprināšanas procesa administratīvo slogu, ir atbilstīgi atļaut transportlīdzekļu ražotājiem veikt tipa apstiprināšanu saskaņā ar šo regulu, attiecīgā gadījumā tieši saņemot apstiprinājumu atbilstoši attiecīgajiem ANO/EEK noteikumiem, kas uzskaitīti šīs regulas IV pielikumā.

| (13) | Ir atbilstīgi, ka transportlīdzekli projektē, būvē un montē tā, lai samazinātu ievainojumu risku transportlīdzekļa pasažieriem un citiem satiksmes dalībniekiem. Šim nolūkam ir nepieciešams, lai ražotāji nodrošina transportlīdzekļa atbilstību šajā regulā un tās īstenošanas pasākumos noteiktajām attiecīgajām prasībām. Šiem noteikumiem būtu jāietver prasības, bet nebūtu ar šīm prasībām jāaprobežojas, attiecībā uz transportlīdzekļa konstrukcijas integritāti, sistēmām, kas palīdz vadītājam kontrolēt transportlīdzekli, sistēmām, kas vadītājam nodrošina redzamību un informāciju par transportlīdzekļa stāvokli un apkārtējo vidi, transportlīdzekļa apgaismojuma sistēmām, transportlīdzekļa pasažieru aizsardzības sistēmām, transportlīdzekļa ārpusi un piederumiem, transportlīdzekļa masu un gabarītiem, transportlīdzekļa riepām, kā arī uzlabotām transportlīdzekļa sistēmām un dažādiem citiem priekšmetiem. Turklāt transportlīdzekļiem jāatbilst īpašiem noteikumiem attiecībā uz noteiktu preču transportlīdzekļiem un to piekabēm, vai vajadzības gadījumā īpašiem noteikumiem attiecībā uz autobusiem. |
| --- | --- |

(13)

Ir atbilstīgi, ka transportlīdzekli projektē, būvē un montē tā, lai samazinātu ievainojumu risku transportlīdzekļa pasažieriem un citiem satiksmes dalībniekiem. Šim nolūkam ir nepieciešams, lai ražotāji nodrošina transportlīdzekļa atbilstību šajā regulā un tās īstenošanas pasākumos noteiktajām attiecīgajām prasībām. Šiem noteikumiem būtu jāietver prasības, bet nebūtu ar šīm prasībām jāaprobežojas, attiecībā uz transportlīdzekļa konstrukcijas integritāti, sistēmām, kas palīdz vadītājam kontrolēt transportlīdzekli, sistēmām, kas vadītājam nodrošina redzamību un informāciju par transportlīdzekļa stāvokli un apkārtējo vidi, transportlīdzekļa apgaismojuma sistēmām, transportlīdzekļa pasažieru aizsardzības sistēmām, transportlīdzekļa ārpusi un piederumiem, transportlīdzekļa masu un gabarītiem, transportlīdzekļa riepām, kā arī uzlabotām transportlīdzekļa sistēmām un dažādiem citiem priekšmetiem. Turklāt transportlīdzekļiem jāatbilst īpašiem noteikumiem attiecībā uz noteiktu preču transportlīdzekļiem un to piekabēm, vai vajadzības gadījumā īpašiem noteikumiem attiecībā uz autobusiem.

| (14) | Transportlīdzekļa tipa apstiprināšanas īpašo jauno prasību ieviešanas laika grafikā būtu jāņem vērā šo prasību tehniskā iespējamība. Kopumā prasībām sākotnēji būtu jāattiecas tikai uz jauniem transportlīdzekļu tipiem. Esošajiem transportlīdzekļu tipiem būtu jādod papildu laika periods, lai panāktu to atbilstību prasībām. Turklāt riepu spiediena kontroles sistēmu obligātai uzstādīšanai sākotnēji būtu jāattiecas tikai uz vieglajiem automobiļiem. Citu uzlabotu drošības elementu obligātai uzstādīšanai sākotnēji būtu jāattiecas tikai uz smagajiem kravas transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

(14)

Transportlīdzekļa tipa apstiprināšanas īpašo jauno prasību ieviešanas laika grafikā būtu jāņem vērā šo prasību tehniskā iespējamība. Kopumā prasībām sākotnēji būtu jāattiecas tikai uz jauniem transportlīdzekļu tipiem. Esošajiem transportlīdzekļu tipiem būtu jādod papildu laika periods, lai panāktu to atbilstību prasībām. Turklāt riepu spiediena kontroles sistēmu obligātai uzstādīšanai sākotnēji būtu jāattiecas tikai uz vieglajiem automobiļiem. Citu uzlabotu drošības elementu obligātai uzstādīšanai sākotnēji būtu jāattiecas tikai uz smagajiem kravas transportlīdzekļiem.

| (15) | Komisijai būtu jāturpina izvērtēt arī citu jaunāko drošības sistēmu tehniskās un ekonomiskās īstenošanas iespējas un gatavība laišanai tirgū un līdz 2012. gada 1. decembrim un pēc tam reizi trijos gados jāiesniedz ziņojums, tostarp vajadzības gadījumā iesniedzot priekšlikumus šīs regulas grozīšanai. |
| --- | --- |

(15)

Komisijai būtu jāturpina izvērtēt arī citu jaunāko drošības sistēmu tehniskās un ekonomiskās īstenošanas iespējas un gatavība laišanai tirgū un līdz 2012. gada 1. decembrim un pēc tam reizi trijos gados jāiesniedz ziņojums, tostarp vajadzības gadījumā iesniedzot priekšlikumus šīs regulas grozīšanai.

| (16) | Komisijai būtu jāizvērtē, vai ir iespējams riepu spiediena kontroles sistēmu, joslu uzraudzības sistēmu un uzlabotu avārijas bremzēšanas sistēmu obligāto uzstādīšanu attiecināt arī uz citām transportlīdzekļu kategorijām un vajadzības gadījumā ierosināt šīs regulas grozījumu. |
| --- | --- |

(16)

Komisijai būtu jāizvērtē, vai ir iespējams riepu spiediena kontroles sistēmu, joslu uzraudzības sistēmu un uzlabotu avārijas bremzēšanas sistēmu obligāto uzstādīšanu attiecināt arī uz citām transportlīdzekļu kategorijām un vajadzības gadījumā ierosināt šīs regulas grozījumu.

| (17) | Komisijai būtu jāizvērtē, vai ir iespējams pastiprināt prasības attiecībā uz riepu saķeri ar mitru ceļu un vajadzības gadījumā ierosināt grozīt šo regulu. Dalībvalstīm būtu jānodrošina efektīva tirgus uzraudzība. |
| --- | --- |

(17)

Komisijai būtu jāizvērtē, vai ir iespējams pastiprināt prasības attiecībā uz riepu saķeri ar mitru ceļu un vajadzības gadījumā ierosināt grozīt šo regulu. Dalībvalstīm būtu jānodrošina efektīva tirgus uzraudzība.

| (18) | Visas iespējas, ko dod drošības palielināšana, CO2 emisiju samazināšana un satiksmes trokšņa līmeņa pazemināšana, var izmantot pilnībā, tikai apvienojot tās ar marķēšanas sistēmu, kuras mērķis ir informēt patērētājus par dažādiem riepu raksturlielumiem. |
| --- | --- |

(18)

Visas iespējas, ko dod drošības palielināšana, CO2 emisiju samazināšana un satiksmes trokšņa līmeņa pazemināšana, var izmantot pilnībā, tikai apvienojot tās ar marķēšanas sistēmu, kuras mērķis ir informēt patērētājus par dažādiem riepu raksturlielumiem.

| (19) | Ir atbilstīgi īstenot pasākumus riepu CO2 emisiju samazināšanai, kas minēti Komisijas 2007. gada 7. februāra paziņojumā “Rezultāti, kas gūti, pārskatot Kopienas stratēģiju pasažieru automobiļu un vieglo kravas automobiļu CO2 emisiju samazināšanai”. Šis samazinājums būtu jāpanāk, kombinējot zemu rites pretestību un riepu spiediena kontroles sistēmu izmantošanu. Vienlaikus ir atbilstīgi noteikt arī prasības, kuru mērķis ir samazināt riepu ceļa troksni un nodrošināt, ka tiek saglabāti riepu drošības līmeņi, ieviešot saķeres ar mitru ceļu prasības. Attiecīgajā īstenošanas laika grafikā būtu jāatspoguļo atbilstības visām šīm prasībām sarežģītības līmeni. Jo īpaši, ņemot vērā augsti uzstādītās prasības attiecībā uz rites troksni un ražošanas nozarei nepieciešamo laiku, lai aizstātu esošās riepu līnijas, ir atbilstīgi noteikt ilgāku rites trokšņa prasību īstenošanas periodu attiecībā uz esošo tipu jaunām riepām. |
| --- | --- |

(19)

Ir atbilstīgi īstenot pasākumus riepu CO2 emisiju samazināšanai, kas minēti Komisijas 2007. gada 7. februāra paziņojumā “Rezultāti, kas gūti, pārskatot Kopienas stratēģiju pasažieru automobiļu un vieglo kravas automobiļu CO2 emisiju samazināšanai”. Šis samazinājums būtu jāpanāk, kombinējot zemu rites pretestību un riepu spiediena kontroles sistēmu izmantošanu. Vienlaikus ir atbilstīgi noteikt arī prasības, kuru mērķis ir samazināt riepu ceļa troksni un nodrošināt, ka tiek saglabāti riepu drošības līmeņi, ieviešot saķeres ar mitru ceļu prasības. Attiecīgajā īstenošanas laika grafikā būtu jāatspoguļo atbilstības visām šīm prasībām sarežģītības līmeni. Jo īpaši, ņemot vērā augsti uzstādītās prasības attiecībā uz rites troksni un ražošanas nozarei nepieciešamo laiku, lai aizstātu esošās riepu līnijas, ir atbilstīgi noteikt ilgāku rites trokšņa prasību īstenošanas periodu attiecībā uz esošo tipu jaunām riepām.

| (20) | Noteiktas riepu kategorijas, ieskaitot profesionālas riepas bezceļa apstākļiem, uz kurām attiecas ātruma ierobežojums, un riepas, kas paredzētas vienīgi pirms 1990. gada reģistrētiem transportlīdzekļiem, domājams, tiks ražotas ļoti nelielos daudzumos. Tādēļ ir atbilstīgi uz šo kategoriju riepām neattiecināt atsevišķas šajā regulā un tās īstenošanas pasākumos noteiktas prasības, ja šīs prasības ir nesaderīgas ar riepu izmantošanu vai šo prasību radītais papildu slogs ir nesamērīgs. |
| --- | --- |

(20)

Noteiktas riepu kategorijas, ieskaitot profesionālas riepas bezceļa apstākļiem, uz kurām attiecas ātruma ierobežojums, un riepas, kas paredzētas vienīgi pirms 1990. gada reģistrētiem transportlīdzekļiem, domājams, tiks ražotas ļoti nelielos daudzumos. Tādēļ ir atbilstīgi uz šo kategoriju riepām neattiecināt atsevišķas šajā regulā un tās īstenošanas pasākumos noteiktas prasības, ja šīs prasības ir nesaderīgas ar riepu izmantošanu vai šo prasību radītais papildu slogs ir nesamērīgs.

| (21) | Attiecībā uz restaurētām riepām Komisijai būtu jāveic atbilstīgs šīs darbības nozares novērtējums, iesaistot visas ieinteresētās puses, un jāapsver, vai ir nepieciešams izvērtēt spēkā esošo regulatīvo režīmu. |
| --- | --- |

(21)

Attiecībā uz restaurētām riepām Komisijai būtu jāveic atbilstīgs šīs darbības nozares novērtējums, iesaistot visas ieinteresētās puses, un jāapsver, vai ir nepieciešams izvērtēt spēkā esošo regulatīvo režīmu.

| (22) | Ir atbilstīgi atsevišķām īpašām riepu kategorijām noteikt pielaides attiecībā uz dažām rites pretestības un rites trokšņa robežvērtībām, lai ņemtu vērā šo riepu konstrukcijas vai ekspluatācijas raksturlielumus. Konkrētāk, šādas pielaides ir atbilstīgi noteikt riepām, kas ir konstruētas tā, lai liela sniega apstākļos tām būtu labāka vilce un bremzēšanas darbība. |
| --- | --- |

(22)

Ir atbilstīgi atsevišķām īpašām riepu kategorijām noteikt pielaides attiecībā uz dažām rites pretestības un rites trokšņa robežvērtībām, lai ņemtu vērā šo riepu konstrukcijas vai ekspluatācijas raksturlielumus. Konkrētāk, šādas pielaides ir atbilstīgi noteikt riepām, kas ir konstruētas tā, lai liela sniega apstākļos tām būtu labāka vilce un bremzēšanas darbība.

| (23) | Īpašas riepas tiek izmantotas transportlīdzekļiem, kas brauc uz būvlaukumiem, cirsmām un raktuvēm, un tādēļ tās ir galvenokārt konstruētas tā, lai bezceļa apstākļos tās būtu efektīvākas nekā riepas, kas paredzētas tikai izmantošanai uz ceļa. Lai panāktu šādu efektivitāti, tās ir konstruētas no materiāliem, kas padara riepas izturīgākas pret bojājumiem nekā parastās riepas, un tām ir protektora zīmējums ar blokiem. Tā kā šo abu būtisko konstrukcijas elementu dēļ īpašās riepas rada lielāku troksni nekā parastas riepas, būtu jāatļauj šīm riepām radīt lielāku troksni nekā parastām riepām. |
| --- | --- |

(23)

Īpašas riepas tiek izmantotas transportlīdzekļiem, kas brauc uz būvlaukumiem, cirsmām un raktuvēm, un tādēļ tās ir galvenokārt konstruētas tā, lai bezceļa apstākļos tās būtu efektīvākas nekā riepas, kas paredzētas tikai izmantošanai uz ceļa. Lai panāktu šādu efektivitāti, tās ir konstruētas no materiāliem, kas padara riepas izturīgākas pret bojājumiem nekā parastās riepas, un tām ir protektora zīmējums ar blokiem. Tā kā šo abu būtisko konstrukcijas elementu dēļ īpašās riepas rada lielāku troksni nekā parastas riepas, būtu jāatļauj šīm riepām radīt lielāku troksni nekā parastām riepām.

| (24) | Elektroniskās stabilitātes kontroles sistēmām, uzlabotām avārijas bremzēšanas sistēmām un joslu uzraudzības sistēmām ir liels potenciāls būtiski samazināt negadījumu skaitu. Tādēļ Komisijai saskaņā ar ANO/EEK noteikumiem būtu jānosaka šo sistēmu prasības to transportlīdzekļu kategorijām, kurām šo sistēmu lietošana ir atbilstīga un attiecībā uz kurām ir pierādīts, ka tās uzlabos šo transportlīdzekļu kategoriju vispārējo drošības līmeni. Līdz šo prasību īstenošanai būtu jāparedz pietiekams sagatavošanās laiks, lai varētu pieņemt īstenošanas pasākumus un pēc tam izstrādāt šīs sarežģītās tehnoloģijas un aprīkot ar tām transportlīdzekļus. |
| --- | --- |

(24)

Elektroniskās stabilitātes kontroles sistēmām, uzlabotām avārijas bremzēšanas sistēmām un joslu uzraudzības sistēmām ir liels potenciāls būtiski samazināt negadījumu skaitu. Tādēļ Komisijai saskaņā ar ANO/EEK noteikumiem būtu jānosaka šo sistēmu prasības to transportlīdzekļu kategorijām, kurām šo sistēmu lietošana ir atbilstīga un attiecībā uz kurām ir pierādīts, ka tās uzlabos šo transportlīdzekļu kategoriju vispārējo drošības līmeni. Līdz šo prasību īstenošanai būtu jāparedz pietiekams sagatavošanās laiks, lai varētu pieņemt īstenošanas pasākumus un pēc tam izstrādāt šīs sarežģītās tehnoloģijas un aprīkot ar tām transportlīdzekļus.

| (25) | No 2011. gada attiecībā uz jauniem tipa apstiprinājumiem un no 2014. gada attiecībā uz jauniem transportlīdzekļiem īstenošanas termiņiem elektroniskās stabilitātes kontroles sistēmu obligātajai uzstādīšanai lielas kravnesības transportlīdzekļos būtu jāatbilst šajā regulā noteiktajiem datumiem. |
| --- | --- |

(25)

No 2011. gada attiecībā uz jauniem tipa apstiprinājumiem un no 2014. gada attiecībā uz jauniem transportlīdzekļiem īstenošanas termiņiem elektroniskās stabilitātes kontroles sistēmu obligātajai uzstādīšanai lielas kravnesības transportlīdzekļos būtu jāatbilst šajā regulā noteiktajiem datumiem.

| (26) | Līdz laikam, kad tiek ieviestas elektroniskās stabilitātes kontroles sistēmas, Komisijai būtu jāveic pasākumi un kampaņas, lai sniegtu informāciju par šo sistēmu efektivitāti un veicinātu to tirdzniecību. Turklāt Komisijai būtu jāseko cenu attīstībai, lai pārliecinātos, ka jaunu vieglo automobiļu cenas netiek neproporcionāli palielinātas tādēļ, ka tajos tiek uzstādītas ierīces, kas atbilst jaunajiem drošības standartiem. |
| --- | --- |

(26)

Līdz laikam, kad tiek ieviestas elektroniskās stabilitātes kontroles sistēmas, Komisijai būtu jāveic pasākumi un kampaņas, lai sniegtu informāciju par šo sistēmu efektivitāti un veicinātu to tirdzniecību. Turklāt Komisijai būtu jāseko cenu attīstībai, lai pārliecinātos, ka jaunu vieglo automobiļu cenas netiek neproporcionāli palielinātas tādēļ, ka tajos tiek uzstādītas ierīces, kas atbilst jaunajiem drošības standartiem.

| (27) | Turpmākajiem pasākumiem, ko ierosina, pamatojoties uz šo regulu, vai tās īstenošanā izmantotajām procedūrām būtu jāsaskan ar principiem, kurus Komisija izklāstījusi 2007. gada 7. februāra paziņojumā “Konkurētspējīgas autobūves nozares tiesiskais regulējumu 21. gadsimtam”. Konkrētāk, lai uzlabotu un vienkāršotu regulējumu, kā arī, lai nebūtu pastāvīgi jāatjauno spēkā esošie Kopienas tiesību akti par tehniskajām specifikācijām, šajā regulā būtu jāatsaucas uz spēkā esošiem starptautiskajiem standartiem un noteikumiem, tos neatkārtojot Kopienas tiesiskajā regulējumā. |
| --- | --- |

(27)

Turpmākajiem pasākumiem, ko ierosina, pamatojoties uz šo regulu, vai tās īstenošanā izmantotajām procedūrām būtu jāsaskan ar principiem, kurus Komisija izklāstījusi 2007. gada 7. februāra paziņojumā “Konkurētspējīgas autobūves nozares tiesiskais regulējumu 21. gadsimtam”. Konkrētāk, lai uzlabotu un vienkāršotu regulējumu, kā arī, lai nebūtu pastāvīgi jāatjauno spēkā esošie Kopienas tiesību akti par tehniskajām specifikācijām, šajā regulā būtu jāatsaucas uz spēkā esošiem starptautiskajiem standartiem un noteikumiem, tos neatkārtojot Kopienas tiesiskajā regulējumā.

| (28) | Ir svarīgi, lai uz šo sistēmu, uz kurām attiecas šī regula, rezerves daļām attiektos līdzvērtīgas drošības prasības un apstiprināšanas procedūras. Tādēļ ir atbilstīgi paredzēt apstiprināšanu sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām. |
| --- | --- |

(28)

Ir svarīgi, lai uz šo sistēmu, uz kurām attiecas šī regula, rezerves daļām attiektos līdzvērtīgas drošības prasības un apstiprināšanas procedūras. Tādēļ ir atbilstīgi paredzēt apstiprināšanu sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām.

| (29) | Dalībvalstīm būtu jāparedz noteikumi par soda sankcijām, ko piemēro, ja tiek pārkāpti šīs regulas noteikumi, un jānodrošina to īstenošana. Šīm sankcijām vajadzētu būt efektīvām, samērīgām un preventīvām. |
| --- | --- |

(29)

Dalībvalstīm būtu jāparedz noteikumi par soda sankcijām, ko piemēro, ja tiek pārkāpti šīs regulas noteikumi, un jānodrošina to īstenošana. Šīm sankcijām vajadzētu būt efektīvām, samērīgām un preventīvām.

| (30) | Šī regula ir saistīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2007 (2007. gada 20. jūnijs) par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (6) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 443/2009 (2009. gada 23. aprīlis), ar ko, īstenojot daļu no Kopienas integrētās pieejas CO2 emisiju mazināšanai no vieglajiem automobiļiem, nosaka emisijas standartus jauniem pasažieru automobiļiem (7). Jo īpaši šajā regulā paredzētie pasākumi CO2 emisiju samazināšanai pēc iespējas vairāk būtu jāsaista ar papildu pasākumiem, lai vēl par 10 g samazinātu CO2 emisijas, pamatojoties uz emisiju mērķi 130 g CO2/km. |
| --- | --- |

(30)

Šī regula ir saistīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2007 (2007. gada 20. jūnijs) par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (6) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 443/2009 (2009. gada 23. aprīlis), ar ko, īstenojot daļu no Kopienas integrētās pieejas CO2 emisiju mazināšanai no vieglajiem automobiļiem, nosaka emisijas standartus jauniem pasažieru automobiļiem (7). Jo īpaši šajā regulā paredzētie pasākumi CO2 emisiju samazināšanai pēc iespējas vairāk būtu jāsaista ar papildu pasākumiem, lai vēl par 10 g samazinātu CO2 emisijas, pamatojoties uz emisiju mērķi 130 g CO2/km.

| (31) | Komisijai kā integrētāka pieeja būtu laicīgi jāierosina turpmākie šīs regulas grozījumi vai citi priekšlikumi pēc tam, kad būs veikts visaptverošs ietekmes novērtējums, kurā būs apskatīti visi iespējamie papildu pasākumi, lai sasniegtu vēlamos CO2 emisiju mērķus, un citas tirgū pieejamās tehnoloģijas, tostarp tehnoloģijas, lai riepās saglabātu nepieciešamo spiedienu, ceļu virsmas seguma uzlabošana un visas pārējās atbilstīgās jaunās tehnoloģijas, kā arī prasības attiecībā uz gaisa kondicionēšanas efektivitāti, kuras jau tagad nepārprotami ietekmē vai varētu ietekmēt riepu rites pretestību un/vai transportlīdzekļa patērētās degvielas ietaupījumu un CO2 emisijas. |
| --- | --- |

(31)

Komisijai kā integrētāka pieeja būtu laicīgi jāierosina turpmākie šīs regulas grozījumi vai citi priekšlikumi pēc tam, kad būs veikts visaptverošs ietekmes novērtējums, kurā būs apskatīti visi iespējamie papildu pasākumi, lai sasniegtu vēlamos CO2 emisiju mērķus, un citas tirgū pieejamās tehnoloģijas, tostarp tehnoloģijas, lai riepās saglabātu nepieciešamo spiedienu, ceļu virsmas seguma uzlabošana un visas pārējās atbilstīgās jaunās tehnoloģijas, kā arī prasības attiecībā uz gaisa kondicionēšanas efektivitāti, kuras jau tagad nepārprotami ietekmē vai varētu ietekmēt riepu rites pretestību un/vai transportlīdzekļa patērētās degvielas ietaupījumu un CO2 emisijas.

| (32) | Lai risinātu ceļu trokšņa problēmu, būtu jāizmanto saskaņota un visaptveroša pieeja. Ņemot vērā to, cik ļoti ceļa troksni ietekmē ceļa virsma, patlaban tiek pārskatīts standarts ISO10844, un šajā sakarā tas būtu jāapsver saistībā ar mērķi vēl vairāk uzlabot ceļa virsmu. Atbilstīgi spēkā esošajiem ISO standartiem dalībvalstīm būtu jāiegulda lielāki līdzekļi ceļa virsmas uzlabošanā. Turklāt būtu jāizstrādā visaptveroša trokšņu emisijas politika, kas aptvertu visas transporta sistēmas, līdz ar autotransporta radīto ceļa troksni iekļaujot arī aviācijas un dzelzceļu radīto troksni. |
| --- | --- |

(32)

Lai risinātu ceļu trokšņa problēmu, būtu jāizmanto saskaņota un visaptveroša pieeja. Ņemot vērā to, cik ļoti ceļa troksni ietekmē ceļa virsma, patlaban tiek pārskatīts standarts ISO10844, un šajā sakarā tas būtu jāapsver saistībā ar mērķi vēl vairāk uzlabot ceļa virsmu. Atbilstīgi spēkā esošajiem ISO standartiem dalībvalstīm būtu jāiegulda lielāki līdzekļi ceļa virsmas uzlabošanā. Turklāt būtu jāizstrādā visaptveroša trokšņu emisijas politika, kas aptvertu visas transporta sistēmas, līdz ar autotransporta radīto ceļa troksni iekļaujot arī aviācijas un dzelzceļu radīto troksni.

| (33) | Sākot no dienas, kad piemēro šajā regulā noteiktās attiecīgās prasības jauniem transportlīdzekļiem, jaunām sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām, būtu jāatceļ šādas direktīvas:






  — | Padomes Direktīva 70/221/EEK (1970. gada 20. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju degvielas tvertnēm un pakaļējo apakšā pabraukšanas aizsardzību (8), |
| --- | --- | --- |

(33)

Sākot no dienas, kad piemēro šajā regulā noteiktās attiecīgās prasības jauniem transportlīdzekļiem, jaunām sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām, būtu jāatceļ šādas direktīvas:

—

Padomes Direktīva 70/221/EEK (1970. gada 20. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju degvielas tvertnēm un pakaļējo apakšā pabraukšanas aizsardzību (8),

| — | Padomes Direktīva 70/222/EEK (1970. gada 20. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz vietu pakaļējo numura zīmju uzstādīšanai un piestiprināšanai mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to piekabēm (9), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 70/222/EEK (1970. gada 20. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz vietu pakaļējo numura zīmju uzstādīšanai un piestiprināšanai mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to piekabēm (9),

| — | Padomes Direktīva 70/311/EEK (1970. gada 8. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju stūres iekārtu (10), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 70/311/EEK (1970. gada 8. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju stūres iekārtu (10),

| — | Padomes Direktīva 70/387/EEK (1970. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju durvīm (11), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 70/387/EEK (1970. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju durvīm (11),

| — | Padomes Direktīva 70/388/EEK (1970. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisku transportlīdzekļu skaņas signālierīcēm (12), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 70/388/EEK (1970. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisku transportlīdzekļu skaņas signālierīcēm (12),

| — | Padomes Direktīva 71/320/EEK (1971. gada 26. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz noteiktu kategoriju mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju bremžu iekārtām (13), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 71/320/EEK (1971. gada 26. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz noteiktu kategoriju mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju bremžu iekārtām (13),

| — | Padomes Direktīva 72/245/EEK (1972. gada 20. jūnijs) par transportlīdzekļu radiotraucējumiem (elektromagnētiskā savietojamība) (14), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 72/245/EEK (1972. gada 20. jūnijs) par transportlīdzekļu radiotraucējumiem (elektromagnētiskā savietojamība) (14),

| — | Padomes Direktīva 74/60/EEK (1973. gada 17. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu iekšējo apdari (15), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 74/60/EEK (1973. gada 17. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu iekšējo apdari (15),

| — | Padomes Direktīva 74/61/EEK (1973. gada 17. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu pretaizbraukšanas ierīcēm (16), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 74/61/EEK (1973. gada 17. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu pretaizbraukšanas ierīcēm (16),

| — | Padomes Direktīva 74/297/EEK (1974. gada 4. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu iekšējo apdari (stūres mehānisma reakcija uz triecienu) (17), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 74/297/EEK (1974. gada 4. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu iekšējo apdari (stūres mehānisma reakcija uz triecienu) (17),

| — | Padomes Direktīva 74/408/EEK(1974. gada 22. jūlijs), kas attiecas uz mehānisko transportlīdzekļu sēdekļiem, to stiprinājumiem un pagalvjiem (18), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 74/408/EEK(1974. gada 22. jūlijs), kas attiecas uz mehānisko transportlīdzekļu sēdekļiem, to stiprinājumiem un pagalvjiem (18),

| — | Padomes Direktīva 74/483/EEK (1974. gada 17. septembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu ārējiem izvirzījumiem (19), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 74/483/EEK (1974. gada 17. septembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu ārējiem izvirzījumiem (19),

| — | Padomes Direktīva 75/443/EEK (1975. gada 26. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu atpakaļgaitu un spidometra ierīci (20), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 75/443/EEK (1975. gada 26. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu atpakaļgaitu un spidometra ierīci (20),

| — | Padomes Direktīva 76/114/EEK (1975. gada 18. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju obligātajām izgatavotāja plāksnēm un marķējumu, kā arī to novietojumu un piestiprināšanas metodi (21), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 76/114/EEK (1975. gada 18. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju obligātajām izgatavotāja plāksnēm un marķējumu, kā arī to novietojumu un piestiprināšanas metodi (21),

| — | Padomes Direktīva 76/115/EEK (1975. gada 18. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu drošības jostu stiprinājumiem (22), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 76/115/EEK (1975. gada 18. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu drošības jostu stiprinājumiem (22),

| — | Padomes Direktīva 76/756/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to piekabēm (23), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 76/756/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to piekabēm (23),

| — | Padomes Direktīva 76/757/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju atstarotājiem (24), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 76/757/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju atstarotājiem (24),

| — | Padomes Direktīva 76/758/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju kontūrgaismu lukturiem, priekšējiem gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturiem, pakaļējiem gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturiem, bremžu signāllukturiem, dienas gaitas gaismas lukturiem un sānu gabarītgaismas lukturiem (25), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 76/758/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju kontūrgaismu lukturiem, priekšējiem gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturiem, pakaļējiem gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturiem, bremžu signāllukturiem, dienas gaitas gaismas lukturiem un sānu gabarītgaismas lukturiem (25),

| — | Padomes Direktīva 76/759/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju virzienrādītājiem (26), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 76/759/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju virzienrādītājiem (26),

| — | Padomes Direktīva 76/760/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturiem (27), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 76/760/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturiem (27),

| — | Padomes Direktīva 76/761/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu priekšējiem galvenajiem lukturiem, kas darbojas kā tālās un/vai tuvās gaismas lukturi, un attiecībā uz gaismas avotiem (kvēlspuldzēm un citiem avotiem), kas paredzēti izmantošanai apstiprinātos mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju lukturos (28), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 76/761/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu priekšējiem galvenajiem lukturiem, kas darbojas kā tālās un/vai tuvās gaismas lukturi, un attiecībā uz gaismas avotiem (kvēlspuldzēm un citiem avotiem), kas paredzēti izmantošanai apstiprinātos mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju lukturos (28),

| — | Padomes Direktīva 76/762/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu priekšējiem miglas lukturiem (29), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 76/762/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu priekšējiem miglas lukturiem (29),

| — | Padomes Direktīva 77/389/EEK (1977. gada 17. maijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu jūgierīcēm (30), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 77/389/EEK (1977. gada 17. maijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu jūgierīcēm (30),

| — | Padomes Direktīva 77/538/EEK (1977. gada 28. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju pakaļējiem miglas lukturiem (31), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 77/538/EEK (1977. gada 28. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju pakaļējiem miglas lukturiem (31),

| — | Padomes Direktīva 77/539/EEK (1977. gada 28. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju atpakaļgaitas lukturiem (32), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 77/539/EEK (1977. gada 28. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju atpakaļgaitas lukturiem (32),

| — | Padomes Direktīva 77/540/EEK (1977. gada 28. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu stāvgaismas lukturiem (33), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 77/540/EEK (1977. gada 28. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu stāvgaismas lukturiem (33),

| — | Padomes Direktīva 77/541/EEK (1977. gada 28. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu drošības jostām un ierobežotājsistēmām (34), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 77/541/EEK (1977. gada 28. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu drošības jostām un ierobežotājsistēmām (34),

| — | Padomes Direktīva 77/649/EEK (1977. gada 27. septembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu vadītāju redzamības lauku (35), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 77/649/EEK (1977. gada 27. septembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu vadītāju redzamības lauku (35),

| — | Padomes Direktīva 78/316/EEK (1977. gada 21. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu iekšējo apdari (vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikācija) (36), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 78/316/EEK (1977. gada 21. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu iekšējo apdari (vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikācija) (36),

| — | Padomes Direktīva 78/317/EEK (1977. gada 21. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu stiklotu virsmu pretaizsalšanas un pretaizsvīšanas ierīcēm (37), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 78/317/EEK (1977. gada 21. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu stiklotu virsmu pretaizsalšanas un pretaizsvīšanas ierīcēm (37),

| — | Padomes Direktīva 78/318/EEK (1977. gada 21. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu stiklu tīrīšanas un apskalošanas ierīcēm (38), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 78/318/EEK (1977. gada 21. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu stiklu tīrīšanas un apskalošanas ierīcēm (38),

| — | Padomes Direktīva 78/549/EEK (1978. gada 12. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu dubļusargiem (39), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 78/549/EEK (1978. gada 12. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu dubļusargiem (39),

| — | Padomes Direktīva 78/932/EEK (1978. gada 16. oktobris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu sēdekļu pagalvjiem (40), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 78/932/EEK (1978. gada 16. oktobris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu sēdekļu pagalvjiem (40),

| — | Padomes Direktīva 89/297/EEK (1989. gada 13. aprīļa par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju sānu aizsardzību (ar sānu aizsargplāksnēm) (41), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 89/297/EEK (1989. gada 13. aprīļa par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju sānu aizsardzību (ar sānu aizsargplāksnēm) (41),

| — | Padomes Direktīva 91/226/EEK (1991. gada 27. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu kategoriju mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju pretšļakatu ierīcēm (42), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 91/226/EEK (1991. gada 27. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu kategoriju mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju pretšļakatu ierīcēm (42),

| — | Padomes Direktīva 92/21/EEK (1992. gada 31. marts) par M1 kategorijas mehānisko transportlīdzekļu masu un gabarītiem (43), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 92/21/EEK (1992. gada 31. marts) par M1 kategorijas mehānisko transportlīdzekļu masu un gabarītiem (43),

| — | Padomes Direktīva 92/22/EEK (1992. gada 31. marts) par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju neplīstošo stiklojumu un stiklojuma materiāliem (44), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 92/22/EEK (1992. gada 31. marts) par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju neplīstošo stiklojumu un stiklojuma materiāliem (44),

| — | Padomes Direktīva 92/23/EEK (1992. gada 31. marts) par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju riepām un riepu montāžu (45), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 92/23/EEK (1992. gada 31. marts) par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju riepām un riepu montāžu (45),

| — | Padomes Direktīva 92/24/EEK (1992. gada 31. marts) par ātruma ierobežošanas ierīcēm vai līdzīgām uzstādītām ātruma ierobežošanas sistēmām dažu kategoriju mehāniskos transportlīdzekļos (46), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 92/24/EEK (1992. gada 31. marts) par ātruma ierobežošanas ierīcēm vai līdzīgām uzstādītām ātruma ierobežošanas sistēmām dažu kategoriju mehāniskos transportlīdzekļos (46),

| — | Padomes Direktīva 92/114/EEK (1992. gada 17. decembris) par ārējiem izvirzījumiem N kategorijas mehāniskajos transportlīdzekļos uz priekšu no kabīnes aizmugurējā paneļa (47), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 92/114/EEK (1992. gada 17. decembris) par ārējiem izvirzījumiem N kategorijas mehāniskajos transportlīdzekļos uz priekšu no kabīnes aizmugurējā paneļa (47),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/20/EK (1994. gada 30. maijs) par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju mehāniskajām sakabes ierīcēm un to uzstādīšanu (48), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/20/EK (1994. gada 30. maijs) par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju mehāniskajām sakabes ierīcēm un to uzstādīšanu (48),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/28/EK (1995. gada 24. oktobris) par dažu kategoriju mehānisko transportlīdzekļu iekšējās apdares materiālu ugunsizturību (49), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/28/EK (1995. gada 24. oktobris) par dažu kategoriju mehānisko transportlīdzekļu iekšējās apdares materiālu ugunsizturību (49),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 96/27/EK (1996. gada 20. maijs), kas attiecas uz mehāniskajā transportlīdzeklī esošo personu aizsardzību sānu trieciena gadījumā un ar ko groza Direktīvu 70/156/EEK (50), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 96/27/EK (1996. gada 20. maijs), kas attiecas uz mehāniskajā transportlīdzeklī esošo personu aizsardzību sānu trieciena gadījumā un ar ko groza Direktīvu 70/156/EEK (50),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 96/79/EK (1996. gada 16. decembris), kas attiecas uz mehāniskajā transportlīdzeklī esošo personu aizsardzību frontālas sadursmes gadījumā un ar ko groza Direktīvu 70/156/EEK (51), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 96/79/EK (1996. gada 16. decembris), kas attiecas uz mehāniskajā transportlīdzeklī esošo personu aizsardzību frontālas sadursmes gadījumā un ar ko groza Direktīvu 70/156/EEK (51),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/27/EK (1997. gada 22. jūlijs), kas attiecas uz dažu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju kategoriju masu un gabarītiem un ar ko groza Direktīvu 70/156/EEK (52), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/27/EK (1997. gada 22. jūlijs), kas attiecas uz dažu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju kategoriju masu un gabarītiem un ar ko groza Direktīvu 70/156/EEK (52),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/91/EK (1998. gada 14. decembris), kas attiecas uz mehāniskiem transportlīdzekļiem un to piekabēm, kuri paredzēti bīstamo kravu pārvadāšanai pa autoceļiem, un ar ko groza Direktīvu 70/156/EEK par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tipa apstiprināšanu (53), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/91/EK (1998. gada 14. decembris), kas attiecas uz mehāniskiem transportlīdzekļiem un to piekabēm, kuri paredzēti bīstamo kravu pārvadāšanai pa autoceļiem, un ar ko groza Direktīvu 70/156/EEK par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tipa apstiprināšanu (53),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/40/EK (2000. gada 26. jūnijs), ar kuru paredz dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu priekšējām drošības konstrukcijām un ar kuru groza Padomes Direktīvu 70/156/EEK (54), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/40/EK (2000. gada 26. jūnijs), ar kuru paredz dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu priekšējām drošības konstrukcijām un ar kuru groza Padomes Direktīvu 70/156/EEK (54),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/56/EK (2001. gada 27. septembris) par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju apsildīšanas ierīcēm, ar kuru groza Padomes Direktīvu 70/156/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 78/548/EEK (55), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/56/EK (2001. gada 27. septembris) par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju apsildīšanas ierīcēm, ar kuru groza Padomes Direktīvu 70/156/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 78/548/EEK (55),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/85/EK (2001. gada 20. novembris), kas attiecas uz īpašiem noteikumiem transportlīdzekļiem, kurus lieto pasažieru pārvadāšanai un kuros papildus autovadītāja sēdvietai ir vairāk nekā astoņas sēdvietas, un ar ko groza Padomes Direktīvas 70/156/EEK un 97/27/EK (56), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/85/EK (2001. gada 20. novembris), kas attiecas uz īpašiem noteikumiem transportlīdzekļiem, kurus lieto pasažieru pārvadāšanai un kuros papildus autovadītāja sēdvietai ir vairāk nekā astoņas sēdvietas, un ar ko groza Padomes Direktīvas 70/156/EEK un 97/27/EK (56),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/97/EK (2003. gada 10. novembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz netiešās redzamības ierīču un ar tām aprīkotu transportlīdzekļu tipa apstiprinājumu, ar kuru groza Direktīvu 70/156/EEK un atceļ Direktīvu 71/127/EEK (57). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/97/EK (2003. gada 10. novembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz netiešās redzamības ierīču un ar tām aprīkotu transportlīdzekļu tipa apstiprinājumu, ar kuru groza Direktīvu 70/156/EEK un atceļ Direktīvu 71/127/EEK (57).

| (34) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, iekšējā tirgus īstenošanu, ieviešot kopējas tehniskas prasības attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un riepu drošību un ekoloģiskajiem raksturlielumiem, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un to, ka minētās rīcības mēroga dēļ šos mērķus labāk var sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredzēti vienīgi tādi pasākumi, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(34)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, iekšējā tirgus īstenošanu, ieviešot kopējas tehniskas prasības attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un riepu drošību un ekoloģiskajiem raksturlielumiem, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un to, ka minētās rīcības mēroga dēļ šos mērķus labāk var sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredzēti vienīgi tādi pasākumi, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā noteiktas šādas prasības:

| 1) | mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un tiem paredzēto sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību tipa apstiprināšanai attiecībā uz to drošību; |
| --- | --- |

1)

mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un tiem paredzēto sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību tipa apstiprināšanai attiecībā uz to drošību;

| 2) | transportlīdzekļu tipa apstiprināšanai attiecībā uz riepu spiediena kontroles sistēmām, ņemot vērā to drošību, ekonomisku degvielas patēriņu un CO2 emisijas, kā arī attiecībā uz pārnesumu pārslēgšanas indikatoriem, ņemot vērā ekonomisku degvielas patēriņu un CO2 emisijas; un |
| --- | --- |

2)

transportlīdzekļu tipa apstiprināšanai attiecībā uz riepu spiediena kontroles sistēmām, ņemot vērā to drošību, ekonomisku degvielas patēriņu un CO2 emisijas, kā arī attiecībā uz pārnesumu pārslēgšanas indikatoriem, ņemot vērā ekonomisku degvielas patēriņu un CO2 emisijas; un

| 3) | jaunražoto riepu tipa apstiprināšanai attiecībā uz to drošību, rites pretestības rādītājiem un rites trokšņa emisijām. |
| --- | --- |

3)

jaunražoto riepu tipa apstiprināšanai attiecībā uz to drošību, rites pretestības rādītājiem un rites trokšņa emisijām.

2. pants

Darbības joma

Šo regulu piemēro M, N un O kategorijas transportlīdzekļiem un tiem paredzētām sistēmām, sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām kā definēts Direktīvas 2007/46/EK II pielikuma A sadaļā, ievērojot šīs regulas 5. līdz 12. pantu.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro Direktīvas 2007/46/EK 3. pantā noteiktās definīcijas.

Papildus piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “elektroniskās stabilitātes kontrole” ir transportlīdzekļa elektroniskās kontroles funkcija, kas uzlabo transportlīdzekļa dinamisko stabilitāti; |
| --- | --- |

1)

“elektroniskās stabilitātes kontrole” ir transportlīdzekļa elektroniskās kontroles funkcija, kas uzlabo transportlīdzekļa dinamisko stabilitāti;

| 2) | “I klases M2 vai M3 kategorijas transportlīdzeklis” ir M2 vai M3 kategorijas transportlīdzeklis, kura ietilpība pārsniedz 22 pasažierus, neskaitot vadītāju, un kurš ir konstruēts ar stāvvietām, lai nodrošinātu biežu pasažieru kustību; |
| --- | --- |

2)

“I klases M2 vai M3 kategorijas transportlīdzeklis” ir M2 vai M3 kategorijas transportlīdzeklis, kura ietilpība pārsniedz 22 pasažierus, neskaitot vadītāju, un kurš ir konstruēts ar stāvvietām, lai nodrošinātu biežu pasažieru kustību;

| 3) | “A klases M2 vai M3 kategorijas transportlīdzeklis” ir M2 vai M3 kategorijas transportlīdzeklis, kura ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus, neskaitot vadītāju, kurš ir paredzēts stāvošu pasažieru pārvadāšanai; un kurā ir sēdvietas un arī stāvvietas; |
| --- | --- |

3)

“A klases M2 vai M3 kategorijas transportlīdzeklis” ir M2 vai M3 kategorijas transportlīdzeklis, kura ietilpība nepārsniedz 22 pasažierus, neskaitot vadītāju, kurš ir paredzēts stāvošu pasažieru pārvadāšanai; un kurā ir sēdvietas un arī stāvvietas;

| 4) | “joslu uzraudzības sistēma” ir sistēma, kas brīdina vadītāju par transportlīdzekļa netīšu novirzīšanos no ceļa joslas; |
| --- | --- |

4)

“joslu uzraudzības sistēma” ir sistēma, kas brīdina vadītāju par transportlīdzekļa netīšu novirzīšanos no ceļa joslas;

| 5) | “uzlabota avārijas bremzēšanas sistēma” ir sistēma, kas var automātiski noteikt avārijas situāciju un aktivizēt transportlīdzekļa bremzēšanas sistēmu, samazinot transportlīdzekļa ātrumu, lai izvairītos no sadursmes vai mazinātu triecienu; |
| --- | --- |

5)

“uzlabota avārijas bremzēšanas sistēma” ir sistēma, kas var automātiski noteikt avārijas situāciju un aktivizēt transportlīdzekļa bremzēšanas sistēmu, samazinot transportlīdzekļa ātrumu, lai izvairītos no sadursmes vai mazinātu triecienu;

| 6) | “kravnesības indekss” ir viens vai divi skaitļi, kas norāda kravas smagumu, ko riepa spēj nest vienas atsevišķas riepas vai dubultā riepu sastāvā pie ātruma, kas atbilst attiecīgajai ātruma kategorijai, un izgatavotāja noteiktos lietošanas apstākļos; |
| --- | --- |

6)

“kravnesības indekss” ir viens vai divi skaitļi, kas norāda kravas smagumu, ko riepa spēj nest vienas atsevišķas riepas vai dubultā riepu sastāvā pie ātruma, kas atbilst attiecīgajai ātruma kategorijai, un izgatavotāja noteiktos lietošanas apstākļos;

| 7) | “riepu spiediena kontroles sistēma” ir transportlīdzeklim uzstādīta sistēma, kas var novērtēt riepu spiedienu vai spiediena izmaiņas laikā un, transportlīdzekļa kustības laikā attiecīgo informāciju pārraidīt lietotājam; |
| --- | --- |

7)

“riepu spiediena kontroles sistēma” ir transportlīdzeklim uzstādīta sistēma, kas var novērtēt riepu spiedienu vai spiediena izmaiņas laikā un, transportlīdzekļa kustības laikā attiecīgo informāciju pārraidīt lietotājam;

| 8) | “īpaša riepa” ir riepa, kas paredzēta izmantošanai gan uz ceļiem, gan bezceļa apstākļos, vai ir izmantojama citiem īpašiem mērķiem; |
| --- | --- |

8)

“īpaša riepa” ir riepa, kas paredzēta izmantošanai gan uz ceļiem, gan bezceļa apstākļos, vai ir izmantojama citiem īpašiem mērķiem;

| 9) | “profesionāla riepa bezceļa apstākļiem” ir riepa, kura ir īpaša riepa, ko galvenokārt izmanto smagos bezceļa apstākļos; |
| --- | --- |

9)

“profesionāla riepa bezceļa apstākļiem” ir riepa, kura ir īpaša riepa, ko galvenokārt izmanto smagos bezceļa apstākļos;

| 10) | “pastiprināta riepa” jeb “lielas noslodzes riepa” ir tāda C1 klases pneimatiskās riepas struktūra, kurā riepas karkass ir veidots tā, lai tas izturētu lielāku noslodzi nekā attiecīgās standarta riepas karkass; |
| --- | --- |

10)

“pastiprināta riepa” jeb “lielas noslodzes riepa” ir tāda C1 klases pneimatiskās riepas struktūra, kurā riepas karkass ir veidots tā, lai tas izturētu lielāku noslodzi nekā attiecīgās standarta riepas karkass;

| 11) | “ziemas riepa” ir riepa, kuras protektora raksts, sastāvs un struktūra sākotnēji ir paredzēti, lai sniega apstākļos tā būtu efektīvāka nekā parasta riepa attiecībā uz transportlīdzekļa kustības uzsākšanu un nodrošināšanu; |
| --- | --- |

11)

“ziemas riepa” ir riepa, kuras protektora raksts, sastāvs un struktūra sākotnēji ir paredzēti, lai sniega apstākļos tā būtu efektīvāka nekā parasta riepa attiecībā uz transportlīdzekļa kustības uzsākšanu un nodrošināšanu;

| 12) | “T tipa pagaidu lietošanas rezerves riepa” ir pagaidu lietošanas rezerves riepa, kas paredzēta lietošanai pie riepas spiediena, kas pārsniedz standarta un pastiprināto riepu spiediena normu; |
| --- | --- |

12)

“T tipa pagaidu lietošanas rezerves riepa” ir pagaidu lietošanas rezerves riepa, kas paredzēta lietošanai pie riepas spiediena, kas pārsniedz standarta un pastiprināto riepu spiediena normu;

| 13) | “vilces riepa” ir C2 vai C3 klases riepa ar uzrakstu “M+S”, “M.S” vai “M&S”, ko paredzēts uzstādīt uz transportlīdzekļa dzenošās ass vai asīm; |
| --- | --- |

13)

“vilces riepa” ir C2 vai C3 klases riepa ar uzrakstu “M+S”, “M.S” vai “M&S”, ko paredzēts uzstādīt uz transportlīdzekļa dzenošās ass vai asīm;

| 14) | “neaizsargāts satiksmes dalībnieks” ir gājējs, riteņbraucējs un motociklists; |
| --- | --- |

14)

“neaizsargāts satiksmes dalībnieks” ir gājējs, riteņbraucējs un motociklists;

| 15) | “pārnesumu pārslēgšanas indikators” ir redzams indikators, kas iesaka vadītājam pārslēgt pārnesumus; |
| --- | --- |

15)

“pārnesumu pārslēgšanas indikators” ir redzams indikators, kas iesaka vadītājam pārslēgt pārnesumus;

| 16) | “manuālā pārnesumkārba” ir pārnesumkārba, kuru var darbināt tā, ka pārslēgšanās starp visiem vai dažiem pārnesumiem vienmēr notiek, nekavējoties reaģējot uz vadītāja rīcību, neatkarīgi no fiziskās izpildes veida; šī definīcija neattiecas uz sistēmām, kur vadītājs var tikai iepriekš izvēlēties noteiktu pārnesumu pārslēgšanas stratēģiju vai ierobežot braukšanai pieejamo pārnesumu skaitu, taču faktiskā pārnesumu pārslēgšana tiek sākta neatkarīgi no vadītāja lēmuma atbilstoši dažādiem braukšanas stiliem. |
| --- | --- |

16)

“manuālā pārnesumkārba” ir pārnesumkārba, kuru var darbināt tā, ka pārslēgšanās starp visiem vai dažiem pārnesumiem vienmēr notiek, nekavējoties reaģējot uz vadītāja rīcību, neatkarīgi no fiziskās izpildes veida; šī definīcija neattiecas uz sistēmām, kur vadītājs var tikai iepriekš izvēlēties noteiktu pārnesumu pārslēgšanas stratēģiju vai ierobežot braukšanai pieejamo pārnesumu skaitu, taču faktiskā pārnesumu pārslēgšana tiek sākta neatkarīgi no vadītāja lēmuma atbilstoši dažādiem braukšanas stiliem.

II   NODAĻA

RAŽOTĀJU PIENĀKUMI

4. pants

Vispārējie pienākumi

1.   Ražotāji pierāda, ka visiem jaunajiem transportlīdzekļiem, kas pārdoti, reģistrēti vai nodoti ekspluatācijā Kopienā, ir tipa apstiprinājums saskaņā ar šo regulu un tās īstenošanas pasākumiem.

2.   Ražotāji var izvēlēties pieteikties transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma saņemšanai attiecībā uz visām tām sistēmām un visu to sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību uzstādīšanu, uz kurām attiecas šī regula, vai arī transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma saņemšanai attiecībā uz vienu vai vairākām sistēmām un vienu vai vairāku sastāvdaļu un vienu vai vairāku atsevišķu tehnisko vienību uzstādīšanu, uz kurām attiecas šī regula. Tipa apstiprinājumu saskaņā ar ANO/EEK noteikumiem, kas uzskaitīti šīs regulas IV pielikumā, uzskata par EK tipa apstiprinājumu saskaņā ar šo regulu un tās īstenošanas pasākumiem.

3.   Ražotāji pierāda, ka visām jaunām atsevišķām tehniskām vienībām, sistēmām vai sastāvdaļām, kuras pārdod vai nodod ekspluatācijā Kopienā, ir tipa apstiprinājums saskaņā ar šo regulu un tās īstenošanas pasākumiem.

5. pants

Vispārējas prasības un testi

1.   Ražotāji nodrošina, ka transportlīdzekļi ir projektēti, būvēti un montēti tā, lai samazinātu ievainojumu risku transportlīdzekļa pasažieriem un citiem satiksmes dalībniekiem.

2.   Ražotāji nodrošina, ka transportlīdzekļi, to sistēmas, sastāvdaļas un atsevišķas tehniskās vienības atbilst šajā regulā un tās īstenošanas pasākumos noteiktajām attiecīgajām prasībām, ieskaitot prasībām, kas saistītas ar:

| a) | transportlīdzekļa konstrukcijas integritāti, ieskaitot trieciena testus; |
| --- | --- |

a)

transportlīdzekļa konstrukcijas integritāti, ieskaitot trieciena testus;

| b) | sistēmām, kas palīdz vadītājam kontrolēt transportlīdzekli, ieskaitot stūrēšanu, bremzēšanu un elektroniskās stabilitātes kontroles sistēmas; |
| --- | --- |

b)

sistēmām, kas palīdz vadītājam kontrolēt transportlīdzekli, ieskaitot stūrēšanu, bremzēšanu un elektroniskās stabilitātes kontroles sistēmas;

| c) | sistēmām, kas vadītājam nodrošina redzamību un informāciju par transportlīdzekļa stāvokli un apkārtējo vidi, ieskaitot stiklojumu, spoguļus un vadītāja informācijas sistēmas; |
| --- | --- |

c)

sistēmām, kas vadītājam nodrošina redzamību un informāciju par transportlīdzekļa stāvokli un apkārtējo vidi, ieskaitot stiklojumu, spoguļus un vadītāja informācijas sistēmas;

| d) | transportlīdzekļa apgaismojuma sistēmām; |
| --- | --- |

d)

transportlīdzekļa apgaismojuma sistēmām;

| e) | transportlīdzekļa pasažieru aizsardzību, ieskaitot iekšējo apdari, pagalvjus, drošības jostas, ISOfix stiprinājumu vai iebūvētas bērnu aizsargsistēmas, transportlīdzekļa durvis; |
| --- | --- |

e)

transportlīdzekļa pasažieru aizsardzību, ieskaitot iekšējo apdari, pagalvjus, drošības jostas, ISOfix stiprinājumu vai iebūvētas bērnu aizsargsistēmas, transportlīdzekļa durvis;

| f) | transportlīdzekļa ārpusi un piederumiem; |
| --- | --- |

f)

transportlīdzekļa ārpusi un piederumiem;

| g) | elektromagnētisko savietojamību; |
| --- | --- |

g)

elektromagnētisko savietojamību;

| h) | dzirdamām brīdinājuma ierīcēm; |
| --- | --- |

h)

dzirdamām brīdinājuma ierīcēm;

| i) | apsildīšanas ierīcēm; |
| --- | --- |

i)

apsildīšanas ierīcēm;

| j) | ierīcēm, lai novērstu transportlīdzekļa neatļautu lietošanu; |
| --- | --- |

j)

ierīcēm, lai novērstu transportlīdzekļa neatļautu lietošanu;

| k) | transportlīdzekļa identifikācijas sistēmām; |
| --- | --- |

k)

transportlīdzekļa identifikācijas sistēmām;

| l) | masu un gabarītiem; |
| --- | --- |

l)

masu un gabarītiem;

| m) | elektrodrošību; |
| --- | --- |

m)

elektrodrošību;

| n) | pārnesumu pārslēgšanas indikatoriem. |
| --- | --- |

n)

pārnesumu pārslēgšanas indikatoriem.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētās prasības piemēro transportlīdzekļiem, to sistēmām, sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām, kas sīkāk aprakstītas I pielikumā.

6. pants

Īpašas prasības noteiktiem N un O kategorijas transportlīdzekļiem

1.   N un O kategorijas transportlīdzekļi atbilst ne tikai 5., 8., 9., 10. un 12. pantā un to īstenošanas pasākumos noteiktajām prasībām, bet attiecīgos gadījumos arī šā panta 2. līdz 5. punktā un to īstenošanas pasākumos noteiktajām prasībām.

2.   N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļus projektē tā, lai priekšējas sadursmes ar citu transportlīdzekli gadījumā, kad viens transportlīdzeklis ietriecas zem otra transportlīdzekļa, ievainojuma risks transportlīdzekļa pasažierim būtu pēc iespējas mazāks.

3.   N2, N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļus projektē tā, lai gadījumā, ja transportlīdzeklī no sāniem ietriecas cits transportlīdzeklis vai neaizsargāts satiksmes dalībnieks, samazinātu šā neaizsargātā satiksmes dalībnieka vai transportlīdzekļa pasažiera ievainojumu risku, kas saistīts ar viena transportlīdzekļa ietriekšanos zem otra.

4.   Transportlīdzekļa kabīne vai vadītājam un pasažieriem paredzētā telpa ir pietiekami izturīga, lai pasažieriem nodrošinātu aizsardzību trieciena vai apgāšanās gadījumā, ņemot vērā ANO/EEK Noteikumus Nr. 29.

5.   N2 N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļus projektē tā, lai samazinātu transportlīdzekļa radīto šļakatu ietekmi uz citu uz ceļa esošu transportlīdzekļu vadītāju redzamību.

7. pants

Īpašas prasības M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļiem

1.   M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļi atbilst ne tikai 5., 8., 9., 10. un 12. pantā un to īstenošanas pasākumos noteiktajām prasībām, bet attiecīgos gadījumos arī šā panta 2. līdz 5. punktā un to īstenošanas pasākumos noteiktajām prasībām.

2.   Transportlīdzekļa kravnesība, ieskaitot sēdvietās, stāvvietās un ratiņkrēslos esošus pasažierus, atbilst transportlīdzekļa masai, izmēram un izvietojumam.

3.   Transportlīdzekļa virsbūves projektē un būvē tā, lai transportlīdzekli varētu droši un stabili vadīt pat pie pilnas slodzes. Nosaka atbilstošus noteikumus, lai nodrošinātu drošu iekāpšanu transportlīdzeklī vai izkāpšanu no tā un jo īpaši avārijas gadījumā.

4.   I klases transportlīdzekļi ir pieejami personām ar pārvietošanās grūtībām, ieskaitot ratiņkrēslu lietotājus.

5.   Autobusu virsbūves iekšējā apdarē izmantotie materiāli pēc iespējas novērš vai vismaz aizkavē liesmu izplatīšanos tā, lai ugunsgrēka gadījumā pasažieri varētu atstāt transportlīdzekli.

8. pants

Riepu klasifikācija

1.   Riepu tipus klasificē šādi:

a)   C1 klases riepas– riepas, kas galvenokārt paredzētas M1, N1, O1 un O2 kategorijas transportlīdzekļiem;

b)   C2 klases riepas– riepas, kas galvenokārt paredzētas M2, M3, N, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru kravnesības indekss vienas riepas sastāvā ir ≤ 121 un ātruma kategorijas simbols ir ≥ “N”;

c)   C3 klases riepas– riepas, kas galvenokārt paredzētas M2, M3, N, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem ar vienu no šādiem kravnesības rādītājiem:

Riepas tipu par iekļaut vairākās a), b) un c) apakšpunktā noteiktajās klasēs, ja vien tas atbilst visām attiecīgajām prasībām, kādas noteiktas katrai klasei, kurai tas ir apstiprināts.

2.   Piemēro kravnesības rādītājus un to atbilstošās masas, kas noteiktas ANO/EEK Noteikumos Nr. 54 un Nr. 30.

9. pants

Īpaši noteikumi attiecībā uz transportlīdzekļa riepām, riepu uzstādīšanu un riepu spiediena kontroles sistēmām

1.   Visas riepas, kas paredzētas kā daļa no transportlīdzekļa aprīkojuma, tostarp attiecīgā gadījumā rezerves riepas, ir atbilstīgas izmantošanai transportlīdzeklī, kuram tās paredzētas un jo īpaši attiecībā uz gabarītiem, ātrumu un ražotāja noteiktajiem kravnesības raksturlielumiem.

2.   M1 kategorijas transportlīdzekļus aprīko ar precīzu riepu spiediena kontroles sistēmu, kas transportlīdzekļa salonā var regulāri brīdināt vadītāju par spiediena samazināšanos katrā no transportlīdzeklim uzmontētajām riepām atsevišķi, lai nodrošinātu optimālu degvielas patēriņu un satiksmes drošību. Lai to panāktu, tehniskajās specifikācijās nosaka atbilstīgas robežvērtības, kuras turklāt riepu spiediena precīzu kontroles sistēmu izstrādāšanā ļautu izmantot tehnoloģiski neitrālu un rentablu pieeju.

3.   Visas C1 riepas atbilst saķeres ar mitru ceļu prasībām, kas iekļautas II pielikuma A daļā.

4.   Visas riepas atbilst rites pretestības prasībām, kas iekļautas II pielikuma B daļā.

5.   Visas riepas atbilst rites trokšņa prasībām, kas iekļautas II pielikuma C daļā.

6.   Šā panta 3., 4. un 5. punktu nepiemēro:

| a) | riepām ātruma kategorijā līdz 80 km/h; |
| --- | --- |

a)

riepām ātruma kategorijā līdz 80 km/h;

| b) | riepām, kuru nominālais loka diametrs nepārsniedz 254 mm vai ir 635 mm vai vairāk; |
| --- | --- |

b)

riepām, kuru nominālais loka diametrs nepārsniedz 254 mm vai ir 635 mm vai vairāk;

| c) | T tipa pagaidu lietošanas rezerves riepām; |
| --- | --- |

c)

T tipa pagaidu lietošanas rezerves riepām;

| d) | riepām, ko paredzēts izmantot transportlīdzekļos, kas pirmo reizi reģistrēti līdz 1990. gada 1. oktobrim; |
| --- | --- |

d)

riepām, ko paredzēts izmantot transportlīdzekļos, kas pirmo reizi reģistrēti līdz 1990. gada 1. oktobrim;

| e) | riepām, kas aprīkotas ar papildu ierīcēm, lai uzlabotu vilces īpašības. |
| --- | --- |

e)

riepām, kas aprīkotas ar papildu ierīcēm, lai uzlabotu vilces īpašības.

7.   Regulas II pielikuma B un C daļā noteiktās rites pretestības un rites trokšņu prasības nepiemēro profesionālām riepām bezceļa apstākļiem.

10. pants

Uzlabotas transportlīdzekļa sistēmas

1.   Ievērojot saskaņā ar 14. panta 3. punkta a) apakšpunktu noteiktos atbrīvojumus vai atkāpes, M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļus aprīko ar uzlabotu avārijas bremzēšanas sistēmu, kas atbilst šīs regulas un tās īstenošanas pasākumu prasībām.

2.   Ievērojot saskaņā ar 14. panta 3. punkta a) apakšpunktu noteiktos atbrīvojumus vai atkāpes, M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļus aprīko ar joslu uzraudzības sistēmu, kas atbilst šīs regulas un tās īstenošanas pasākumu prasībām.

11. pants

Pārnesumu pārslēgšanas indikatori

M1 kategorijas transportlīdzekļus, kuru atskaites masa nepārsniedz 2 610 kg un kuriem ir manuāla pārnesumkārba, un transportlīdzekļus, kuru tipa apstiprinājums ir pagarināts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2007 2. panta 2. punktu un kuriem ir manuāla pārnesumkārba, aprīko ar pārnesumu pārslēgšanas indikatoriem saskaņā ar šīs regulas un tās īstenošanas pasākumu prasībām.

12. pants

Elektroniskās stabilitātes kontroles sistēmas

1.   M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļus aprīko ar elektroniskās stabilitātes kontroles sistēmām, kas atbilst šīs regulas un tās īstenošanas pasākumu prasībām.

2.   Izņemot apvidus transportlīdzekļus, kā definēts Direktīvas 2007/46/EK II pielikuma A daļas 4.2. un 4.3. punktā, turpmāk minēto kategoriju transportlīdzekļus aprīko ar elektroniskās stabilitātes kontroles sistēmām, kas atbilst šīs regulas un tās īstenošanas pasākumu prasībām:

| a) | M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļus (izņemot transportlīdzekļus ar vairāk nekā trīs asīm), posmainos autobusus un I vai A klases autobusus; |
| --- | --- |

a)

M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļus (izņemot transportlīdzekļus ar vairāk nekā trīs asīm), posmainos autobusus un I vai A klases autobusus;

| b) | N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļus (izņemot transportlīdzekļus ar vairāk nekā trīs asīm), vilcējus puspiekabēm ar pilnu transportlīdzekļa masu no 3,5 līdz 7,5 tonnām un speciālos transportlīdzekļus, kā definēts Direktīvas 2007/46/EK II pielikuma A daļas 5.7. un 5.8. punktā; |
| --- | --- |

b)

N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļus (izņemot transportlīdzekļus ar vairāk nekā trīs asīm), vilcējus puspiekabēm ar pilnu transportlīdzekļa masu no 3,5 līdz 7,5 tonnām un speciālos transportlīdzekļus, kā definēts Direktīvas 2007/46/EK II pielikuma A daļas 5.7. un 5.8. punktā;

| c) | O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļus, kas ir aprīkoti ar pneimatisko balstiekārtu (izņemot transportlīdzekļus ar vairāk nekā trīs asīm), treilerus, kas paredzēti īpašas kravas pārvadāšanai, un treilerus ar stāvvietām. |
| --- | --- |

c)

O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļus, kas ir aprīkoti ar pneimatisko balstiekārtu (izņemot transportlīdzekļus ar vairāk nekā trīs asīm), treilerus, kas paredzēti īpašas kravas pārvadāšanai, un treilerus ar stāvvietām.

III   NODAĻA

DALĪBVALSTU PIENĀKUMI

13. pants

Transportlīdzekļu, to sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību tipa apstiprinājums

1.   No 2011. gada 1. novembra valsts iestādes tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar elektroniskās stabilitātes kontroles sistēmām, nepiešķir EK tipa apstiprinājumu vai valsts tipa apstiprinājumu jauniem M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļu tipiem, kas neatbilst šai regulai un tās īstenošanas pasākumiem.

Pēc V pielikuma 1. tabulā norādītajiem īstenošanas datumiem valsts iestādes tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar elektroniskās stabilitātes kontroles sistēmām, nepiešķir EK tipa apstiprinājumu vai valsts tipa apstiprinājumu jauniem M2, M3, N2, N3, O3, un O4 kategorijas transportlīdzekļu tipiem, kas neatbilst šai regulai un tās īstenošanas pasākumiem.

2.   No 2012. gada 1. novembra valsts iestādes tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar tiem transportlīdzekļa drošības un riepu aspektiem, uz kuriem attiecas 5. līdz 8. pants, 9. panta 2. punkts un 11. pants, nepiešķir:

| a) | EK tipa apstiprinājumu vai valsts tipa apstiprinājumu šajos pantos un to īstenošanas pasākumos minēto transportlīdzekļu kategoriju jauniem tipiem, ja šie transportlīdzekļi neatbilst šai regulai un tās īstenošanas pasākumiem; un |
| --- | --- |

a)

EK tipa apstiprinājumu vai valsts tipa apstiprinājumu šajos pantos un to īstenošanas pasākumos minēto transportlīdzekļu kategoriju jauniem tipiem, ja šie transportlīdzekļi neatbilst šai regulai un tās īstenošanas pasākumiem; un

| b) | sastāvdaļu/atsevišķu tehnisko vienību EK tipa apstiprinājumu šādiem transportlīdzekļiem paredzētiem jauniem sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisko vienību tipiem, ja šīs sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības neatbilst šai regulai un tās īstenošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

b)

sastāvdaļu/atsevišķu tehnisko vienību EK tipa apstiprinājumu šādiem transportlīdzekļiem paredzētiem jauniem sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisko vienību tipiem, ja šīs sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības neatbilst šai regulai un tās īstenošanas pasākumiem.

3.   No 2012. gada 1. novembra valsts iestādes tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar tiem riepu aspektiem, uz kuriem attiecas 9. panta 1. punkts un 3. līdz 7. punkts, kā arī II pielikums, izņemot rites pretestības robežvērtības, kuras noteiktas II pielikuma B daļas 2. tabulā, nepiešķir sastāvdaļu/atsevišķo tehnisko vienību EK tipa apstiprinājumu jauniem riepu tipiem, kas neatbilst šai regulai un tās īstenošanas pasākumiem.

No 2013. gada 1. novembra valsts iestādes tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar tiem riepu aspektiem, uz kuriem attiecas 9. panta 1. punkts un 3. līdz 7. punkts, kā arī II pielikums, izņemot rites pretestības robežvērtības, kuras noteiktas II pielikuma B daļas 2. tabulā, nepiešķir EK tipa apstiprinājumu jauniem M, N, un O kategorijas transportlīdzekļu tipiem, kas neatbilst šai regulai un tās īstenošanas pasākumiem.

4.   Pēc V pielikuma 1. tabulā norādītajiem īstenošanas datumiem valsts iestādes tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar elektroniskās stabilitātes kontroles sistēmām, uzskata, ka jaunu M2, M3, N2, N3, O3, un O4 kategorijas transportlīdzekļu atbilstības sertifikāti vairs nav derīgi Direktīvas 2007/46/EK 26. panta vajadzībām, un aizliedz šādu transportlīdzekļu reģistrāciju, tirdzniecību un nodošanu ekspluatācijā gadījumos, kad šādu transportlīdzekļi neatbilst šai regulai un tās īstenošanas pasākumiem.

5.   No 2014. gada 1. novembra valsts iestādes tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar tiem transportlīdzekļa drošības un riepu aspektiem, uz kuriem attiecas 5., 6., 7. un 8. pants, 9. panta 1. līdz 4. punkts, 11. pants, 12. panta 1. punkts un II pielikuma A un B daļa, izņemot rites pretestības robežvērtības C3 riepām un rites pretestības robežvērtības, kuras noteiktas II pielikuma B daļas 2. tabulā:

| a) | uzskata, ka šajos pantos minēto kategoriju jaunu transportlīdzekļu atbilstības sertifikāti vairs nav derīgi Direktīvas 2007/46/EK 26. panta vajadzībām, un aizliedz šādu transportlīdzekļu reģistrāciju, tirdzniecību un nodošanu ekspluatācijā, ja šādi transportlīdzekļi neatbilst šai regulai un tās īstenošanas pasākumiem; un |
| --- | --- |

a)

uzskata, ka šajos pantos minēto kategoriju jaunu transportlīdzekļu atbilstības sertifikāti vairs nav derīgi Direktīvas 2007/46/EK 26. panta vajadzībām, un aizliedz šādu transportlīdzekļu reģistrāciju, tirdzniecību un nodošanu ekspluatācijā, ja šādi transportlīdzekļi neatbilst šai regulai un tās īstenošanas pasākumiem; un

| b) | aizliedz šādiem transportlīdzekļiem paredzētu jaunu sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību tirdzniecību un nodošanu ekspluatācijā, ja šādas sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskās vienības neatbilst šai regulai un tās īstenošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

b)

aizliedz šādiem transportlīdzekļiem paredzētu jaunu sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību tirdzniecību un nodošanu ekspluatācijā, ja šādas sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskās vienības neatbilst šai regulai un tās īstenošanas pasākumiem.

6.   No 2016. gada 1. novembra valsts iestādes tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar riepu rites troksni un attiecībā uz C3 riepām arī ar riepu rites pretestību, izņemot riepu rites pretestības robežvērtības, kuras noteiktas II pielikuma B daļas 2. tabulā:

| a) | uzskata, ka jaunu M, N un O kategorijas transportlīdzekļu atbilstības sertifikāti vairs nav derīgi Direktīvas 2007/46/EK 26. panta vajadzībām, un aizliedz šādu transportlīdzekļu reģistrāciju, tirdzniecību un nodošanu ekspluatācijā, ja tie neatbilst šai regulai un tās īstenošanas pasākumiem; un |
| --- | --- |

a)

uzskata, ka jaunu M, N un O kategorijas transportlīdzekļu atbilstības sertifikāti vairs nav derīgi Direktīvas 2007/46/EK 26. panta vajadzībām, un aizliedz šādu transportlīdzekļu reģistrāciju, tirdzniecību un nodošanu ekspluatācijā, ja tie neatbilst šai regulai un tās īstenošanas pasākumiem; un

| b) | aizliedz šādiem transportlīdzekļiem paredzētu jaunu riepu tirdzniecību un nodošanu ekspluatācijā, ja tās neatbilst šai regulai un tās īstenošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

b)

aizliedz šādiem transportlīdzekļiem paredzētu jaunu riepu tirdzniecību un nodošanu ekspluatācijā, ja tās neatbilst šai regulai un tās īstenošanas pasākumiem.

7.   No 2016. gada 1. novembra valsts iestādes tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar riepu rites pretestību, nepiešķir sastāvdaļu/atsevišķu tehnisko vienību EK tipa apstiprinājumu jauniem riepu tipiem, kas neatbilst rites pretestības robežvērtībām, kuras noteiktas II pielikuma B daļas 2. tabulā.

8.   No 2017. gada 1. novembra valsts iestādes tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar riepu rites pretestību, nepiešķir EK tipa apstiprinājumu vai valsts tipa apstiprinājumu jauniem M, N un O kategorijas transportlīdzekļu tipiem, kas neatbilst rites pretestības robežvērtībām, kuras noteiktas II pielikuma B daļas 2. tabulā.

9.   No 2018. gada 1. novembra valsts iestādes:

| a) | tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar C1 un C2 riepu rites pretestības robežvērtībām, kuras noteiktas II pielikuma B daļas 2. tabulā, uzskata, ka jaunu M, N un O kategorijas transportlīdzekļu atbilstības sertifikāti vairs nav derīgi Direktīvas 2007/46/EK 26. panta vajadzībām, un aizliedz šādu transportlīdzekļu reģistrāciju, tirdzniecību un nodošanu ekspluatācijā, ja šādi transportlīdzekļi neatbilst šai regulai un tās īstenošanas pasākumiem; un |
| --- | --- |

a)

tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar C1 un C2 riepu rites pretestības robežvērtībām, kuras noteiktas II pielikuma B daļas 2. tabulā, uzskata, ka jaunu M, N un O kategorijas transportlīdzekļu atbilstības sertifikāti vairs nav derīgi Direktīvas 2007/46/EK 26. panta vajadzībām, un aizliedz šādu transportlīdzekļu reģistrāciju, tirdzniecību un nodošanu ekspluatācijā, ja šādi transportlīdzekļi neatbilst šai regulai un tās īstenošanas pasākumiem; un

| b) | aizliedz šādiem transportlīdzekļiem paredzētu jaunu riepu tirdzniecību un nodošanu ekspluatācijā, ja šādas riepas neatbilst II pielikuma B daļas 2. tabulā noteiktajām riepu rites pretestības robežvērtībām. |
| --- | --- |

b)

aizliedz šādiem transportlīdzekļiem paredzētu jaunu riepu tirdzniecību un nodošanu ekspluatācijā, ja šādas riepas neatbilst II pielikuma B daļas 2. tabulā noteiktajām riepu rites pretestības robežvērtībām.

10.   No 2020. gada 1. novembra valsts iestādes:

| a) | tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar C3 riepu rites pretestības robežvērtībām, kuras noteiktas II pielikuma B daļas 2. tabulā, ja tie ir, uzskata, ka jaunu M, N un O kategorijas transportlīdzekļu atbilstības sertifikāti vairs nav derīgi Direktīvas 2007/46/EK 26. panta vajadzībām, un aizliedz šādu transportlīdzekļu reģistrāciju, tirdzniecību un nodošanu ekspluatācijā, ja šādi transportlīdzekļi neatbilst šai regulai un tās īstenošanas pasākumiem; un |
| --- | --- |

a)

tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar C3 riepu rites pretestības robežvērtībām, kuras noteiktas II pielikuma B daļas 2. tabulā, ja tie ir, uzskata, ka jaunu M, N un O kategorijas transportlīdzekļu atbilstības sertifikāti vairs nav derīgi Direktīvas 2007/46/EK 26. panta vajadzībām, un aizliedz šādu transportlīdzekļu reģistrāciju, tirdzniecību un nodošanu ekspluatācijā, ja šādi transportlīdzekļi neatbilst šai regulai un tās īstenošanas pasākumiem; un

| b) | ja tās ir jaunas riepas, kas neatbilst II pielikuma B daļas 2. tabulā noteiktajām riepu rites pretestības robežvērtībām, aizliedz šādiem transportlīdzekļiem paredzētu jaunu riepu tirdzniecību un nodošanu ekspluatācijā, ja šādas riepas neatbilst II pielikuma B daļas 2. tabulā noteiktajām riepu rites pretestības robežvērtībām. |
| --- | --- |

b)

ja tās ir jaunas riepas, kas neatbilst II pielikuma B daļas 2. tabulā noteiktajām riepu rites pretestības robežvērtībām, aizliedz šādiem transportlīdzekļiem paredzētu jaunu riepu tirdzniecību un nodošanu ekspluatācijā, ja šādas riepas neatbilst II pielikuma B daļas 2. tabulā noteiktajām riepu rites pretestības robežvērtībām.

11.   C1, C2 un C3 riepas, kas ir izgatavotas pirms šā panta 5.,6., 9. un 10. punktā noteiktajiem datumiem un kas neatbilst II pielikuma prasībām, var pārdot ne ilgāk kā 30 mēnešus pēc šiem datumiem.

12.   No 2013. gada 1. novembra valsts iestādes tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar tiem transportlīdzekļa drošības aspektiem, uz kuriem attiecas 10. pants, nepiešķir EK tipa apstiprinājumu vai valsts tipa apstiprinājumu jauniem M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļu tipiem, kas neatbilst šai regulai un tās īstenošanas pasākumiem.

13.   No 2015. gada 1. novembra valsts iestādes tādu iemeslu dēļ, kas saistībā ar transportlīdzekļa drošības aspektiem, uz kuriem attiecas 10. pants, uzskata, ka jaunu M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļu atbilstības sertifikāti vairs nav derīgi Direktīvas 2007/46/EK 26. panta vajadzībām, un aizliedz šādu transportlīdzekļu reģistrāciju, tirdzniecību un nodošanu ekspluatācijā, ja šādi transportlīdzekļi neatbilst šai regulai un tās īstenošanas pasākumiem.

14.   Valsts iestādes atļauj tādu transportlīdzekļu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību tirdzniecību un nodošanu ekspluatācijā, kuras tipa apstiprinājumu saņēmušas pirms 1., 2. un 3. punktā minētajiem datumiem, un nodrošina šo transportlīdzekļu, sastāvdaļu un atsevišķo tehnisko vienību apstiprinājuma attiecinājumu uz citu tipu saskaņā ar tādiem reglamentējošā akta noteikumiem, ar kādiem tie ir sākotnēji piešķirti, ja vien šādām sastāvdaļām vai atsevišķām tehniskajām vienībām piemērojamās prasības nav grozītas vai ar šo regulu un tās īstenošanas pasākumiem nav pievienotas jaunas prasības.

Valsts iestādes atļauj tādu sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību, izņemot rezerves riepas, tirdzniecību un nodošanu ekspluatācijā un turpina piešķirt rezerves sastāvdaļu un atsevišķo tehnisko vienību, kas paredzētas transportlīdzekļiem, kuriem tipa apstiprinājums piešķirts pirms 1., 2. un 3. punktā minētā datuma, EK tipa apstiprinājumu attiecinājumu uz citiem tipiem saskaņā ar tādiem tiesību akta noteikumiem, ar kādiem tie ir sākotnēji piešķirti.

15.   Neskarot 1. līdz 14. punktu, un saskaņā ar 14. pantā minēto īstenošanas pasākumu stāšanos spēkā, ja ražotājs to pieprasa, valsts iestādes nedrīkst tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar tiem transportlīdzekļa drošības un riepu aspektiem, uz kuriem attiecas 5. līdz 12. pants:

| a) | nepiešķirt EK tipa apstiprinājumu vai valsts tipa apstiprinājumu vai piešķirt sastāvdaļu/atsevišķo tehnisko vienību EK tipa apstiprinājumu jaunam sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisko vienību tipam, ja šāds transportlīdzeklis, sastāvdaļa vai atsevišķa tehniska vienība atbilst šai regulai un tās īstenošanas pasākumiem vai |
| --- | --- |

a)

nepiešķirt EK tipa apstiprinājumu vai valsts tipa apstiprinājumu vai piešķirt sastāvdaļu/atsevišķo tehnisko vienību EK tipa apstiprinājumu jaunam sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisko vienību tipam, ja šāds transportlīdzeklis, sastāvdaļa vai atsevišķa tehniska vienība atbilst šai regulai un tās īstenošanas pasākumiem vai

| b) | aizliegt jauna transportlīdzekļa tirdzniecību un nodošanu ekspluatācijā, vai aizliegt jaunas sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskās vienības tirdzniecību vai nodošanu ekspluatācijā, ja attiecīgā sastāvdaļa vai atsevišķā tehniskā vienība atbilst šai regulai un tās īstenošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

b)

aizliegt jauna transportlīdzekļa tirdzniecību un nodošanu ekspluatācijā, vai aizliegt jaunas sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskās vienības tirdzniecību vai nodošanu ekspluatācijā, ja attiecīgā sastāvdaļa vai atsevišķā tehniskā vienība atbilst šai regulai un tās īstenošanas pasākumiem.

IV   NODAĻA

ĪSTENOŠANA

14. pants

Īstenošanas pasākumi

1.   Komisija pieņem šādus īstenošanas pasākumus:

| a) | sīki izstrādātus noteikumus par konkrētām procedūrām, testiem un tehniskām prasībām mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un sastāvdaļu, kā arī atsevišķu tehnisku vienību tipa apstiprināšanai, ņemot vērā 5. līdz 12. panta noteikumus; |
| --- | --- |

a)

sīki izstrādātus noteikumus par konkrētām procedūrām, testiem un tehniskām prasībām mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un sastāvdaļu, kā arī atsevišķu tehnisku vienību tipa apstiprināšanai, ņemot vērā 5. līdz 12. panta noteikumus;

| b) | sīki izstrādātus noteikumus par konkrētām drošības prasībām transportlīdzekļiem, kas paredzēti bīstamu kravu pārvadāšanai pa autoceļiem dalībvalstī vai starp dalībvalstīm, ņemot vērā ANO/EEK Noteikumus Nr. 105; |
| --- | --- |

b)

sīki izstrādātus noteikumus par konkrētām drošības prasībām transportlīdzekļiem, kas paredzēti bīstamu kravu pārvadāšanai pa autoceļiem dalībvalstī vai starp dalībvalstīm, ņemot vērā ANO/EEK Noteikumus Nr. 105;

| c) | precīzāk definētus fizikālos raksturlielumus un izpildījuma prasības, kurām jāatbilst riepai, kas definēta kā “īpaša riepa”, “profesionāla riepa bezceļa apstākļiem”, “pastiprināta riepa”, “lielas noslodzes riepa”, “ziemas riepa”, “T tipa pagaidu lietošanas rezerves riepa” vai “vilces riepa”, un saskaņā ar 3. panta otrās daļas 8. līdz 13. punktu; |
| --- | --- |

c)

precīzāk definētus fizikālos raksturlielumus un izpildījuma prasības, kurām jāatbilst riepai, kas definēta kā “īpaša riepa”, “profesionāla riepa bezceļa apstākļiem”, “pastiprināta riepa”, “lielas noslodzes riepa”, “ziemas riepa”, “T tipa pagaidu lietošanas rezerves riepa” vai “vilces riepa”, un saskaņā ar 3. panta otrās daļas 8. līdz 13. punktu;

| d) | grozījumus II pielikuma B un C daļā noteiktajām rites pretestības un rites trokšņa robežvērtībām, ja tie ir nepieciešami tāpēc, ka tiek veiktas izmaiņas testa procedūrās, bet vienlaikus nepazeminot esošo prasīgumu attiecībā uz vidi; |
| --- | --- |

d)

grozījumus II pielikuma B un C daļā noteiktajām rites pretestības un rites trokšņa robežvērtībām, ja tie ir nepieciešami tāpēc, ka tiek veiktas izmaiņas testa procedūrās, bet vienlaikus nepazeminot esošo prasīgumu attiecībā uz vidi;

| e) | sīki izstrādātus noteikumus par procedūru II pielikuma C daļas 1. punktā minēto trokšņa līmeņu noteikšanai; |
| --- | --- |

e)

sīki izstrādātus noteikumus par procedūru II pielikuma C daļas 1. punktā minēto trokšņa līmeņu noteikšanai;

| f) | noteikumus, ar kuriem groza IV pielikumu, lai iekļautu ANO/EEK noteikumus, kas ir obligāti saskaņā ar Lēmuma 97/836/EK 4. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

f)

noteikumus, ar kuriem groza IV pielikumu, lai iekļautu ANO/EEK noteikumus, kas ir obligāti saskaņā ar Lēmuma 97/836/EK 4. panta 4. punktu.

2.   Šā panta 1. punktā minētos pasākumus, izņemot tos pasākumus, kas attiecas uz 10. panta noteikumiem, pieņem līdz 2010. gada 31. decembrim.

Pasākumus, kas attiecas uz 10. panta noteikumiem, pieņem līdz 2011. gada 31. decembrim.

3.   Komisija var pieņemt šādus īstenošanas pasākumus:

| a) | pasākumus, kas atsevišķiem M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļiem vai transportlīdzekļu klasēm paredz atbrīvojumus no 10. pantā minētā pienākuma uzstādīt uzlabotas avārijas bremzēšanas sistēmas un/vai joslu uzraudzības sistēmas, ja veicot izmaksu un ieguvumu analīzi un ņemot vērā visus attiecīgos drošības aspektus, tiek pierādīts, ka šo sistēmu izmantošana attiecīgajiem transportlīdzekļiem vai transportlīdzekļu klasēm nav piemērota; |
| --- | --- |

a)

pasākumus, kas atsevišķiem M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļiem vai transportlīdzekļu klasēm paredz atbrīvojumus no 10. pantā minētā pienākuma uzstādīt uzlabotas avārijas bremzēšanas sistēmas un/vai joslu uzraudzības sistēmas, ja veicot izmaksu un ieguvumu analīzi un ņemot vērā visus attiecīgos drošības aspektus, tiek pierādīts, ka šo sistēmu izmantošana attiecīgajiem transportlīdzekļiem vai transportlīdzekļu klasēm nav piemērota;

| b) | līdz 2010. gada 31. decembrim un pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu analīzi, pasākumus, kas paredz saīsināt 13. panta 11. punktā noteikto termiņu, kurš var būt atšķirīgs atkarībā no attiecīgās riepu klases vai kategorijas. |
| --- | --- |

b)

līdz 2010. gada 31. decembrim un pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu analīzi, pasākumus, kas paredz saīsināt 13. panta 11. punktā noteikto termiņu, kurš var būt atšķirīgs atkarībā no attiecīgās riepu klases vai kategorijas.

4.   Šajā pantā minētos pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot, pieņem saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

15. pants

Komitoloģija

1.   Komisijai palīdz Tehniskā komiteja mehānisko transportlīdzekļu jautājumos (TCMV), kas izveidota ar Direktīvas 2007/46/EK 40. panta 1. punktu.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

V   NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

16. pants

Sankcijas

1.   Dalībvalstis pieņem noteikumus par sankcijām, ko piemēro ražotājiem šīs regulas un īstenošanas pasākumu noteikumu pārkāpuma gadījumā, un veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to piemērošanu. Paredzētajām sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām. Dalībvalstis ne vēlāk kā 2011. gada 20. februārī vai attiecīgā gadījumā ne vēlāk kā 18 mēnešus pēc attiecīgo atbilstošo īstenošanas pasākumu spēkā stāšanās dienas paziņo par šiem noteikumiem Komisijai un nekavējoties paziņo tai par visiem to turpmākiem grozījumiem.

2.   Pārkāpumi, par kuriem piemēro sankcijas, ietver:

| a) | nepatiesas deklarācijas sniegšanu apstiprināšanas procedūru vai procedūru, kuru rezultātā notiek atsaukums, laikā; |
| --- | --- |

a)

nepatiesas deklarācijas sniegšanu apstiprināšanas procedūru vai procedūru, kuru rezultātā notiek atsaukums, laikā;

| b) | tipa apstiprināšanas testu rezultātu viltošanu; |
| --- | --- |

b)

tipa apstiprināšanas testu rezultātu viltošanu;

| c) | tādu datu vai tehnisko specifikāciju nepubliskošanu, kuru rezultātā tiktu atsaukts vai anulēts tipa apstiprinājums. |
| --- | --- |

c)

tādu datu vai tehnisko specifikāciju nepubliskošanu, kuru rezultātā tiktu atsaukts vai anulēts tipa apstiprinājums.

17. pants

Ziņojumu sniegšana

Līdz 2012. gada 1. decembrim un pēc tam reizi trijos gados Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, attiecīgā gadījumā iekļaujot tajā priekšlikumus par šīs regulas vai citu atbilstīgo Kopienas tiesību aktu grozīšanu, lai iekļautu tajos jaunus drošības elementus.

18. pants

Grozījumi Direktīvā 2007/46/EK

Direktīvas 2007/46/EK IV, VI, XI, un XV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas III pielikumu.

19. pants

Atcelšana

1.   Direktīvas 70/221/EEK, 70/222/EEK, 70/311/EEK, 70/387/EEK, 70/388/EEK, 71/320/EEK, 72/245/EEK, 74/60/EEK, 74/61/EEK, 74/297/EEK, 74/408/EEK, 74/483/EEK, 75/443/EEK, 76/114/EEK, 76/115/EEK, 76/756/EEK, 76/757/EEK, 76/758/EEK, 76/759/EEK, 76/760/EEK, 76/761/EEK, 76/762/EEK, 77/389/EEK, 77/538/EEK, 77/539/EEK, 77/540/EEK, 77/541/EEK, 77/649/EEK, 78/316/EEK, 78/317/EEK, 78/318/EEK, 78/549/EEK, 78/932/EEK, 89/297/EEK, 91/226/EEK, 92/21/EEK, 92/22/EEK, 92/24/EEK, 92/114/EEK, 94/20/EK, 95/28/EK, 96/27/EK, 96/79/EK, 97/27/EK, 98/91/EK, 2000/40/EK, 2001/56/EK, 2001/85/EK, 2003/97/EK atceļ no 2014. gada 1. novembra.

2.   Direktīvu 92/23/EEK atceļ no 2017. gada 1. novembra.

3.   Atsauces uz atceltajām direktīvām uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

20. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2011. gada 1. novembra.

Regulas 13. panta 15. punktu, 14. pantu un III pielikuma 1. punkta a) apakšpunkta iii) daļu, 1. punkta b) apakšpunkta iii) daļu un iv) daļu, 2. punkta c) apakšpunktu, 3. punkta a) apakšpunkta iii) daļu, 3. punkta b) apakšpunkta iii) daļu, 3. punkta c) apakšpunkta iii) daļu, 3. punkta d) apakšpunkta iii) daļu, 3. punkta e) apakšpunkta iii) daļu un 3. punkta f) apakšpunkta i) daļu piemēro no 2009. gada 20. augusta.

Regulas III pielikuma 1. punkta a) apakšpunkta i) daļu, 1. punkta b) apakšpunkta i) daļu, 2. punkta a) apakšpunktu, 3. punkta a) apakšpunkta i) daļu, 3. punkta b) apakšpunkta i) daļu, 3. punkta c) apakšpunkta i) daļu, 3. punkta d) apakšpunkta i) daļu, 3. punkta e) apakšpunkta i) daļu un 3. punkta f) apakšpunkta ii) daļu piemēro no 2014. gada 1. novembra.

Regulas III pielikuma 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļu, 1. punkta b) apakšpunkta ii) daļu, 2. punkta b) apakšpunktu, 3. punkta a) apakšpunkta ii) daļu, 3. punkta b) apakšpunkta ii) daļu, 3. punkta c) apakšpunkta ii) daļu, 3. punkta d) apakšpunkta ii) daļu un 3. punkta e) apakšpunkta ii) daļu, kā arī 4. punktu piemēro no 2017. gada 1. novembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 13. jūlijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. ERLANDSSON

---

(1)  2009. gada 14. janvāra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta 2009. gada 10. marta Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2009. gada 22. jūnija Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.

3

(4)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

4

(5)  OV L 346, 17.12.1997., 78. lpp.

5

(6)  OV L 171, 29.6.2007., 1. lpp.

6

(7)  OV L 140, 5.6.2009., 1. lpp.

7

(8)  OV L 76, 6.4.1970., 23. lpp.

8

(9)  OV L 76, 6.4.1970., 25. lpp.

9

(10)  OV L 133, 18.6.1970., 10. lpp.

10

(11)  OV L 176, 10.8.1970., 5. lpp.

11

(12)  OV L 176, 10.8.1970., 12. lpp.

12

(13)  OV L 202, 6.9.1971., 37. lpp.

13

(14)  OV L 152, 6.7.1972., 15. lpp.

14

(15)  OV L 38, 11.2.1974., 2. lpp.

15

(16)  OV L 38, 11.2.1974., 22. lpp.

16

(17)  OV L 165, 20.6.1974., 16. lpp.

17

(18)  OV L 221, 12.8.1974., 1. lpp.

18

(19)  OV L 266, 2.10.1974., 4. lpp.

19

(20)  OV L 196, 26.7.1975., 1. lpp.

20

(21)  OV L 24, 30.1.1976., 1. lpp.

21

(22)  OV L 24, 30.1.1976., 6. lpp.

22

(23)  OV L 262, 27.9.1976., 1. lpp.

23

(24)  OV L 262, 27.9.1976., 32. lpp.

24

(25)  OV L 262, 27.9.1976., 54. lpp.

25

(26)  OV L 262, 27.9.1976., 71. lpp.

26

(27)  OV L 262, 27.9.1976., 85. lpp.

27

(28)  OV L 262, 27.9.1976., 96. lpp.

28

(29)  OV L 262, 27.9.1976., 122. lpp.

29

(30)  OV L 145, 13.6.1977., 41. lpp.

30

(31)  OV L 220, 29.8.1977., 60. lpp.

31

(32)  OV L 220, 29.8.1977., 72. lpp.

32

(33)  OV L 220, 29.8.1977., 83. lpp.

33

(34)  OV L 220, 29.8.1977., 95. lpp.

34

(35)  OV L 267, 19.10.1977., 1. lpp.

35

(36)  OV L 81, 28.3.1978., 3. lpp.

36

(37)  OV L 81, 28.3.1978., 27. lpp.

37

(38)  OV L 81, 28.3.1978., 49. lpp.

38

(39)  OV L 168, 26.6.1978., 45. lpp.

39

(40)  OV L 325, 20.11.1978., 1. lpp.

40

(41)  OV L 124, 5.5.1989., 1. lpp.

41

(42)  OV L 103, 23.4.1991., 5. lpp.

42

(43)  OV L 129, 14.5.1992., 1. lpp.

43

(44)  OV L 129, 14.5.1992., 11. lpp.

44

(45)  OV L 129, 14.5.1992., 95. lpp.

45

(46)  OV L 129, 14.5.1992., 154. lpp.

46

(47)  OV L 409, 31.12.1992., 17. lpp.

47

(48)  OV L 195, 29.7.1994., 1. lpp.

48

(49)  OV L 281, 23.11.1995., 1. lpp.

49

(50)  OV L 169, 8.7.1996., 1. lpp.

50

(51)  OV L 18, 21.1.1997., 7. lpp.

51

(52)  OV L 233, 25.8.1997., 1. lpp.

52

(53)  OV L 11, 16.1.1999., 25. lpp.

53

(54)  OV L 203, 10.8.2000., 9. lpp.

54

(55)  OV L 292, 9.11.2001., 21. lpp.

55

(56)  OV L 42, 13.2.2002., 1. lpp.

56

(57)  OV L 25, 29.1.2004., 1. lpp.

57

---

I PIELIKUMS

5. panta 1. un 2. punktā minēto prasību piemērošanas joma

| Priekšmets | Piemērojamība |
| --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| Degvielas tvertnes/aizmugurējās drošības konstrukcijas | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Aizmugurējā numura zīme | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Stūres iekārta | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Durvju slēgmehānismi un eņģes | X | | | X | X | X | | | | |
| Skaņu signālierīces | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Netiešās redzamības ierīces | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Bremžu iekārta | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Radiotraucējumi (elektromagnētiskā savietojamība) | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Iekšējais aprīkojums | X | | | | | | | | | |
| Pretaizbraukšanas ierīces un imobilaizeri | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Trieciendroša stūres iekārta | X | | | X | | | | | | |
| Sēdekļi un to stiprinājumi | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Ārējie izvirzījumi | X | | | | | | | | | |
| Spidometrs | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Obligātās izgatavotāja plāksnītes | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Drošības jostu stiprinājumu vietas | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Gaismas un gaismas signalizācijas ierīču uzstādīšana | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Atstarotāji | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Kontūrlukturi, priekšējie (sānu) gabarītlukturi, aizmugurējie (sānu) gabarītlukturi, bremžu lukturi, sānu gabarītlukturi, dienas gaitas lukturi | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Virzienrādītāji | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Aizmugurējās numura zīmes lukturi | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Galvenie lukturi (ar spuldzēm) | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Priekšējie miglas lukturi | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Jūgierīces | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Aizmugurējie miglas lukturi | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Atpakaļgaitas lukturi | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Stāvgaismas lukturi | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Drošības jostas un ierobežotājsistēmas | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Priekšējā redzamība | X | | | | | | | | | |
| Vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikācija | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Pretaizsalšana/pretaizsvīšana | X | (1) | (1) | (1) | (1) | (1) | | | | |
| Apskalotāji/tīrītāji | X | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | | | | |
| Apsildīšanas ierīces | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Dubļu sargi | X | | | | | | | | | |
| Pagalvji | X | | | | | | | | | |
| Sānu drošības konstrukcijas | | | | | X | X | | | X | X |
| Pretšļakatu ierīces | | | | | X | X | | | X | X |
| Neplīstošs stiklojums | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Riepas | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ātruma ierobežošanas ierīces | | X | X | | X | X | | | | |
| Masa un gabarīti | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Kabīņu ārējie izvirzījumi | | | | X | X | X | | | | |
| Sakabes ierīces | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X | X | X | X |
| Uzliesmojamība | | | X | | | | | | | |
| Autobusi | | X | X | | | | | | | |
| Frontālā sadursme | X (4) | | | | | | | | | |
| Sānu sadursme | X (5) | | | X (5) | | | | | | |
| Transportlīdzekļi, kas paredzēti bīstamu kravu pārvadāšanai | | | | X (6) | X (6) | X (6) | X (6) | X (6) | X (6) | X (6) |
| Priekšējā drošības konstrukcija | | | | | X | X | | | | |

Priekšmets

Piemērojamība

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

Degvielas tvertnes/aizmugurējās drošības konstrukcijas

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Aizmugurējā numura zīme

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Stūres iekārta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Durvju slēgmehānismi un eņģes

X

X

X

X

Skaņu signālierīces

X

X

X

X

X

X

Netiešās redzamības ierīces

X

X

X

X

X

X

Bremžu iekārta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Radiotraucējumi (elektromagnētiskā savietojamība)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Iekšējais aprīkojums

X

Pretaizbraukšanas ierīces un imobilaizeri

X

X

X

X

X

X

Trieciendroša stūres iekārta

X

X

Sēdekļi un to stiprinājumi

X

X

X

X

X

X

Ārējie izvirzījumi

X

Spidometrs

X

X

X

X

X

X

Obligātās izgatavotāja plāksnītes

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Drošības jostu stiprinājumu vietas

X

X

X

X

X

X

Gaismas un gaismas signalizācijas ierīču uzstādīšana

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Atstarotāji

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Kontūrlukturi, priekšējie (sānu) gabarītlukturi, aizmugurējie (sānu) gabarītlukturi, bremžu lukturi, sānu gabarītlukturi, dienas gaitas lukturi

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Virzienrādītāji

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Aizmugurējās numura zīmes lukturi

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Galvenie lukturi (ar spuldzēm)

X

X

X

X

X

X

Priekšējie miglas lukturi

X

X

X

X

X

X

Jūgierīces

X

X

X

X

X

X

Aizmugurējie miglas lukturi

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Atpakaļgaitas lukturi

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Stāvgaismas lukturi

X

X

X

X

X

X

Drošības jostas un ierobežotājsistēmas

X

X

X

X

X

X

Priekšējā redzamība

X

Vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikācija

X

X

X

X

X

X

Pretaizsalšana/pretaizsvīšana

X

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

Apskalotāji/tīrītāji

X

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

Apsildīšanas ierīces

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Dubļu sargi

X

Pagalvji

X

Sānu drošības konstrukcijas

X

X

X

X

Pretšļakatu ierīces

X

X

X

X

Neplīstošs stiklojums

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Riepas

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ātruma ierobežošanas ierīces

X

X

X

X

Masa un gabarīti

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Kabīņu ārējie izvirzījumi

X

X

X

Sakabes ierīces

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X

X

X

X

Uzliesmojamība

X

Autobusi

X

X

Frontālā sadursme

X (4)

Sānu sadursme

X (5)

X (5)

Transportlīdzekļi, kas paredzēti bīstamu kravu pārvadāšanai

X (6)

X (6)

X (6)

X (6)

X (6)

X (6)

X (6)

Priekšējā drošības konstrukcija

X

X

---

(1)  Šīs kategorijas transportlīdzekļiem ir jābūt aprīkotiem ar atbilstošu priekšējā stikla pretaizsalšanas un pretaizsvīšanas ierīci.

(2)  Šīs kategorijas transportlīdzekļiem ir jābūt aprīkotiem ar atbilstošu priekšējā stikla apskalošanas un tīrīšanas ierīci.

(3)  Attiecas vienīgi uz transportlīdzekļiem, kuri ir aprīkoti ar sakabes ierīcēm.

(4)  Maksimālā tehniski pieļaujamā pilnā masa nepārsniedz 2,5 tonnas.

(5)  Piemērojams vienīgi transportlīdzekļiem, kuru zemākā sēdekļa “sēdvietas atskaites punkts (R punkts)” nav augstāks par 700 mm virs zemes līmeņa. R punkts ir definēts ANO/EEK Noteikumos Nr. 95.

(6)  Tikai tādā gadījumā, ja ražotājs lūdz tipa apstiprinājumu transportlīdzeklim, ar kuru paredzēts pārvadāt bīstamas kravas.

---

II PIELIKUMS

Riepu prasības attiecībā uz saķeri ar mitru ceļu, rites pretestību un rites troksni

A DAĻA –   PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ SAĶERI AR MITRU CEĻU

C1 klases riepas atbilst šādām prasībām:

| Izmantošanas kategorija | Saķeres ar mitru ceļu indekss (G) |
| --- | --- |
| ziemas riepa ar ātruma simbolu (“Q” vai zemāku, izņemot “H”), kas norāda maksimālo atļauto ātrumu, kas nepārsniedz 160 km/h | ≥ 0,9 |
| ziemas riepa ar ātruma simbolu (“R” vai augstāku, kā arī ieskaitot “H”), kas norāda maksimālo atļauto ātrumu, kas pārsniedz 160 km/h | ≥ 1,0 |
| normāla (ceļu tipa) riepa | ≥ 1,1 |

Izmantošanas kategorija

Saķeres ar mitru ceļu indekss (G)

ziemas riepa ar ātruma simbolu (“Q” vai zemāku, izņemot “H”), kas norāda maksimālo atļauto ātrumu, kas nepārsniedz 160 km/h

≥ 0,9

ziemas riepa ar ātruma simbolu (“R” vai augstāku, kā arī ieskaitot “H”), kas norāda maksimālo atļauto ātrumu, kas pārsniedz 160 km/h

≥ 1,0

normāla (ceļu tipa) riepa

≥ 1,1

B DAĻA –   RITES PRETESTĪBA

Katra riepu tipa rites pretestības koeficentu lielākā vērtība, kas mērīta saskaņā ar ISO 28580, nepārsniedz šādus lielumus:

1.   tabula

| Riepas klase | Maks. lielums (kg/tonna)
  1. posms |
| --- | --- |
| C1 | 12,0 |
| C2 | 10,5 |
| C3 | 8,0 |

Riepas klase

Maks. lielums (kg/tonna)

1. posms

C1

12,0

C2

10,5

C3

8,0

2.   tabula

| Riepas klase | Maks. lielums (kg/tonna)
  2. posms |
| --- | --- |
| C1 | 10,5 |
| C2 | 9,0 |
| C3 | 6,5 |

Riepas klase

Maks. lielums (kg/tonna)

2. posms

C1

10,5

C2

9,0

C3

6,5

Ziemas riepām 2. tabula norādītās robežvērtības palielina par 1 kg/t.

C DAĻA –   PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ RITES TROKSNI

1.   Trokšņa līmeņi, kas noteikti ar šīs regulas īstenošanas pasākumos pieņemto procedūru, nepārsniedz 1.1 vai 1.2 punktā noteiktās robežvērtības. Tabulās 1.1 un 1.2 punktā norādītas temperatūras (izņemot C3 riepām) un instrumentu tolerances koriģētās izmērītās vērtības, kas noapaļotas uz tuvāko veselo vērtību.

1.1   C1 klases riepas ar atsauci uz testēto riepas nominālo šķērsgriezuma platumu:

| Riepas klase | Nominālais šķērsgriezuma platums (mm) | Robežvērtības dB(A) |
| --- | --- | --- |
| C1A | ≤ 185 | 70 |
| C1B | > 185 ≤ 215 | 71 |
| C1C | > 215 ≤ 245 | 71 |
| C1D | > 245 ≤ 275 | 72 |
| C1E | > 275 | 74 |

Riepas klase

Nominālais šķērsgriezuma platums (mm)

Robežvērtības dB(A)

C1A

≤ 185

70

C1B

> 185 ≤ 215

71

C1C

> 215 ≤ 245

71

C1D

> 245 ≤ 275

72

C1E

> 275

74

Ziemas riepām, lielas noslodzes riepām vai pastiprinātām riepām vai jebkādam šo klasifikāciju apvienojumam iepriekš minētās robežvērtības palielina par 1 dB(A).

1.2   C2 un C3 klases riepas, ar atsauci uz riepu kopuma izmantošanas kategoriju:

| Riepas klase | Izmantošanas kategorija | Robežvērtības dB(A) |
| --- | --- | --- |
| C2 | Parastās riepas | 72 |
| Vilces riepas | 73 |
| C3 | Parastās riepas | 73 |
| Vilces riepas | 75 |

Riepas klase

Izmantošanas kategorija

Robežvērtības dB(A)

C2

Parastās riepas

72

Vilces riepas

73

C3

Parastās riepas

73

Vilces riepas

75

Īpašajām riepām iepriekš minētās robežvērtības palielina par 2 dB(A). Ziemas riepām C2 vilces riepu kategorijā pieļauj papildu 2 dB(A). Visām pārējām ziemas riepām C2 un C3 kategorijā pieļauj papildu 1 dB(A).

---

III PIELIKUMS

Grozījumi Direktīvā 2007/46/EK

Direktīvu 2007/46/EK groza šādi.

| 1) | IV pielikuma I daļu groza šādi:






  a) | tabulu groza šādi:






  i) | svītro 3. līdz 10., 12. līdz 38., 42. līdz 45. un 47. līdz 57. punktu; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

IV pielikuma I daļu groza šādi:

a)

tabulu groza šādi:

i)

svītro 3. līdz 10., 12. līdz 38., 42. līdz 45. un 47. līdz 57. punktu;

| ii) | svītro 46. punktu; |
| --- | --- |

ii)

svītro 46. punktu;

| iii) | iekļauj šādu aili:


















  Punkts | Priekšmets | Atsauce uz normatīvu aktu | Atsauce uz Oficiālo Vēstnesi | Piemērojamība |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| “63 | Vispārēja drošība | Regula (EK) Nr. 661/2009 | OV L 200, 31.7.2009. 1 lpp. | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X” |

iii)

iekļauj šādu aili:

Punkts

Priekšmets

Atsauce uz normatīvu aktu

Atsauce uz Oficiālo Vēstnesi

Piemērojamība

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

“63

Vispārēja drošība

Regula (EK) Nr. 661/2009

OV L 200, 31.7.2009. 1 lpp.

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X”

| b) | papildinājumu groza šādi:






  i) | svītro tabulas 3. līdz 10., 12. līdz 37., 44., 45. un 50. līdz 54. punktu; |
| --- | --- | --- |

b)

papildinājumu groza šādi:

i)

svītro tabulas 3. līdz 10., 12. līdz 37., 44., 45. un 50. līdz 54. punktu;

| ii) | svītro tabulas 46. punktu; |
| --- | --- |

ii)

svītro tabulas 46. punktu;

| iii) | iekļauj šādu aili: | Priekšmets | Atsauce uz normatīvu aktu | Atsauce uz Oficiālo Vēstnesi | M1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “63 | Vispārēja drošība | Regula (EK) Nr. 661/2009 | OV L 200, 31.7.2009. 1 lpp. | P/A” |

iii)

iekļauj šādu aili:

Priekšmets

Atsauce uz normatīvu aktu

Atsauce uz Oficiālo Vēstnesi

M1

“63

Vispārēja drošība

Regula (EK) Nr. 661/2009

OV L 200, 31.7.2009. 1 lpp.

P/A”

| iv) | atslēgas bloku papildina ar šādu tekstu:
  “P/A: Šī regula ir daļēji piemērojama. Precīza piemērojamības joma ir noteikta ar šīs regulas īstenošanas pasākumiem.” |
| --- | --- |

iv)

atslēgas bloku papildina ar šādu tekstu:

“P/A: Šī regula ir daļēji piemērojama. Precīza piemērojamības joma ir noteikta ar šīs regulas īstenošanas pasākumiem.”

| 2) | VI pielikuma papildinājumā tabulu groza šādi:






  a) | svītro 3. līdz 10., 12. līdz 38., 42. līdz 45. un 47. līdz 57. punktu; |
| --- | --- | --- |

2)

VI pielikuma papildinājumā tabulu groza šādi:

a)

svītro 3. līdz 10., 12. līdz 38., 42. līdz 45. un 47. līdz 57. punktu;

| b) | svītro 46. punktu; |
| --- | --- |

b)

svītro 46. punktu;

| c) | iekļauj šādu aili: | Priekšmets | Atsauce uz normatīvu aktu (1) | Grozījumi izdarīti ar | Attiecas uz variantiem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “63 | Vispārēja drošība | Regula (EK) Nr. 661/2009” | | |

c)

iekļauj šādu aili:

Priekšmets

Atsauce uz normatīvu aktu (1)

Grozījumi izdarīti ar

Attiecas uz variantiem

“63

Vispārēja drošība

Regula (EK) Nr. 661/2009”

| 3) | XI pielikumu groza šādi:






  a) | tabulu 1. papildinājumā groza šādi:






  i) | svītro 3. līdz 10., 12. līdz 38., 44., 45. un 47. līdz 54. punktu; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

XI pielikumu groza šādi:

a)

tabulu 1. papildinājumā groza šādi:

i)

svītro 3. līdz 10., 12. līdz 38., 44., 45. un 47. līdz 54. punktu;

| ii) | svītro 46. punktu; |
| --- | --- |

ii)

svītro 46. punktu;

| iii) | iekļauj šādu aili:











  Punkts | Priekšmets | Atsauce uz normatīvu aktu | M1 ≤ 2 500 (1) kg | M1 > 2 500 (1) kg | M2 | M3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “63 | Vispārēja drošība | Regula (EK) Nr. 661/2009 | P/A | P/A | P/A | P/A” |

iii)

iekļauj šādu aili:

Punkts

Priekšmets

Atsauce uz normatīvu aktu

M1 ≤ 2 500 (1) kg

M1 > 2 500 (1) kg

M2

M3

“63

Vispārēja drošība

Regula (EK) Nr. 661/2009

P/A

P/A

P/A

P/A”

| b) | tabulu 2. papildinājumā groza šādi:






  i) | svītro 3. līdz 10., 12. līdz 38., 42. līdz 45. un 47. līdz 57. punktu; |
| --- | --- | --- |

b)

tabulu 2. papildinājumā groza šādi:

i)

svītro 3. līdz 10., 12. līdz 38., 42. līdz 45. un 47. līdz 57. punktu;

| ii) | svītro 46. punktu; |
| --- | --- |

ii)

svītro 46. punktu;

| iii) | iekļauj šādu aili:

















  Punkts | Priekšmets | Atsauce uz normatīvu aktu | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “63 | Vispārēja drošība | Regula (EK) Nr. 661/2009 | P/A | P/A | P/A | P/A | P/A | P/A | P/A | P/A | P/A | P/A” |

iii)

iekļauj šādu aili:

Punkts

Priekšmets

Atsauce uz normatīvu aktu

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

“63

Vispārēja drošība

Regula (EK) Nr. 661/2009

P/A

P/A

P/A

P/A

P/A

P/A

P/A

P/A

P/A

P/A”

| c) | tabulu 3. papildinājumā groza šādi:






  i) | svītro 3. līdz 10., 12. līdz 37., 44., 45. un 50. līdz 54. punktu; |
| --- | --- | --- |

c)

tabulu 3. papildinājumā groza šādi:

i)

svītro 3. līdz 10., 12. līdz 37., 44., 45. un 50. līdz 54. punktu;

| ii) | svītro 46. punktu; |
| --- | --- |

ii)

svītro 46. punktu;

| iii) | iekļauj šādu aili:








  Punkts | Priekšmets | Atsauce uz normatīvu aktu | M1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| “63 | Vispārēja drošība | Regula (EK) Nr. 661/2009 | P/A” |

iii)

iekļauj šādu aili:

Punkts

Priekšmets

Atsauce uz normatīvu aktu

M1

“63

Vispārēja drošība

Regula (EK) Nr. 661/2009

P/A”

| d) | tabulu 4. papildinājumā groza šādi:






  i) | svītro 3. līdz 10., 13. līdz 36., 42. līdz 45. un 47. līdz 57. punktu; |
| --- | --- | --- |

d)

tabulu 4. papildinājumā groza šādi:

i)

svītro 3. līdz 10., 13. līdz 36., 42. līdz 45. un 47. līdz 57. punktu;

| ii) | svītro 46. punktu; |
| --- | --- |

ii)

svītro 46. punktu;

| iii) | iekļauj šādu aili:
















  Punkts | Priekšmets | Atsauce uz normatīvu aktu | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “63 | Vispārēja drošība | Regula (EK) Nr. 661/2009 | P/A | P/A | P/A | P/A | P/A | P/A | P/A | P/A | P/A” |

iii)

iekļauj šādu aili:

Punkts

Priekšmets

Atsauce uz normatīvu aktu

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

“63

Vispārēja drošība

Regula (EK) Nr. 661/2009

P/A

P/A

P/A

P/A

P/A

P/A

P/A

P/A

P/A”

| e) | tabulu 5. papildinājumā groza šādi:






  i) | svītro 3. līdz 10., 12. līdz 36., 42. līdz 45. un 47. līdz 57. punktu; |
| --- | --- | --- |

e)

tabulu 5. papildinājumā groza šādi:

i)

svītro 3. līdz 10., 12. līdz 36., 42. līdz 45. un 47. līdz 57. punktu;

| ii) | svītro 46. punktu; |
| --- | --- |

ii)

svītro 46. punktu;

| iii) | iekļauj šādu aili:








  Punkts | Priekšmets | Atsauce uz normatīvu aktu | N3 kategorijas autoceltnis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| “63 | Vispārēja drošība | Regula (EK) Nr. 661/2009 | P/A” |

iii)

iekļauj šādu aili:

Punkts

Priekšmets

Atsauce uz normatīvu aktu

N3 kategorijas autoceltnis

“63

Vispārēja drošība

Regula (EK) Nr. 661/2009

P/A”

| f) | burtu skaidrojumu groza šādi:






  i) | C, U, W5, un W6 punktu svītro; |
| --- | --- | --- |

f)

burtu skaidrojumu groza šādi:

i)

C, U, W5, un W6 punktu svītro;

| ii) | pievieno šādu tekstu:
  “P/A: Šo normatīvo aktu piemēro daļēji. Precīza piemērojamības joma ir noteikta ar šīs regulas īstenošanas pasākumiem.” |
| --- | --- |

ii)

pievieno šādu tekstu:

“P/A: Šo normatīvo aktu piemēro daļēji. Precīza piemērojamības joma ir noteikta ar šīs regulas īstenošanas pasākumiem.”

| 4) | Tabulā XV pielikumā 46. punktu svītro. |
| --- | --- |

4)

Tabulā XV pielikumā 46. punktu svītro.

---

IV PIELIKUMS

To ANO/EEK noteikumu saraksts, kurus piemēro obligāti

---

V PIELIKUMS

Īstenošanas datumi prasībām attiecībā uz elektroniskās stabilitātes kontroles sistēmām M2, M3, N2, N3, O3, un O4 kategorijas transportlīdzekļos

1. tabula –   Īstenošanas datumi jauniem transportlīdzekļu tipiem

| Transportlīdzekļa kategorija | Īstenošanas datums |
| --- | --- |
| M2 | 2013. gada 11. jūlijs |
| M3 (III klase) | 2011. gada 1. novembris |
| M3 < 16 tonnas (pneimatiskā transmisija) | 2011. gada 1. novembris |
| M3 (II un B klase) (hidrauliskā transmisija) | 2013. gada 11. jūlijs |
| M3 (III klase) (hidrauliskā transmisija) | 2013. gada 11. jūlijs |
| M3 (III klase) (pneimatiskā kontroles transmisija un hidrauliskā enerģijas transmisija) | 2014. gada 11. jūlijs |
| M3 (II klase) (pneimatiskā kontroles transmisija un hidrauliskā enerģijas transmisija) | 2014. gada 11. jūlijs |
| M3 (izņemot iepriekš minētos) | 2011. gada 1. novembris |
| N2 (hidrauliskā transmisija) | 2013. gada 11. jūlijs |
| N2 (pneimatiskā kontroles transmisija un hidrauliskā enerģijas transmisija) | 2014. gada 11. jūlijs |
| N2 (izņemot iepriekš minētos) | 2012. gada 11. jūlijs |
| N3 (2 asu vilcēji puspiekabēm) | 2011. gada 1. novembris |
| N3 (2 asu vilcēji puspiekabēm ar pneimatisko kontroles transmisiju (ABS)) | 2011. gada 1. novembris |
| N3 (3 asis ar elektrisko kontroles transmisiju (EBS)) | 2011. gada 1. novembris |
| N3 (2 un 3 asis ar pneimatisko kontroles transmisiju (ABS)) | 2012. gada 11. jūlijs |
| N3 (izņemot iepriekš minētos) | 2011. gada 1. novembris |
| O3 (kombinētā ass slodze no 3,5 līdz 7,5 tonnām) | 2012. gada 11. jūlijs |
| O3 (izņemot iepriekš minētos) | 2011. gada 1. novembris |
| O4 | 2011. gada 1. novembris |

Transportlīdzekļa kategorija

Īstenošanas datums

M2

2013. gada 11. jūlijs

M3 (III klase)

2011. gada 1. novembris

M3 < 16 tonnas (pneimatiskā transmisija)

2011. gada 1. novembris

M3 (II un B klase) (hidrauliskā transmisija)

2013. gada 11. jūlijs

M3 (III klase) (hidrauliskā transmisija)

2013. gada 11. jūlijs

M3 (III klase) (pneimatiskā kontroles transmisija un hidrauliskā enerģijas transmisija)

2014. gada 11. jūlijs

M3 (II klase) (pneimatiskā kontroles transmisija un hidrauliskā enerģijas transmisija)

2014. gada 11. jūlijs

M3 (izņemot iepriekš minētos)

2011. gada 1. novembris

N2 (hidrauliskā transmisija)

2013. gada 11. jūlijs

N2 (pneimatiskā kontroles transmisija un hidrauliskā enerģijas transmisija)

2014. gada 11. jūlijs

N2 (izņemot iepriekš minētos)

2012. gada 11. jūlijs

N3 (2 asu vilcēji puspiekabēm)

2011. gada 1. novembris

N3 (2 asu vilcēji puspiekabēm ar pneimatisko kontroles transmisiju (ABS))

2011. gada 1. novembris

N3 (3 asis ar elektrisko kontroles transmisiju (EBS))

2011. gada 1. novembris

N3 (2 un 3 asis ar pneimatisko kontroles transmisiju (ABS))

2012. gada 11. jūlijs

N3 (izņemot iepriekš minētos)

2011. gada 1. novembris

O3 (kombinētā ass slodze no 3,5 līdz 7,5 tonnām)

2012. gada 11. jūlijs

O3 (izņemot iepriekš minētos)

2011. gada 1. novembris

O4

2011. gada 1. novembris

2. tabula –   Īstenošanas datumi jauniem transportlīdzekļiem

| Transportlīdzekļa kategorija | Īstenošanas datums |
| --- | --- |
| M2 | 2015. gada 11. jūlijs |
| M3 (III klase) | 2014. gada 1. novembris |
| M3 < 16 tonnas (pneimatiskā transmisija) | 2014. gada 1. novembris |
| M3 (II un B klase) (hidrauliskā transmisija) | 2015. gada 11. jūlijs |
| M3 (III klase) (hidrauliskā transmisija) | 2015. gada 11. jūlijs |
| M3 (III klase) (pneimatiskā kontroles transmisija un hidrauliskā enerģijas transmisija) | 2016. gada 11. jūlijs |
| M3 (II klase) (pneimatiskā kontroles transmisija un hidrauliskā enerģijas transmisija) | 2016. gada 11. jūlijs |
| M3 (izņemot iepriekš minētos) | 2014. gada 1. novembris |
| N2 (hidrauliskā transmisija) | 2015. gada 11. jūlijs |
| N2 (pneimatiskā kontroles transmisija un hidrauliskā enerģijas transmisija) | 2016. gada 11. jūlijs |
| N2 (izņemot iepriekš minētos) | 2014. gada 1. novembris |
| N3 (2 asu vilcēji puspiekabēm) | 2014. gada 1. novembris |
| N3 (2 asu vilcēji puspiekabēm ar pneimatisko kontroles transmisiju (ABS)) | 2014. gada 1. novembris |
| N3 (3 asis ar elektrisko kontroles transmisiju (EBS)) | 2014. gada 1. novembris |
| N3 (2 un 3 asis ar pneimatisko kontroles transmisiju (ABS)) | 2014. gada 1. novembris |
| N3 (izņemot iepriekš minētos) | 2014. gada 1. novembris |
| O3 (kombinētā ass slodze no 3,5 līdz 7,5 tonnām) | 2014. gada 1. novembris |
| O3 (izņemot iepriekš minētos) | 2014. gada 1. novembris |
| O4 | 2014. gada 1. novembris |

Transportlīdzekļa kategorija

Īstenošanas datums

M2

2015. gada 11. jūlijs

M3 (III klase)

2014. gada 1. novembris

M3 < 16 tonnas (pneimatiskā transmisija)

2014. gada 1. novembris

M3 (II un B klase) (hidrauliskā transmisija)

2015. gada 11. jūlijs

M3 (III klase) (hidrauliskā transmisija)

2015. gada 11. jūlijs

M3 (III klase) (pneimatiskā kontroles transmisija un hidrauliskā enerģijas transmisija)

2016. gada 11. jūlijs

M3 (II klase) (pneimatiskā kontroles transmisija un hidrauliskā enerģijas transmisija)

2016. gada 11. jūlijs

M3 (izņemot iepriekš minētos)

2014. gada 1. novembris

N2 (hidrauliskā transmisija)

2015. gada 11. jūlijs

N2 (pneimatiskā kontroles transmisija un hidrauliskā enerģijas transmisija)

2016. gada 11. jūlijs

N2 (izņemot iepriekš minētos)

2014. gada 1. novembris

N3 (2 asu vilcēji puspiekabēm)

2014. gada 1. novembris

N3 (2 asu vilcēji puspiekabēm ar pneimatisko kontroles transmisiju (ABS))

2014. gada 1. novembris

N3 (3 asis ar elektrisko kontroles transmisiju (EBS))

2014. gada 1. novembris

N3 (2 un 3 asis ar pneimatisko kontroles transmisiju (ABS))

2014. gada 1. novembris

N3 (izņemot iepriekš minētos)

2014. gada 1. novembris

O3 (kombinētā ass slodze no 3,5 līdz 7,5 tonnām)

2014. gada 1. novembris

O3 (izņemot iepriekš minētos)

2014. gada 1. novembris

O4

2014. gada 1. novembris

---

| 31.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 200/25 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 200/25

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 662/2009

(2009. gada 13. jūlijs),

ar ko izveido procedūru sarunu risināšanai un nolīgumu noslēgšanai starp dalībvalstīm un trešām valstīm par konkrētiem jautājumiem saistībā ar tiesību aktiem, kas piemērojami līgumiskām un ārpuslīgumiskām saistībām

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 61. panta c) punktu, 65. pantu un 67. panta 5. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Līguma trešās daļas IV sadaļā paredzēts juridiskais pamats Kopienas tiesību aktu pieņemšanai tiesu iestāžu sadarbības jomā civillietās. |
| --- | --- |

(1)

Līguma trešās daļas IV sadaļā paredzēts juridiskais pamats Kopienas tiesību aktu pieņemšanai tiesu iestāžu sadarbības jomā civillietās.

| (2) | Tiesu iestāžu sadarbību civillietās starp dalībvalstīm un trešām valstīm tradicionāli ir reglamentējuši nolīgumi starp dalībvalstīm un trešām valstīm. Šādi nolīgumi, kuru ir ļoti daudz, bieži parāda īpašas saiknes starp dalībvalsti un trešo valsti, un to mērķis ir nodrošināt atbilstīgu tiesisko regulējumu, lai ņemtu vērā iesaistīto pušu īpašās vajadzības. |
| --- | --- |

(2)

Tiesu iestāžu sadarbību civillietās starp dalībvalstīm un trešām valstīm tradicionāli ir reglamentējuši nolīgumi starp dalībvalstīm un trešām valstīm. Šādi nolīgumi, kuru ir ļoti daudz, bieži parāda īpašas saiknes starp dalībvalsti un trešo valsti, un to mērķis ir nodrošināt atbilstīgu tiesisko regulējumu, lai ņemtu vērā iesaistīto pušu īpašās vajadzības.

| (3) | Līguma 307. pantā paredzēta prasība dalībvalstīm veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai novērstu nesaderību starp Kopienas acquis un starptautiskiem nolīgumiem, kas noslēgti starp dalībvalstīm un trešām valstīm. Tas var būt saistīts ar vajadzību atkārtoti risināt sarunas par šādiem nolīgumiem. |
| --- | --- |

(3)

Līguma 307. pantā paredzēta prasība dalībvalstīm veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai novērstu nesaderību starp Kopienas acquis un starptautiskiem nolīgumiem, kas noslēgti starp dalībvalstīm un trešām valstīm. Tas var būt saistīts ar vajadzību atkārtoti risināt sarunas par šādiem nolīgumiem.

| (4) | Lai nodrošinātu piemērotu tiesisko regulējumu, kas atbilstu konkrētās dalībvalsts īpašajām vajadzībām attiecībās ar kādu trešo valsti, var arī rasties nepārprotama vajadzība slēgt jaunus nolīgumus ar trešām valstīm saistībā ar civiltiesību jomām, uz kurām attiecas Līguma trešās daļas IV sadaļa. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu piemērotu tiesisko regulējumu, kas atbilstu konkrētās dalībvalsts īpašajām vajadzībām attiecībās ar kādu trešo valsti, var arī rasties nepārprotama vajadzība slēgt jaunus nolīgumus ar trešām valstīm saistībā ar civiltiesību jomām, uz kurām attiecas Līguma trešās daļas IV sadaļa.

| (5) | Eiropas Kopienu Tiesa 2006. gada 7. februāra atzinumā 1/03 saistībā ar jaunās Lugāno konvencijas noslēgšanu apstiprināja, ka Kopiena ir ieguvusi ekskluzīvu kompetenci slēgt tādu starptautisku nolīgumu kā, piemēram, Lugāno konvencija, ar trešām valstīm par jautājumiem, kas ietekmē noteikumus Padomes Regulā (EK) Nr. 44/2001 (2000. gada 22. decembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (2) (Brisele I). |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Kopienu Tiesa 2006. gada 7. februāra atzinumā 1/03 saistībā ar jaunās Lugāno konvencijas noslēgšanu apstiprināja, ka Kopiena ir ieguvusi ekskluzīvu kompetenci slēgt tādu starptautisku nolīgumu kā, piemēram, Lugāno konvencija, ar trešām valstīm par jautājumiem, kas ietekmē noteikumus Padomes Regulā (EK) Nr. 44/2001 (2000. gada 22. decembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (2) (Brisele I).

| (6) | Saskaņā ar Līguma 300. pantu Kopiena slēdz nolīgumus starp Kopienu un trešām valstīm jautājumos, uz kuriem attiecas Kopienas ekskluzīvā kompetence. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Līguma 300. pantu Kopiena slēdz nolīgumus starp Kopienu un trešām valstīm jautājumos, uz kuriem attiecas Kopienas ekskluzīvā kompetence.

| (7) | Līguma 10. pantā noteikts, ka dalībvalstis atvieglina Kopienas uzdevumu veikšanu un atturas no visiem pasākumiem, kas var traucēt sasniegt minētā Līguma mērķus. Šis lojālas sadarbības pienākums ir vispārēji piemērojams un nav atkarīgs no Kopienas ekskluzīvās kompetences. |
| --- | --- |

(7)

Līguma 10. pantā noteikts, ka dalībvalstis atvieglina Kopienas uzdevumu veikšanu un atturas no visiem pasākumiem, kas var traucēt sasniegt minētā Līguma mērķus. Šis lojālas sadarbības pienākums ir vispārēji piemērojams un nav atkarīgs no Kopienas ekskluzīvās kompetences.

| (8) | Attiecībā uz nolīgumiem ar trešām valstīm par specifiskiem civiltiesību jautājumiem, uz kuriem attiecas Kopienas ekskluzīvā kompetence, būtu jāizveido saskaņota un pārredzama procedūra, lai atļautu dalībvalstij grozīt spēkā esošu nolīgumu vai risināt sarunas un noslēgt jaunu nolīgumu, jo īpaši, ja Kopiena nav norādījusi nodomu īstenot savu ārējo kompetenci, lai noslēgtu nolīgumu, pamatojoties uz jau pastāvošu sarunu pilnvarojumu vai uz turpmāk paredzētu pilnvarojumu. Šai procedūrai nebūtu jāskar Kopienas ekskluzīvā kompetence un Līguma 300. un 307. pants. Tā būtu jāuzskata par izņēmuma pasākumu, un tai vajadzētu būt ierobežotai darbības jomas un laika ziņā. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz nolīgumiem ar trešām valstīm par specifiskiem civiltiesību jautājumiem, uz kuriem attiecas Kopienas ekskluzīvā kompetence, būtu jāizveido saskaņota un pārredzama procedūra, lai atļautu dalībvalstij grozīt spēkā esošu nolīgumu vai risināt sarunas un noslēgt jaunu nolīgumu, jo īpaši, ja Kopiena nav norādījusi nodomu īstenot savu ārējo kompetenci, lai noslēgtu nolīgumu, pamatojoties uz jau pastāvošu sarunu pilnvarojumu vai uz turpmāk paredzētu pilnvarojumu. Šai procedūrai nebūtu jāskar Kopienas ekskluzīvā kompetence un Līguma 300. un 307. pants. Tā būtu jāuzskata par izņēmuma pasākumu, un tai vajadzētu būt ierobežotai darbības jomas un laika ziņā.

| (9) | Šī regula nebūtu jāpiemēro, ja Kopiena ar attiecīgo trešo valsti jau ir noslēgusi nolīgumu par to pašu jautājumu. Uzskatīt, ka divi nolīgumi ir par vienu un to pašu jautājumu, vajadzētu tikai tad un tikai tādā mērā, ja un ciktāl tie reglamentē būtībā tos pašus konkrētos tiesību jautājumus. Noteikumi, kuros vienkārši minēts vispārējs nodoms sadarboties šādos jautājumos, nebūtu jāuzskata par tādiem, kuri attiecas uz to pašu jautājumu. |
| --- | --- |

(9)

Šī regula nebūtu jāpiemēro, ja Kopiena ar attiecīgo trešo valsti jau ir noslēgusi nolīgumu par to pašu jautājumu. Uzskatīt, ka divi nolīgumi ir par vienu un to pašu jautājumu, vajadzētu tikai tad un tikai tādā mērā, ja un ciktāl tie reglamentē būtībā tos pašus konkrētos tiesību jautājumus. Noteikumi, kuros vienkārši minēts vispārējs nodoms sadarboties šādos jautājumos, nebūtu jāuzskata par tādiem, kuri attiecas uz to pašu jautājumu.

| (10) | Šai regulai izņēmuma kārtā būtu jāattiecas arī uz dažiem reģionālajiem nolīgumiem, kuri noslēgti starp dažām dalībvalstīm un dažām trešām valstīm, piemēram, starp divām vai trim, un kuru mērķis ir risināt vietējiem apstākļiem raksturīgas situācijas, un kuriem nevar pievienoties citas valstis. |
| --- | --- |

(10)

Šai regulai izņēmuma kārtā būtu jāattiecas arī uz dažiem reģionālajiem nolīgumiem, kuri noslēgti starp dažām dalībvalstīm un dažām trešām valstīm, piemēram, starp divām vai trim, un kuru mērķis ir risināt vietējiem apstākļiem raksturīgas situācijas, un kuriem nevar pievienoties citas valstis.

| (11) | Lai nodrošinātu, ka nolīgums, kuru paredzējusi noslēgt dalībvalsts, nepadara neefektīvus Kopienas tiesību aktus un netraucē saskaņā ar šiem tiesību aktiem izveidotās sistēmas pienācīgu darbību vai nekaitē Kopienas pieņemtajai ārējo attiecību politikai, attiecīgajai dalībvalstij būtu jāpaziņo Komisijai par saviem nodomiem, lai saņemtu atļauju sākt vai turpināt oficiālas sarunas par nolīgumu, kā arī lai noslēgtu nolīgumu. Šāds paziņojums būtu jāsniedz, nosūtot vēstuli vai izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus. Tam būtu jāsatur visa būtiskā informācija un dokumenti, kas ļauj Komisijai novērtēt sarunu iznākuma paredzamo ietekmi uz Kopienas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu, ka nolīgums, kuru paredzējusi noslēgt dalībvalsts, nepadara neefektīvus Kopienas tiesību aktus un netraucē saskaņā ar šiem tiesību aktiem izveidotās sistēmas pienācīgu darbību vai nekaitē Kopienas pieņemtajai ārējo attiecību politikai, attiecīgajai dalībvalstij būtu jāpaziņo Komisijai par saviem nodomiem, lai saņemtu atļauju sākt vai turpināt oficiālas sarunas par nolīgumu, kā arī lai noslēgtu nolīgumu. Šāds paziņojums būtu jāsniedz, nosūtot vēstuli vai izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus. Tam būtu jāsatur visa būtiskā informācija un dokumenti, kas ļauj Komisijai novērtēt sarunu iznākuma paredzamo ietekmi uz Kopienas tiesību aktiem.

| (12) | Būtu jānovērtē, vai Kopiena ir pietiekami ieinteresēta noslēgt divpusēju nolīgumu starp Kopienu un attiecīgo trešo valsti vai, attiecīgā gadījumā, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu spēkā esošu divpusēju nolīgumu starp dalībvalsti un trešo valsti. Šādā nolūkā visas dalībvalstis vajadzētu informēt par ikvienu paziņojumu, kuru Komisija saņēmusi saistībā ar kādas dalībvalsts paredzēto nolīgumu, lai ļautu pārējām dalībvalstīm izrādīt interesi pievienoties paziņojumu sniegušās dalībvalsts iniciatīvai. Ja pēc šīs informācijas apmaiņas ir parādījusies pietiekama Kopienas ieinteresētība, Komisijai būtu jāapsver iespēja ierosināt sarunu pilnvarojumu, lai noslēgtu nolīgumu starp Kopienu un attiecīgo trešo valsti. |
| --- | --- |

(12)

Būtu jānovērtē, vai Kopiena ir pietiekami ieinteresēta noslēgt divpusēju nolīgumu starp Kopienu un attiecīgo trešo valsti vai, attiecīgā gadījumā, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu spēkā esošu divpusēju nolīgumu starp dalībvalsti un trešo valsti. Šādā nolūkā visas dalībvalstis vajadzētu informēt par ikvienu paziņojumu, kuru Komisija saņēmusi saistībā ar kādas dalībvalsts paredzēto nolīgumu, lai ļautu pārējām dalībvalstīm izrādīt interesi pievienoties paziņojumu sniegušās dalībvalsts iniciatīvai. Ja pēc šīs informācijas apmaiņas ir parādījusies pietiekama Kopienas ieinteresētība, Komisijai būtu jāapsver iespēja ierosināt sarunu pilnvarojumu, lai noslēgtu nolīgumu starp Kopienu un attiecīgo trešo valsti.

| (13) | Ja Komisija lūdz kādai dalībvalstij sniegt papildu informāciju saistībā ar novērtējumu par to, vai minētā dalībvalsts būtu jāpiešķir atļauja sākt sarunas ar trešo valsti, šāds lūgums nedrīkst ietekmēt termiņus, kuros Komisijai jāsniedz pamatots lēmums par dalībvalsts pieteikumu. |
| --- | --- |

(13)

Ja Komisija lūdz kādai dalībvalstij sniegt papildu informāciju saistībā ar novērtējumu par to, vai minētā dalībvalsts būtu jāpiešķir atļauja sākt sarunas ar trešo valsti, šāds lūgums nedrīkst ietekmēt termiņus, kuros Komisijai jāsniedz pamatots lēmums par dalībvalsts pieteikumu.

| (14) | Piešķirot atļauju sākt oficiālas sarunas, Komisijai vajadzības gadījumā vajadzētu spēt ierosināt sarunu pamatnostādnes vai pieprasīt, lai paredzētajā nolīgumā tiktu iekļauti konkrēti noteikumi. Komisijai būtu pastāvīgi jāsaņem izsmeļoša informācija dažādajās sarunu stadijās par jautājumiem, kas ir šīs regulas darbības jomā, un saistībā ar šiem jautājumiem tai būtu jāatļauj piedalīties sarunās kā novērotājai. |
| --- | --- |

(14)

Piešķirot atļauju sākt oficiālas sarunas, Komisijai vajadzības gadījumā vajadzētu spēt ierosināt sarunu pamatnostādnes vai pieprasīt, lai paredzētajā nolīgumā tiktu iekļauti konkrēti noteikumi. Komisijai būtu pastāvīgi jāsaņem izsmeļoša informācija dažādajās sarunu stadijās par jautājumiem, kas ir šīs regulas darbības jomā, un saistībā ar šiem jautājumiem tai būtu jāatļauj piedalīties sarunās kā novērotājai.

| (15) | Paziņojot Komisijai par nodomu sākt sarunas ar trešo valsti, dalībvalstīm būtu jāinformē Komisija tikai par tiem sarunu elementiem, kas ir svarīgi, lai Komisija varētu veikt novērtējumu. Komisijas atļaujai un iespējamo sarunu pamatnostādnēm vai attiecīgi Komisijas atteikumam vajadzētu būt saistītam tikai ar jautājumiem, kas ir šīs regulas darbības jomā. |
| --- | --- |

(15)

Paziņojot Komisijai par nodomu sākt sarunas ar trešo valsti, dalībvalstīm būtu jāinformē Komisija tikai par tiem sarunu elementiem, kas ir svarīgi, lai Komisija varētu veikt novērtējumu. Komisijas atļaujai un iespējamo sarunu pamatnostādnēm vai attiecīgi Komisijas atteikumam vajadzētu būt saistītam tikai ar jautājumiem, kas ir šīs regulas darbības jomā.

| (16) | Visas dalībvalstis būtu jāinformē par Komisijai nosūtītu paziņojumu saistībā ar paredzētu vai jau apspriestu nolīgumu, kā arī par pamatotu Komisijas lēmumu saskaņā ar šo regulu. Tomēr šādai informācijai vajadzētu pilnībā atbilst iespējamām konfidencialitātes prasībām. |
| --- | --- |

(16)

Visas dalībvalstis būtu jāinformē par Komisijai nosūtītu paziņojumu saistībā ar paredzētu vai jau apspriestu nolīgumu, kā arī par pamatotu Komisijas lēmumu saskaņā ar šo regulu. Tomēr šādai informācijai vajadzētu pilnībā atbilst iespējamām konfidencialitātes prasībām.

| (17) | Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai būtu jānodrošina, ka ar jebkuru informāciju, kas noteikta kā konfidenciāla, rīkojas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (3). |
| --- | --- |

(17)

Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai būtu jānodrošina, ka ar jebkuru informāciju, kas noteikta kā konfidenciāla, rīkojas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (3).

| (18) | Ja Komisija, pamatojoties uz veiktajiem novērtējumiem, paredz neatļaut oficiālu sarunu sākšanu vai panāktā nolīguma noslēgšanu, tai pirms pamatota lēmuma sagatavošanas būtu jāsniedz attiecīgajai dalībvalstij atzinums. Ja iepriekšminētais attiecas uz apspriestā nolīguma noslēgšanu, atzinums būtu jānosūta arī Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(18)

Ja Komisija, pamatojoties uz veiktajiem novērtējumiem, paredz neatļaut oficiālu sarunu sākšanu vai panāktā nolīguma noslēgšanu, tai pirms pamatota lēmuma sagatavošanas būtu jāsniedz attiecīgajai dalībvalstij atzinums. Ja iepriekšminētais attiecas uz apspriestā nolīguma noslēgšanu, atzinums būtu jānosūta arī Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (19) | Lai nodrošinātu, ka apspriestais nolīgums nerada šķēršļus Kopienas ārējās politikas īstenošanai tiesu iestāžu sadarbības jomā civillietās un komerclietās, nolīgumā būtu jāparedz vai nu tā daļēja, vai pilnīga denonsēšana gadījumā, ja vēlāk par to pašu jautājumu tiek noslēgts cits nolīgums starp Kopienu vai Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un to pašu trešo valsti, no otras puses, vai arī jāparedz, ka attiecīgos nolīguma noteikumus tieši aizstāj šāda vēlāk noslēgta nolīguma noteikumi. |
| --- | --- |

(19)

Lai nodrošinātu, ka apspriestais nolīgums nerada šķēršļus Kopienas ārējās politikas īstenošanai tiesu iestāžu sadarbības jomā civillietās un komerclietās, nolīgumā būtu jāparedz vai nu tā daļēja, vai pilnīga denonsēšana gadījumā, ja vēlāk par to pašu jautājumu tiek noslēgts cits nolīgums starp Kopienu vai Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un to pašu trešo valsti, no otras puses, vai arī jāparedz, ka attiecīgos nolīguma noteikumus tieši aizstāj šāda vēlāk noslēgta nolīguma noteikumi.

| (20) | Būtu jāparedz pārejas pasākumi, kas attiecas uz situācijām, kad šīs regulas spēkā stāšanās brīdī dalībvalsts ir jau sākusi risināt vai arī ir jau pabeigusi sarunas ar trešo valsti, bet vēl nav izteikusi piekrišanu uzņemties nolīguma saistības. |
| --- | --- |

(20)

Būtu jāparedz pārejas pasākumi, kas attiecas uz situācijām, kad šīs regulas spēkā stāšanās brīdī dalībvalsts ir jau sākusi risināt vai arī ir jau pabeigusi sarunas ar trešo valsti, bet vēl nav izteikusi piekrišanu uzņemties nolīguma saistības.

| (21) | Lai nodrošinātu, ka ir gūta pietiekama pieredze, piemērojot šo regulu, Komisijai savu ziņojumu par šo piemērošanu vajadzētu iesniegt ne ātrāk kā pēc astoņiem gadiem no šīs regulas pieņemšanas dienas. Šajā ziņojumā, īstenojot savas prerogatīvas, Komisijai būtu jāapstiprina šīs regulas pagaidu raksturs vai jāpārbauda, vai šo regulu vajadzētu aizstāt ar jaunu regulu, kura attiecas uz to pašu jautājumu vai kurā iekļauti arī citi jautājumi, kas ir Kopienas ekskluzīvajā kompetencē un ko reglamentē citi Kopienas instrumenti, kā minēts 5. apsvērumā. |
| --- | --- |

(21)

Lai nodrošinātu, ka ir gūta pietiekama pieredze, piemērojot šo regulu, Komisijai savu ziņojumu par šo piemērošanu vajadzētu iesniegt ne ātrāk kā pēc astoņiem gadiem no šīs regulas pieņemšanas dienas. Šajā ziņojumā, īstenojot savas prerogatīvas, Komisijai būtu jāapstiprina šīs regulas pagaidu raksturs vai jāpārbauda, vai šo regulu vajadzētu aizstāt ar jaunu regulu, kura attiecas uz to pašu jautājumu vai kurā iekļauti arī citi jautājumi, kas ir Kopienas ekskluzīvajā kompetencē un ko reglamentē citi Kopienas instrumenti, kā minēts 5. apsvērumā.

| (22) | Ja Komisijas iesniegtajā ziņojumā tiek apstiprināts šīs regulas pagaidu raksturs, pēc ziņojuma iesniegšanas dalībvalstīm joprojām vajadzētu spēt informēt Komisiju par jau notiekošām vai izziņotām sarunām, lai saņemtu atļauju sākt oficiālas sarunas. |
| --- | --- |

(22)

Ja Komisijas iesniegtajā ziņojumā tiek apstiprināts šīs regulas pagaidu raksturs, pēc ziņojuma iesniegšanas dalībvalstīm joprojām vajadzētu spēt informēt Komisiju par jau notiekošām vai izziņotām sarunām, lai saņemtu atļauju sākt oficiālas sarunas.

| (23) | Saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi tās mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(23)

Saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi tās mērķa sasniegšanai.

| (24) | Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Apvienotā Karaliste un Īrija ir paziņojušas, ka tās vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Apvienotā Karaliste un Īrija ir paziņojušas, ka tās vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā.

| (25) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Ar šo regulu izveido procedūru, lai atļautu dalībvalstij grozīt spēkā esošu nolīgumu vai risināt sarunas un noslēgt jaunu nolīgumu ar trešo valsti saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem.

Šī procedūra neskar Kopienas un dalībvalstu attiecīgās kompetences.

2.   Šo regulu piemēro nolīgumiem par konkrētiem jautājumiem, kuri pilnīgi vai daļēji ir Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 593/2008 (2008. gada 17. jūnijs) par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām (Roma I) (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 864/2008 (2007. gada 11. jūlijs) par tiesību aktiem, kas piemērojami ārpuslīgumiskām saistībām (Roma II) (5) darbības jomā.

3.   Šo regulu nepiemēro, ja Kopiena jau ir noslēgusi nolīgumu ar attiecīgo trešo valsti par to pašu jautājumu.

2. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā termins “nolīgums” nozīmē:

| a) | divpusēju nolīgumu starp dalībvalsti un trešo valsti; |
| --- | --- |

a)

divpusēju nolīgumu starp dalībvalsti un trešo valsti;

| b) | reģionālu nolīgumu, kuru noslēdz ierobežots skaits dalībvalstu un trešo valstu, kas ir šo dalībvalstu kaimiņvalstis, un kura mērķis ir risināt vietējiem apstākļiem raksturīgas situācijas, un kuram nevar pievienoties citas valstis. |
| --- | --- |

b)

reģionālu nolīgumu, kuru noslēdz ierobežots skaits dalībvalstu un trešo valstu, kas ir šo dalībvalstu kaimiņvalstis, un kura mērķis ir risināt vietējiem apstākļiem raksturīgas situācijas, un kuram nevar pievienoties citas valstis.

2.   Saistībā ar 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem reģionālajiem nolīgumiem šajā regulā jebkuru atsauci uz dalībvalsti vai trešo valsti saprot kā atsauci uz attiecīgajām dalībvalstīm vai trešām valstīm.

3. pants

Paziņojums Komisijai

1.   Ja dalībvalsts plāno uzsākt sarunas, lai grozītu spēkā esošu nolīgumu vai noslēgtu jaunu nolīgumu, kas ir šīs regulas darbības jomā, tā pēc iespējas drīz, pirms paredzētā oficiālo sarunu sākuma savu nodomu rakstiski dara zināmu Komisijai.

2.   Attiecīgā gadījumā paziņojumam pievieno spēkā esoša nolīguma kopiju, nolīguma projektu vai priekšlikuma projektu un jebkurus citus attiecīgos dokumentus. Dalībvalsts apraksta sarunu priekšmetu un precizē jautājumus, kuri jārisina paredzētajā nolīgumā, vai tos spēkā esošā nolīguma noteikumus, kuri ir jāgroza. Dalībvalsts var sniegt jebkuru citu papildu informāciju.

4. pants

Komisijas veiktais novērtējums

1.   Saņemot 3. pantā minēto paziņojumu, Komisija novērtē, vai dalībvalsts var sākt oficiālas sarunas.

2.   Veicot minēto novērtējumu, Komisija vispirms pārbauda, vai nākamajos 24 mēnešos ir konkrēti paredzēts attiecīgs sarunu pilnvarojums, lai noslēgtu nolīgumu starp Kopienu un attiecīgo trešo valsti. Ja tas tā nav, Komisija izvērtē, vai ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | attiecīgā dalībvalsts ir sniegusi informāciju, kas liecina, ka tā ir īpaši ieinteresēta noslēgt nolīgumu, ņemot vērā ekonomiskās, ģeogrāfiskās, kultūras, vēsturiskās, sociālās vai politiskās saites starp dalībvalsti un attiecīgo trešo valsti; |
| --- | --- |

a)

attiecīgā dalībvalsts ir sniegusi informāciju, kas liecina, ka tā ir īpaši ieinteresēta noslēgt nolīgumu, ņemot vērā ekonomiskās, ģeogrāfiskās, kultūras, vēsturiskās, sociālās vai politiskās saites starp dalībvalsti un attiecīgo trešo valsti;

| b) | pamatojoties uz dalībvalsts sniegto informāciju, ir secināms, ka paredzētais nolīgums nepadara neefektīvus Kopienas tiesību aktus un netraucē ar šiem tiesību aktiem izveidotās sistēmas pienācīgu darbību; un |
| --- | --- |

b)

pamatojoties uz dalībvalsts sniegto informāciju, ir secināms, ka paredzētais nolīgums nepadara neefektīvus Kopienas tiesību aktus un netraucē ar šiem tiesību aktiem izveidotās sistēmas pienācīgu darbību; un

| c) | paredzētais nolīgums nekaitētu Kopienas ārējo attiecību politikas mērķim un uzdevumam, par ko lēmusi Kopiena. |
| --- | --- |

c)

paredzētais nolīgums nekaitētu Kopienas ārējo attiecību politikas mērķim un uzdevumam, par ko lēmusi Kopiena.

3.   Ja dalībvalsts sniegtā informācija nav pietiekama novērtējuma veikšanai, Komisija var pieprasīt papildu informāciju.

5. pants

Atļauja sākt oficiālas sarunas

1.   Ja paredzētais nolīgums atbilst 4. panta 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem, Komisija sniedz pamatotu lēmumu par dalībvalsts pieteikumu 90 dienu laikā pēc 3. pantā minētā paziņojuma saņemšanas, atļaujot tai sākt oficiālas sarunas par minēto nolīgumu.

Vajadzības gadījumā Komisija var ierosināt sarunu pamatnostādnes un var pieprasīt, lai paredzētajā nolīgumā tiktu iekļauti konkrēti noteikumi.

2.   Paredzētajā nolīgumā iekļauj noteikumu, ar ko nodrošina:

| a) | nolīguma daļēju vai pilnīgu denonsēšanu, ja vēlāk par to pašu jautājumu tiek noslēgts cits nolīgums starp Kopienu vai Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un to pašu trešo valsti, no otras puses, vai |
| --- | --- |

a)

nolīguma daļēju vai pilnīgu denonsēšanu, ja vēlāk par to pašu jautājumu tiek noslēgts cits nolīgums starp Kopienu vai Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un to pašu trešo valsti, no otras puses, vai

| b) | to, ka attiecīgos nolīguma noteikumus tieši aizstāj noteikumi citā nolīgumā, kas vēlāk par to pašu jautājumu noslēgts starp Kopienu vai Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un to pašu trešo valsti, no otras puses.
  Pirmās daļas a) apakšpunktā minētā klauzula būtu jāformulē šādi: “(Dalībvalsts(-u) nosaukums(-i)) daļēji vai pilnībā denonsē šo nolīgumu, ja un kad Eiropas Kopiena vai Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis noslēdz nolīgumu ar (trešās(-o) valsts(-u) nosaukums(-i)) par tiem pašiem civiltiesību jautājumiem, kā tie, ko reglamentē šis nolīgums.”
  Pirmās daļas b) apakšpunktā minētā klauzula būtu jāformulē šādi: “Šo nolīgumu vai konkrētus šā nolīguma noteikumus pārtrauc piemērot dienā, kad stājas spēkā nolīgums starp Eiropas Kopienu vai Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un (trešās(-o) valsts(-u) nosaukums(-i)), no otras puses, par jautājumiem, kurus reglamentē minētais nolīgums.” |
| --- | --- |

b)

to, ka attiecīgos nolīguma noteikumus tieši aizstāj noteikumi citā nolīgumā, kas vēlāk par to pašu jautājumu noslēgts starp Kopienu vai Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un to pašu trešo valsti, no otras puses.

Pirmās daļas a) apakšpunktā minētā klauzula būtu jāformulē šādi: “(Dalībvalsts(-u) nosaukums(-i)) daļēji vai pilnībā denonsē šo nolīgumu, ja un kad Eiropas Kopiena vai Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis noslēdz nolīgumu ar (trešās(-o) valsts(-u) nosaukums(-i)) par tiem pašiem civiltiesību jautājumiem, kā tie, ko reglamentē šis nolīgums.”

Pirmās daļas b) apakšpunktā minētā klauzula būtu jāformulē šādi: “Šo nolīgumu vai konkrētus šā nolīguma noteikumus pārtrauc piemērot dienā, kad stājas spēkā nolīgums starp Eiropas Kopienu vai Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un (trešās(-o) valsts(-u) nosaukums(-i)), no otras puses, par jautājumiem, kurus reglamentē minētais nolīgums.”

6. pants

Atteikums piešķirt atļauju oficiālu sarunu sākšanai

1.   Ja Komisija, pamatojoties uz 4. pantā minēto novērtējumu, paredz neatļaut oficiālu sarunu sākšanu par paredzēto nolīgumu, tā sniedz atzinumu attiecīgajai dalībvalstij 90 dienās pēc 3. pantā minētā paziņojuma saņemšanas.

2.   Attiecīgā dalībvalsts 30 dienu laikā pēc Komisijas atzinuma saņemšanas var lūgt Komisijai iesaistīties ar to pārrunās, lai rastu risinājumu.

3.   Ja attiecīgā dalībvalsts līdz 2. punktā paredzētajam termiņam nelūdz Komisijai sākt šādas pārrunas, Komisija 130 dienu laikā pēc 3. pantā minētā paziņojuma saņemšanas sniedz pamatotu lēmumu par dalībvalsts pieteikumu.

4.   Ja tiek rīkotas 2. punktā minētās pārrunas, Komisija sniedz pamatotu lēmumu par dalībvalsts pieteikumu 30 dienu laikā pēc šo pārrunu noslēgšanas.

7. pants

Komisijas dalība sarunās

Komisija var piedalīties sarunās starp dalībvalsti un trešo valsti kā novērotāja, ja tiek skarti jautājumi, kas ir šīs regulas darbības jomā. Ja Komisija nepiedalās kā novērotāja, tā tiek informēta par progresu un rezultātiem dažādās sarunu stadijās.

8. pants

Atļauja noslēgt nolīgumu

1.   Pirms parakstīt apspriesto nolīgumu, attiecīgā dalībvalsts dara Komisijai zināmu attiecīgo sarunu iznākumu un nosūta tai nolīguma tekstu.

2.   Pēc šā paziņojuma saņemšanas, Komisija izvērtē, vai apspriestais nolīgums:

| a) | atbilst 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzētajam nosacījumam; |
| --- | --- |

a)

atbilst 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzētajam nosacījumam;

| b) | atbilst 4. panta 2. punkta c) apakšpunktā paredzētajam nosacījumam, ciktāl ir radušies jauni un neparedzēti apstākļi saistībā ar šo nosacījumu; un |
| --- | --- |

b)

atbilst 4. panta 2. punkta c) apakšpunktā paredzētajam nosacījumam, ciktāl ir radušies jauni un neparedzēti apstākļi saistībā ar šo nosacījumu; un

| c) | atbilst prasībām saskaņā ar 5. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

c)

atbilst prasībām saskaņā ar 5. panta 2. punktu.

3.   Ja apspriestais nolīgums atbilst 2. punktā minētajiem nosacījumiem un prasībām, Komisija sniedz pamatotu lēmumu par dalībvalsts pieteikumu 90 dienu laikā pēc 1. punktā minētā paziņojuma saņemšanas, atļaujot tai noslēgt minēto nolīgumu.

9. pants

Atteikums atļaut nolīguma noslēgšanu

1.   Ja, pamatojoties uz 8. panta 2. punktā minēto izvērtējumu, Komisija paredz neatļaut apspriestā nolīguma noslēgšanu, tā 90 dienu laikā pēc 8. panta 1. punktā minētā paziņojuma saņemšanas sniedz atzinumu attiecīgajai dalībvalstij, kā arī Eiropas Parlamentam un Padomei.

2.   Attiecīgā dalībvalsts 30 dienu laikā pēc Komisijas atzinuma saņemšanas var lūgt Komisijai iesaistīties ar to pārrunās, lai rastu risinājumu.

3.   Ja attiecīgā dalībvalsts līdz 2. punktā paredzētajam termiņam nelūdz Komisijai sākt pārrunas, Komisija 130 dienu laikā pēc 8. panta 1. punktā minētā paziņojuma saņemšanas sniedz pamatotu lēmumu par dalībvalsts pieteikumu.

4.   Ja tiek rīkotas 2. punktā minētās pārrunas, Komisija sniedz pamatotu lēmumu par dalībvalsts pieteikumu 30 dienu laikā pēc šo pārrunu noslēgšanas.

5.   Komisija paziņo savu lēmumu Eiropas Parlamentam un Padomei 30 dienu laikā pēc tā pieņemšanas.

10. pants

Konfidencialitāte

Sniedzot informāciju Komisijai saskaņā ar 3. pantu, 4. panta 3. punktu un 8. pantu, dalībvalsts var norādīt, vai kāda informācijas daļa ir uzskatāma par konfidenciālu un vai sniegto informāciju var darīt zināmu pārējām dalībvalstīm.

11. pants

Informācijas sniegšana dalībvalstīm

Komisija, ievērojot konfidencialitātes prasības, nosūta dalībvalstīm paziņojumus, kas saņemti saskaņā ar 3. un 8. pantu, un vajadzības gadījumā – pavaddokumentus, kā arī visus pamatotos lēmumus saskaņā ar 5., 6., 8. un 9. pantu.

12. pants

Pārejas noteikumi

1.   Ja brīdī, kad stājas spēkā šī regula, dalībvalsts jau ir sākusi sarunas par nolīgumu ar trešo valsti, piemēro 3. līdz 11. pantu.

Ja to pieļauj sarunu stadija, Komisija var ierosināt sarunu pamatnostādnes vai pieprasīt konkrētu noteikumu iekļaušanu, kā minēts attiecīgi 5. panta 1. punkta otrajā daļā un 5. panta 2. punktā.

2.   Ja brīdī, kad stājas spēkā šī regula, dalībvalsts jau ir beigusi sarunas, bet nolīgums vēl nav noslēgts, piemēro 3. pantu, 8. panta 2. līdz 4. punktu un 9. pantu.

13. pants

Pārskatīšana

1.   Ne agrāk kā 2017. gada 13. jūlijā Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par šīs regulas piemērošanu.

2.   Minētajā ziņojumā:

| a) | apstiprina, ka ir atbilstīgi, ja šīs regulas darbība beidzas dienā, kas noteikta saskaņā ar 14. panta 1. punktu, vai |
| --- | --- |

a)

apstiprina, ka ir atbilstīgi, ja šīs regulas darbība beidzas dienā, kas noteikta saskaņā ar 14. panta 1. punktu, vai

| b) | iesaka no minētās dienas šo regulu aizstāt ar jaunu regulu. |
| --- | --- |

b)

iesaka no minētās dienas šo regulu aizstāt ar jaunu regulu.

3.   Ja ziņojumā iesaka aizstāt šo regulu, kā minēts 2. punkta b) apakšpunktā, tam pievieno atbilstīgu tiesību akta priekšlikumu.

14. pants

Darbības beigas

1.   Šīs regulas darbība beidzas trīs gadus pēc 13. pantā minētā Komisijas ziņojuma iesniegšanas.

Pirmajā daļā minētais trīs gadu laikposms sākas no pirmās tā mēneša dienas, kad ziņojums iesniegts vai nu Eiropas Parlamentam, vai Padomei, atkarībā no tā, kura no šīm dienām ir vēlāk.

2.   Neatkarīgi no šīs regulas darbības beigšanās dienā, kas noteikta saskaņā ar 1. punktu, visas minētajā dienā jau notiekošās sarunas, kuras dalībvalstis uzsākušas saskaņā ar šo regulu, ļauj turpināt un pabeigt atbilstīgi šai regulai.

15. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu.

Briselē, 2009. gada 13. jūlijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. ERLANDSSON

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2009. gada 7. jūlija Lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 12, 16.1.2001., 1. lpp.

2

(3)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

3

(4)  OV L 177, 4.7.2008., 6. lpp.

4

(5)  OV L 199, 31.7.2007., 40. lpp.

5

---

| 31.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 200/31 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 200/31

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 663/2009

(2009. gada 13. jūlijs),

ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 156. pantu un 175. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas ekonomika piedzīvo strauju lejupslīdi finanšu krīzes rezultātā. Ir nepieciešams īstenot ārkārtējus un tūlītējus pasākumus, lai novērstu šo nopietno un nepieredzēto ekonomisko situāciju. Lai atjaunotu tirgus dalībnieku uzticēšanos, ir nepieciešams nekavējoties pabeigt pasākumus, kas ietekmē ekonomiku. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas ekonomika piedzīvo strauju lejupslīdi finanšu krīzes rezultātā. Ir nepieciešams īstenot ārkārtējus un tūlītējus pasākumus, lai novērstu šo nopietno un nepieredzēto ekonomisko situāciju. Lai atjaunotu tirgus dalībnieku uzticēšanos, ir nepieciešams nekavējoties pabeigt pasākumus, kas ietekmē ekonomiku.

| (2) | Tajā pašā laikā ir skaidrs, ka Eiropas ekonomikas spēcīgums ilgtermiņā un tās ilgtspējība ir atkarīgi no tā, vai ekonomika tiks pielāgota, ņemot vērā energoapgādes drošības prasības un nepieciešamību samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas. Šis secinājums ir vēl jo svarīgāks, pieaugot bažām par uzticamu gāzes piegāžu nodrošināšanu. |
| --- | --- |

(2)

Tajā pašā laikā ir skaidrs, ka Eiropas ekonomikas spēcīgums ilgtermiņā un tās ilgtspējība ir atkarīgi no tā, vai ekonomika tiks pielāgota, ņemot vērā energoapgādes drošības prasības un nepieciešamību samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas. Šis secinājums ir vēl jo svarīgāks, pieaugot bažām par uzticamu gāzes piegāžu nodrošināšanu.

| (3) | Ņemot vērā šos apsvērumus, Eiropadome 2008. gada 11. un 12. decembra sanāksmes secinājumos apstiprināja Komisijas 2008. gada 26. novembrī piedāvāto Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (Atveseļošanās plāns), kurā izklāstīts, kā dalībvalstis un Eiropas Savienība var saskaņot savu politiku un radīt jaunus stimulus Eiropas ekonomikai, orientējot tos uz Kopienas ilgtermiņa mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā šos apsvērumus, Eiropadome 2008. gada 11. un 12. decembra sanāksmes secinājumos apstiprināja Komisijas 2008. gada 26. novembrī piedāvāto Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (Atveseļošanās plāns), kurā izklāstīts, kā dalībvalstis un Eiropas Savienība var saskaņot savu politiku un radīt jaunus stimulus Eiropas ekonomikai, orientējot tos uz Kopienas ilgtermiņa mērķu sasniegšanu.

| (4) | Šā plāna svarīga daļa bija priekšlikums palielināt Kopienas izdevumus noteiktās stratēģiskās nozarēs, lai mazinātu ieguldītāju neuzticēšanos un palīdzētu sagatavot ceļu uz spēcīgāku ekonomiku nākotnē. Eiropadome lūdza Komisiju iesniegt sarakstu ar konkrētiem projektiem, ievērojot adekvātu ģeogrāfisko līdzsvaru, lai palielinātu ieguldījumus, jo īpaši infrastruktūras projektu izstrādē. |
| --- | --- |

(4)

Šā plāna svarīga daļa bija priekšlikums palielināt Kopienas izdevumus noteiktās stratēģiskās nozarēs, lai mazinātu ieguldītāju neuzticēšanos un palīdzētu sagatavot ceļu uz spēcīgāku ekonomiku nākotnē. Eiropadome lūdza Komisiju iesniegt sarakstu ar konkrētiem projektiem, ievērojot adekvātu ģeogrāfisko līdzsvaru, lai palielinātu ieguldījumus, jo īpaši infrastruktūras projektu izstrādē.

| (5) | Lai atveseļošanas plāns būtu efektīvs, ir ļoti svarīgi finansēt pasākumus, kas piedāvā ātru risinājumu problēmām gan saistībā ar ekonomikas krīzi, gan ar Kopienas steidzamām vajadzībām pēc enerģijas. Tomēr ar šo regulu izveidotajai īpašajai programmai nekādā veidā nevajadzētu radīt precedentu turpmākām līdzfinansējuma proporcijām attiecībā uz ieguldījumiem infrastruktūrā. |
| --- | --- |

(5)

Lai atveseļošanas plāns būtu efektīvs, ir ļoti svarīgi finansēt pasākumus, kas piedāvā ātru risinājumu problēmām gan saistībā ar ekonomikas krīzi, gan ar Kopienas steidzamām vajadzībām pēc enerģijas. Tomēr ar šo regulu izveidotajai īpašajai programmai nekādā veidā nevajadzētu radīt precedentu turpmākām līdzfinansējuma proporcijām attiecībā uz ieguldījumiem infrastruktūrā.

| (6) | Lai ieguldījumiem būtu reāla un būtiska ietekme, šiem pasākumiem vajadzētu būt koncentrētiem uz dažām konkrētām nozarēm, kurās pasākumi dotu būtisku ieguldījumu energoapgādes drošības un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķu sasniegšanā, kurās ir lieli, rūpīgi izstrādāti projekti, kas nodrošina ievērojamu finansiālās palīdzības summu efektīvu un lietderīgu izmantošanu un veicina būtisku ieguldījumu summu piesaistīšanu no citiem avotiem, tostarp no Eiropas Investīciju bankas, un kurās Eiropas mēroga darbība radītu pievienoto vērtību. Gāzes un elektroenerģijas nozaru infrastruktūra, jūras vēja enerģijas ražošanas un oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas nozares atbilst šiem kritērijiem. Izvēloties šīs nozares, tiek apliecināti īpašie apstākļi, kas saistīti ar atveseļošanas plānu, un nebūtu jāapšauba augstā prioritāte, kas piešķirama energoefektivitātei un atjaunojamu enerģijas avotu izmantošanas sekmēšanai – jautājumiem, kuriem pievērsta uzmanība atveseļošanas plānā. |
| --- | --- |

(6)

Lai ieguldījumiem būtu reāla un būtiska ietekme, šiem pasākumiem vajadzētu būt koncentrētiem uz dažām konkrētām nozarēm, kurās pasākumi dotu būtisku ieguldījumu energoapgādes drošības un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķu sasniegšanā, kurās ir lieli, rūpīgi izstrādāti projekti, kas nodrošina ievērojamu finansiālās palīdzības summu efektīvu un lietderīgu izmantošanu un veicina būtisku ieguldījumu summu piesaistīšanu no citiem avotiem, tostarp no Eiropas Investīciju bankas, un kurās Eiropas mēroga darbība radītu pievienoto vērtību. Gāzes un elektroenerģijas nozaru infrastruktūra, jūras vēja enerģijas ražošanas un oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas nozares atbilst šiem kritērijiem. Izvēloties šīs nozares, tiek apliecināti īpašie apstākļi, kas saistīti ar atveseļošanas plānu, un nebūtu jāapšauba augstā prioritāte, kas piešķirama energoefektivitātei un atjaunojamu enerģijas avotu izmantošanas sekmēšanai – jautājumiem, kuriem pievērsta uzmanība atveseļošanas plānā.

| (7) | Gadījumam, ja līdz 2010. gada beigām nebūs iespējams piešķirt visus līdzekļus, Komisija ir paziņojusi par saviem nodomiem, attiecīgā gadījumā, 2010. gadā ziņojot par šīs regulas īstenošanu, ierosināt pasākumus, kurus īstenojot būtu iespējams atbilstīgi atveseļošanas plānam finansēt projektus, piemēram, energoefektivitātes un atjaunojamu enerģijas avotu jomā. |
| --- | --- |

(7)

Gadījumam, ja līdz 2010. gada beigām nebūs iespējams piešķirt visus līdzekļus, Komisija ir paziņojusi par saviem nodomiem, attiecīgā gadījumā, 2010. gadā ziņojot par šīs regulas īstenošanu, ierosināt pasākumus, kurus īstenojot būtu iespējams atbilstīgi atveseļošanas plānam finansēt projektus, piemēram, energoefektivitātes un atjaunojamu enerģijas avotu jomā.

| (8) | Konkrētas problēmas saistībā ar gāzes un elektroenerģijas infrastruktūrām ir parādījušās pēdējo gadu laikā. Nesenās gāzes krīzes (2006. un 2009. gada ziemā) un naftas cenu pieaugums līdz 2008. gada vidum parādīja, cik neaizsargāta šajā ziņā ir Eiropa. Pašmāju energoresursu – gāzes un naftas – krājumi izsīkst tādā mērā, ka Eiropa energoapgādes jomā arvien vairāk kļūst atkarīga no importa. Tādēļ enerģētikas infrastruktūrai būs izšķiroša nozīme. |
| --- | --- |

(8)

Konkrētas problēmas saistībā ar gāzes un elektroenerģijas infrastruktūrām ir parādījušās pēdējo gadu laikā. Nesenās gāzes krīzes (2006. un 2009. gada ziemā) un naftas cenu pieaugums līdz 2008. gada vidum parādīja, cik neaizsargāta šajā ziņā ir Eiropa. Pašmāju energoresursu – gāzes un naftas – krājumi izsīkst tādā mērā, ka Eiropa energoapgādes jomā arvien vairāk kļūst atkarīga no importa. Tādēļ enerģētikas infrastruktūrai būs izšķiroša nozīme.

| (9) | Tomēr pašreizējā ekonomikas un finanšu krīze nelabvēlīgi ietekmē enerģētikas infrastruktūras projektu īstenošanu. Dažos svarīgos – tostarp Kopienas nozīmes – projektos nepietiekamo līdzekļu dēļ, iespējams, gaidāma būtiska īstenošanas kavēšanās. Tādēļ ir vajadzīga tūlītēja rīcība, lai atbalstītu ieguldījumus enerģētikas infrastruktūrā. Tā kā šādu projektu izstrādei un īstenošanai vajadzīgs ievērojams laiks, ir svarīgi, lai Kopiena nekavējoties veiktu ieguldījumus šādā infrastruktūrā un tādējādi varētu paātrināt tādu projektu izstrādi, kuriem ir īpaši liela nozīme energoapgādes drošībai Kopienā. Tam būs ārkārtīgi svarīga nozīme, nodrošinot Kopienas energoapgādes drošību par konkurētspējīgām cenām, kad ekonomika būs atveseļojusies un pasaulē pieaugs pieprasījums pēc enerģijas. |
| --- | --- |

(9)

Tomēr pašreizējā ekonomikas un finanšu krīze nelabvēlīgi ietekmē enerģētikas infrastruktūras projektu īstenošanu. Dažos svarīgos – tostarp Kopienas nozīmes – projektos nepietiekamo līdzekļu dēļ, iespējams, gaidāma būtiska īstenošanas kavēšanās. Tādēļ ir vajadzīga tūlītēja rīcība, lai atbalstītu ieguldījumus enerģētikas infrastruktūrā. Tā kā šādu projektu izstrādei un īstenošanai vajadzīgs ievērojams laiks, ir svarīgi, lai Kopiena nekavējoties veiktu ieguldījumus šādā infrastruktūrā un tādējādi varētu paātrināt tādu projektu izstrādi, kuriem ir īpaši liela nozīme energoapgādes drošībai Kopienā. Tam būs ārkārtīgi svarīga nozīme, nodrošinot Kopienas energoapgādes drošību par konkurētspējīgām cenām, kad ekonomika būs atveseļojusies un pasaulē pieaugs pieprasījums pēc enerģijas.

| (10) | No enerģētikas infrastruktūras projektiem ir jāizraugās tie, kuri ir vissvarīgākie iekšējā enerģijas tirgus darbībai un energoapgādes drošībai un kuri veicinātu arī ekonomikas atveseļošanos. |
| --- | --- |

(10)

No enerģētikas infrastruktūras projektiem ir jāizraugās tie, kuri ir vissvarīgākie iekšējā enerģijas tirgus darbībai un energoapgādes drošībai un kuri veicinātu arī ekonomikas atveseļošanos.

| (11) | Attiecībā uz oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu un jo īpaši jūras vēja enerģijas ražošanu šai regulai būtu jāpamatojas uz Eiropas energotehnoloģiju stratēģisko plānu, kuru Komisija prezentēja 2007. gada 22. novembrī un kurā aicināts izstrādāt kopīgu stratēģisku plānu pētījumiem un jauninājumiem enerģētikas jomā saskaņā ar ES enerģētikas politikas mērķiem, vienlaikus apņemoties izstrādāt sešas Eiropas rūpniecības iniciatīvas. Eiropadome 2008. gada 16. oktobra sanāksmes secinājumos aicināja Komisiju būtiski paātrināt Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskā plāna īstenošanu. Ar šo programmu tiek uzsākta oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas un jūras vēja enerģijas ražošanas projektu finansēšana, neskarot sešu rūpniecības iniciatīvu turpmāko izstrādi enerģētikas demonstrējumu projektu jomā, kā galvenajos vilcienos izklāstīts Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu un jo īpaši jūras vēja enerģijas ražošanu šai regulai būtu jāpamatojas uz Eiropas energotehnoloģiju stratēģisko plānu, kuru Komisija prezentēja 2007. gada 22. novembrī un kurā aicināts izstrādāt kopīgu stratēģisku plānu pētījumiem un jauninājumiem enerģētikas jomā saskaņā ar ES enerģētikas politikas mērķiem, vienlaikus apņemoties izstrādāt sešas Eiropas rūpniecības iniciatīvas. Eiropadome 2008. gada 16. oktobra sanāksmes secinājumos aicināja Komisiju būtiski paātrināt Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskā plāna īstenošanu. Ar šo programmu tiek uzsākta oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas un jūras vēja enerģijas ražošanas projektu finansēšana, neskarot sešu rūpniecības iniciatīvu turpmāko izstrādi enerģētikas demonstrējumu projektu jomā, kā galvenajos vilcienos izklāstīts Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā.

| (12) | Lai šai regulai būtu tūlītēja ietekme ekonomikas krīzes radīto problēmu risināšanā, ir būtiski iekļaut tajā sarakstu ar projektiem, kuriem drīkst nekavējoties piešķirt finansiālu atbalstu, ja tie atbilst efektivitātes un lietderīguma kritērijiem un noteiktajiem finansējuma ierobežojumiem. |
| --- | --- |

(12)

Lai šai regulai būtu tūlītēja ietekme ekonomikas krīzes radīto problēmu risināšanā, ir būtiski iekļaut tajā sarakstu ar projektiem, kuriem drīkst nekavējoties piešķirt finansiālu atbalstu, ja tie atbilst efektivitātes un lietderīguma kritērijiem un noteiktajiem finansējuma ierobežojumiem.

| (13) | Attiecībā uz gāzes un elektroenerģijas infrastruktūru projektiem būtu jāsastāda saraksts atbilstīgi projektu ieguldījumam to energoapgādes drošības un dažādošanas mērķu sasniegšanā, kuri noteikti Komisijas 2008. gada 13. novembra Otrajā enerģētikas stratēģiskajā pārskatā un kurus ar 2009. gada 3. februāra rezolūciju apstiprinājis Eiropas Parlaments un 2009. gada 19. februārī savos secinājumos – Padome. Projekti būtu jāizraugās, par pamatu ņemot to, ka ar tiem tiek īstenotas minētajā pārskatā noteiktās prioritātes, ka tie ir pietiekami labi izstrādāti un sniedz ieguldījumu energoapgādes un energoresursu avotu drošībā un dažādošanā, tīkla jaudas optimizēšanā un iekšējā enerģijas tirgus integrācijā, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu posmiem, tīkla attīstībā, lai stiprinātu ekonomisko un sociālo kohēziju, mazinot Kopienas mazāk labvēlīgo vai salu reģionu izolētību, atjaunojamo energoresursu pieslēgšanā, savstarpēji savienoto tīklu drošībā, uzticamībā un savstarpējā izmantojamībā un dalībvalstu solidaritātē. Šo projektu īstenošanai būs nepieciešama valsts, reģionālo un vietējo pārvaldes iestāžu apņemšanās paātrināt administratīvās procedūras un atļauju piešķiršanu. Bez šādas paātrināšanas daudzi projekti atbalstu noteiktajā termiņā nesaņems. |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz gāzes un elektroenerģijas infrastruktūru projektiem būtu jāsastāda saraksts atbilstīgi projektu ieguldījumam to energoapgādes drošības un dažādošanas mērķu sasniegšanā, kuri noteikti Komisijas 2008. gada 13. novembra Otrajā enerģētikas stratēģiskajā pārskatā un kurus ar 2009. gada 3. februāra rezolūciju apstiprinājis Eiropas Parlaments un 2009. gada 19. februārī savos secinājumos – Padome. Projekti būtu jāizraugās, par pamatu ņemot to, ka ar tiem tiek īstenotas minētajā pārskatā noteiktās prioritātes, ka tie ir pietiekami labi izstrādāti un sniedz ieguldījumu energoapgādes un energoresursu avotu drošībā un dažādošanā, tīkla jaudas optimizēšanā un iekšējā enerģijas tirgus integrācijā, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu posmiem, tīkla attīstībā, lai stiprinātu ekonomisko un sociālo kohēziju, mazinot Kopienas mazāk labvēlīgo vai salu reģionu izolētību, atjaunojamo energoresursu pieslēgšanā, savstarpēji savienoto tīklu drošībā, uzticamībā un savstarpējā izmantojamībā un dalībvalstu solidaritātē. Šo projektu īstenošanai būs nepieciešama valsts, reģionālo un vietējo pārvaldes iestāžu apņemšanās paātrināt administratīvās procedūras un atļauju piešķiršanu. Bez šādas paātrināšanas daudzi projekti atbalstu noteiktajā termiņā nesaņems.

| (14) | Attiecībā uz jūras vēja enerģijas ražošanu sarakstā būtu jāiekļauj projekti, kuri, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no Eiropas Vēja enerģijas tehnoloģiju platformas dalībniekiem, no rūpniecības nozares un citiem avotiem, ir uzskatāmi par apstiprinātiem un gataviem īstenošanai, kuri ir novatoriski un vienlaikus balstīti uz vispāratzītām idejām, kuru īstenošanu iespējams paātrināt ar finansiāliem stimuliem, projekti ar pārrobežu nozīmi, liela mēroga un tādi projekti, kuri spēj nodemonstrēt, kā efektīvi plašāk izmantojami tehnoloģiju sasniegumu rezultāti, ņemot vērā Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā apstiprinātos mērķus un struktūras. Finansiālais atbalsts būtu jānovirza tādiem projektiem, kuru izstrāde 2009. un 2010. gadā varētu būtiski pavirzīties uz priekšu. |
| --- | --- |

(14)

Attiecībā uz jūras vēja enerģijas ražošanu sarakstā būtu jāiekļauj projekti, kuri, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no Eiropas Vēja enerģijas tehnoloģiju platformas dalībniekiem, no rūpniecības nozares un citiem avotiem, ir uzskatāmi par apstiprinātiem un gataviem īstenošanai, kuri ir novatoriski un vienlaikus balstīti uz vispāratzītām idejām, kuru īstenošanu iespējams paātrināt ar finansiāliem stimuliem, projekti ar pārrobežu nozīmi, liela mēroga un tādi projekti, kuri spēj nodemonstrēt, kā efektīvi plašāk izmantojami tehnoloģiju sasniegumu rezultāti, ņemot vērā Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā apstiprinātos mērķus un struktūras. Finansiālais atbalsts būtu jānovirza tādiem projektiem, kuru izstrāde 2009. un 2010. gadā varētu būtiski pavirzīties uz priekšu.

| (15) | Attiecībā uz oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu saraksts būtu jāsastāda, galvenokārt pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no ieinteresētajām personām, kuras darbojas Forumā par fosilajiem kurināmajiem, no Fosilā kurināmā bezemisiju spēkstaciju tehnoloģiju platformas dalībniekiem un no citiem avotiem. Finansiālais atbalsts būtu jānovirza tādiem projektiem, kuru izstrāde 2009. un 2010. gadā varētu būtiski pavirzīties uz priekšu. Projekta gatavības pakāpe būtu jānovērtē, pamatojoties uz to, vai tajā paredzēta labi izstrādāta un īstenojama rūpnieciskās iekārtas koncepcija, tostarp attiecībā uz tās oglekļa uztveršanas komponentu, kā arī labi izstrādāta un īstenojama CO2 transporta un uzglabāšanas koncepcija, un to, vai vietējās pārvaldes iestādes ir paudušas skaidru apņemšanos projektu atbalstīt. Projektiem būtu jādemonstrē arī tas, kā tiks efektīvi plašāk izmantoti tehnoloģiju sasniegumu rezultāti un kā tie paātrinās Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā noteikto mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu saraksts būtu jāsastāda, galvenokārt pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no ieinteresētajām personām, kuras darbojas Forumā par fosilajiem kurināmajiem, no Fosilā kurināmā bezemisiju spēkstaciju tehnoloģiju platformas dalībniekiem un no citiem avotiem. Finansiālais atbalsts būtu jānovirza tādiem projektiem, kuru izstrāde 2009. un 2010. gadā varētu būtiski pavirzīties uz priekšu. Projekta gatavības pakāpe būtu jānovērtē, pamatojoties uz to, vai tajā paredzēta labi izstrādāta un īstenojama rūpnieciskās iekārtas koncepcija, tostarp attiecībā uz tās oglekļa uztveršanas komponentu, kā arī labi izstrādāta un īstenojama CO2 transporta un uzglabāšanas koncepcija, un to, vai vietējās pārvaldes iestādes ir paudušas skaidru apņemšanos projektu atbalstīt. Projektiem būtu jādemonstrē arī tas, kā tiks efektīvi plašāk izmantoti tehnoloģiju sasniegumu rezultāti un kā tie paātrinās Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā noteikto mērķu sasniegšanu.

| (16) | Būs jāizvēlas starp priekšlikumiem, kam ir tiesības uz atbalstu. Šādai izvēlei inter alia būtu jāgarantē, ka katra dalībvalsts neatbalsta vairāk kā vienu oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas priekšlikumu, lai tādējādi tiktu izpētīti dažādi ģeoloģiskie uzglabāšanas apstākļi un tiktu atbalstīts mērķis veicināt ekonomikas atveseļošanos visā Eiropā. |
| --- | --- |

(16)

Būs jāizvēlas starp priekšlikumiem, kam ir tiesības uz atbalstu. Šādai izvēlei inter alia būtu jāgarantē, ka katra dalībvalsts neatbalsta vairāk kā vienu oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas priekšlikumu, lai tādējādi tiktu izpētīti dažādi ģeoloģiskie uzglabāšanas apstākļi un tiktu atbalstīts mērķis veicināt ekonomikas atveseļošanos visā Eiropā.

| (17) | Ar Kopienas finansējumu nebūtu pārmērīgi jāizkropļo konkurence vai iekšējā tirgus darbība, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem par trešo personu piekļuvi un iespējamajiem izņēmumiem attiecībā uz trešo personu piekļuvi. Piešķirot valsts līdzekļus papildus Kopienas finansējumam, būtu jāievēro valsts atbalsta noteikumi. Neatkarīgi no tā formas Kopienas finansiālais atbalsts būtu jāpiešķir saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3) (“Finanšu regula”), un Komisijas Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), izņemot, ja šīs regulas noteikumi skaidri atšķiras no minēto regulu noteikumiem. |
| --- | --- |

(17)

Ar Kopienas finansējumu nebūtu pārmērīgi jāizkropļo konkurence vai iekšējā tirgus darbība, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem par trešo personu piekļuvi un iespējamajiem izņēmumiem attiecībā uz trešo personu piekļuvi. Piešķirot valsts līdzekļus papildus Kopienas finansējumam, būtu jāievēro valsts atbalsta noteikumi. Neatkarīgi no tā formas Kopienas finansiālais atbalsts būtu jāpiešķir saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3) (“Finanšu regula”), un Komisijas Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), izņemot, ja šīs regulas noteikumi skaidri atšķiras no minēto regulu noteikumiem.

| (18) | Ņemot vērā neatliekamo nepieciešamību risināt problēmas saistībā ar ekonomikas krīzi un Kopienas steidzamās vajadzības pēc enerģijas, šajā regulā jau ir iekļauti sīki izstrādāti noteikumi saistībā ar kārtību finansiālajai palīdzībai, ietverot to projektu sarakstu, kas ir tiesīgi saņemt atbalstu. Turklāt, ņemot vērā steidzamo vajadzību pēc stimula, visas juridiskās saistības 2009. un 2010. gadā pieņemto budžeta saistību izpildei būtu jāuzņemas līdz 2010. gada beigām. |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā neatliekamo nepieciešamību risināt problēmas saistībā ar ekonomikas krīzi un Kopienas steidzamās vajadzības pēc enerģijas, šajā regulā jau ir iekļauti sīki izstrādāti noteikumi saistībā ar kārtību finansiālajai palīdzībai, ietverot to projektu sarakstu, kas ir tiesīgi saņemt atbalstu. Turklāt, ņemot vērā steidzamo vajadzību pēc stimula, visas juridiskās saistības 2009. un 2010. gadā pieņemto budžeta saistību izpildei būtu jāuzņemas līdz 2010. gada beigām.

| (19) | Īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētās darbības, būtu jāaizsargā Kopienas finanšu intereses, piemērojot profilaktiskus pasākumus pret krāpšanu, korupciju un citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes, atgūstot nepamatoti izmaksātas summas un – ja pārkāpumi ir konstatēti – nosakot iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (5), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (6), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (7). |
| --- | --- |

(19)

Īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētās darbības, būtu jāaizsargā Kopienas finanšu intereses, piemērojot profilaktiskus pasākumus pret krāpšanu, korupciju un citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes, atgūstot nepamatoti izmaksātas summas un – ja pārkāpumi ir konstatēti – nosakot iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (5), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (6), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (7).

| (20) | Ņemot vērā apakšprogrammās ietverto jautājumu raksturu, Komisijai, izraugoties piedāvājumus finansēšanai un nosakot saskaņā ar katru apakšprogrammu piešķiramās finansējuma summas, būtu jāsaņem palīdzība no dažādām komitejām. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā apakšprogrammās ietverto jautājumu raksturu, Komisijai, izraugoties piedāvājumus finansēšanai un nosakot saskaņā ar katru apakšprogrammu piešķiramās finansējuma summas, būtu jāsaņem palīdzība no dažādām komitejām.

| (21) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (8). |
| --- | --- |

(21)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (8).

| (22) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, ekonomikas atveseļošanu Kopienā, energoapgādes drošības prasību apmierināšanu un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, palielinot izdevumus noteiktās stratēģiskās nozarēs, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to ka, ņemot vērā šīs regulas darbības jomu, kā arī izraudzīto nozaru un projektu raksturu, šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredzēti vienīgi tie pasākumi, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, ekonomikas atveseļošanu Kopienā, energoapgādes drošības prasību apmierināšanu un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, palielinot izdevumus noteiktās stratēģiskās nozarēs, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to ka, ņemot vērā šīs regulas darbības jomu, kā arī izraudzīto nozaru un projektu raksturu, šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredzēti vienīgi tie pasākumi, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (23) | Ņemot vērā neatliekamo nepieciešamību risināt problēmas saistībā ar ekonomikas krīzi un Kopienas steidzamās vajadzības pēc enerģijas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas, |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā neatliekamo nepieciešamību risināt problēmas saistībā ar ekonomikas krīzi un Kopienas steidzamās vajadzības pēc enerģijas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

IEVADA NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido finanšu instrumentu ar nosaukumu “Eiropas enerģētikas programma ekonomikas atveseļošanai” (EEPEA), lai, radot finansiālu stimulu, enerģētikas jomā Kopienā izstrādātu tādus projektus, kuri sekmē ekonomikas atjaunošanu, energoapgādes drošību un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu.

Ar šo regulu nosaka apakšprogrammas, lai sasniegtu minētos mērķus šādās jomās:

| a) | gāzes un elektroenerģijas infrastruktūras; |
| --- | --- |

a)

gāzes un elektroenerģijas infrastruktūras;

| b) | jūras vēja enerģija; un |
| --- | --- |

b)

jūras vēja enerģija; un

| c) | oglekļa uztveršana un uzglabāšana. |
| --- | --- |

c)

oglekļa uztveršana un uzglabāšana.

Ar šo regulu nosaka projektus, kurus finansēs katrā apakšprogrammā, un izklāstīti kritēriji darbību apzināšanai un īstenošanai, lai īstenotu minētos projektus.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “oglekļa uztveršana un uzglabāšana” ir oglekļa dioksīda (CO2) uztveršana no rūpnieciskām iekārtām, tā transportēšana uz uzglabāšanas vietām un iepildīšana piemērotos pazemes ģeoloģiskos veidojumos pastāvīgai uzglabāšanai; |
| --- | --- |

a)

“oglekļa uztveršana un uzglabāšana” ir oglekļa dioksīda (CO2) uztveršana no rūpnieciskām iekārtām, tā transportēšana uz uzglabāšanas vietām un iepildīšana piemērotos pazemes ģeoloģiskos veidojumos pastāvīgai uzglabāšanai;

| b) | “attaisnotās izmaksas” ir ar tādu pašu nozīmi kā Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002; |
| --- | --- |

b)

“attaisnotās izmaksas” ir ar tādu pašu nozīmi kā Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002;

| c) | “gāzes un elektroenerģijas infrastruktūras” ir:






  i) | visas augstsprieguma līnijas, izņemot sadales tīkla līnijas, un zemūdens posmi, ja šādu infrastruktūru izmanto starpreģionālai vai starptautiskai pārvadei vai savienojumam; |
| --- | --- | --- |

c)

“gāzes un elektroenerģijas infrastruktūras” ir:

i)

visas augstsprieguma līnijas, izņemot sadales tīkla līnijas, un zemūdens posmi, ja šādu infrastruktūru izmanto starpreģionālai vai starptautiskai pārvadei vai savienojumam;

| ii) | augstspiediena gāzes cauruļvadi, izņemot sadales tīklu cauruļvadus; |
| --- | --- |

ii)

augstspiediena gāzes cauruļvadi, izņemot sadales tīklu cauruļvadus;

| iii) | pazemes uzglabāšanas iekārtas, kas savienotas ar ii) apakšpunktā minētajiem augstspiediena gāzes cauruļvadiem; |
| --- | --- |

iii)

pazemes uzglabāšanas iekārtas, kas savienotas ar ii) apakšpunktā minētajiem augstspiediena gāzes cauruļvadiem;

| iv) | sašķidrinātas dabasgāzes (SDG) pieņemšanas, uzglabāšanas un regazifikācijas iekārtas; un |
| --- | --- |

iv)

sašķidrinātas dabasgāzes (SDG) pieņemšanas, uzglabāšanas un regazifikācijas iekārtas; un

| v) | viss aprīkojums vai iekārtas, kas ir būtiskas i), ii), iii) vai iv) apakšpunktā minēto infrastruktūru pareizai darbībai, tostarp aizsardzības, uzraudzības un kontroles sistēmas; |
| --- | --- |

v)

viss aprīkojums vai iekārtas, kas ir būtiskas i), ii), iii) vai iv) apakšpunktā minēto infrastruktūru pareizai darbībai, tostarp aizsardzības, uzraudzības un kontroles sistēmas;

| d) | “projekta daļa” ir visas darbības, kas ir finansiāli, tehniski vai laikā neatkarīgas un veicina projekta pabeigšanu; |
| --- | --- |

d)

“projekta daļa” ir visas darbības, kas ir finansiāli, tehniski vai laikā neatkarīgas un veicina projekta pabeigšanu;

| e) | “ieguldījumu posms” ir tāds projekta posms, kurā veic būvniecību un rodas kapitāla izmaksas; |
| --- | --- |

e)

“ieguldījumu posms” ir tāds projekta posms, kurā veic būvniecību un rodas kapitāla izmaksas;

| f) | “jūras vēja enerģija” ir elektroenerģija, ko ražo ar turbīnu dzinējiem, kurus darbina vējš un kuri atrodas jūrā – tuvu vai tālu no krasta; |
| --- | --- |

f)

“jūras vēja enerģija” ir elektroenerģija, ko ražo ar turbīnu dzinējiem, kurus darbina vējš un kuri atrodas jūrā – tuvu vai tālu no krasta;

| g) | “plānošanas posms” ir tāds projekta posms pirms ieguldījumu posma, kurā tiek sagatavota projekta īstenošana, vajadzības gadījumā tiek veikts īstenojamības novērtējums, iepriekšēji un tehniski pētījumi, kā arī tiek iegūtas licences un pilnvaras un rodas kapitāla izmaksas. |
| --- | --- |

g)

“plānošanas posms” ir tāds projekta posms pirms ieguldījumu posma, kurā tiek sagatavota projekta īstenošana, vajadzības gadījumā tiek veikts īstenojamības novērtējums, iepriekšēji un tehniski pētījumi, kā arī tiek iegūtas licences un pilnvaras un rodas kapitāla izmaksas.

3. pants

Budžets

1.   Finanšu piešķīrums EEPEA īstenošanai 2009. un 2010. gadam ir EUR 3 980 000 000, ko sadala šādi:

| a) | gāzes un elektroenerģijas infrastruktūras projekti: EUR 2 365 000 000; |
| --- | --- |

a)

gāzes un elektroenerģijas infrastruktūras projekti: EUR 2 365 000 000;

| b) | jūras vēja enerģijas projekti: EUR 565 000 000; |
| --- | --- |

b)

jūras vēja enerģijas projekti: EUR 565 000 000;

| c) | oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas projekti: EUR 1 050 000 000. |
| --- | --- |

c)

oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas projekti: EUR 1 050 000 000.

2.   Atsevišķas juridiskas saistības 2009. un 2010. gadā pieņemto budžeta saistību izpildei uzņemas līdz 2010. gada 31. decembrim.

II   NODAĻA

APAKŠPROGRAMMAS

1.   IEDAĻA

Gāzes un elektroenerģijas infrastruktūras projekti

4. pants

Mērķi

Kopiena sekmē infrastruktūras projektus gāzes un elektroenerģijas jomā, kuriem ir vislielākā pievienotā vērtība Kopienā un kuri veicina šādu mērķu sasniegšanu:

| a) | energoavotu, piegādes ceļu un energoapgādes diversifikācija un drošība; |
| --- | --- |

a)

energoavotu, piegādes ceļu un energoapgādes diversifikācija un drošība;

| b) | energotīkla jaudas optimizācija un iekšējā enerģētikas tirgus integrācija, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu posmu; |
| --- | --- |

b)

energotīkla jaudas optimizācija un iekšējā enerģētikas tirgus integrācija, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu posmu;

| c) | tīkla attīstība, lai stiprinātu ekonomisko un sociālo kohēziju, samazinot Kopienas mazāk labvēlīgo reģionu vai salu izolētību; |
| --- | --- |

c)

tīkla attīstība, lai stiprinātu ekonomisko un sociālo kohēziju, samazinot Kopienas mazāk labvēlīgo reģionu vai salu izolētību;

| d) | atjaunojamo enerģijas avotu piesaistīšana un integrācija; un |
| --- | --- |

d)

atjaunojamo enerģijas avotu piesaistīšana un integrācija; un

| e) | savstarpēji savienoto enerģētikas tīklu drošība, uzticamība un savstarpēja izmantojamība, tostarp, ja nepieciešams, spēja nodrošināt gāzes piegādes plūsmu vairākos virzienos. |
| --- | --- |

e)

savstarpēji savienoto enerģētikas tīklu drošība, uzticamība un savstarpēja izmantojamība, tostarp, ja nepieciešams, spēja nodrošināt gāzes piegādes plūsmu vairākos virzienos.

5. pants

Prioritātes

EEPEA izmanto Kopienā īpaši nozīmīgu enerģētikas tīklu steidzamai pielāgošanai un attīstīšanai, lai atbalstītu iekšējā enerģētikas tirgus darbību, un jo īpaši lai palielinātu starpsavienojumu jaudu, drošību un diversifikāciju, kā arī lai pārvarētu šķēršļus vides, tehniskajā un finanšu jomā. Vajadzīgs īpašs Kopienas atbalsts, lai intensīvāk attīstītu enerģētikas tīklus un paātrinātu to būvniecību, sevišķi gadījumos, kad piegādes ceļu un piegādes avotu dažādība ir maza.

6. pants

Kopienas finansiālās palīdzības piešķiršana

1.   EEPEA finansiālo palīdzību (EEPEA finansējums) infrastruktūras projektiem gāzes un elektroenerģijas jomā piešķir darbībām, ar kurām īsteno pielikuma A daļā uzskaitītos projektus, ar kuriem palīdz sasniegt 4. pantā noteiktos mērķus, vai šādu projektu daļas.

2.   Komisija aicina iesniegt priekšlikumus, lai apzinātu 1. punktā minētās darbības, un novērtē, vai šādi priekšlikumi atbilst 7. pantā izklāstītajiem tiesību uz atbalstu kritērijiem, kā arī 8. pantā noteiktajiem atlases un piešķiršanas kritērijiem.

3.   Komisija informē saņēmējus par piešķiramo EEPEA finansējuma apjomu.

7. pants

Tiesības uz atbalstu

1.   Priekšlikumi ir tiesīgi saņemt EEPEA finansējumu tikai tad, ja tajos paredzēts īstenot pielikuma A daļā uzskaitītos projektus, nepārsniedzot turpat noteikto EEPEA finansējuma maksimālo apjomu, un ja tie atbilst 8. pantā noteiktajiem atlases un piešķiršanas kritērijiem.

2.   Priekšlikumus var iesniegt:

| a) | viena vai vairākas dalībvalstis, rīkojoties kopīgi; |
| --- | --- |

a)

viena vai vairākas dalībvalstis, rīkojoties kopīgi;

| b) | ar visu to dalībvalstu piekrišanu, kuras ir tieši saistītas ar attiecīgo projektu:






  i) | viens vai vairāki publiskā vai privātā sektora uzņēmumi vai iestādes, rīkojoties kopīgi; |
| --- | --- | --- |

b)

ar visu to dalībvalstu piekrišanu, kuras ir tieši saistītas ar attiecīgo projektu:

i)

viens vai vairāki publiskā vai privātā sektora uzņēmumi vai iestādes, rīkojoties kopīgi;

| ii) | viena vai vairākas starptautiskas organizācijas, rīkojoties kopīgi; vai |
| --- | --- |

ii)

viena vai vairākas starptautiskas organizācijas, rīkojoties kopīgi; vai

| iii) | kopuzņēmums. |
| --- | --- |

iii)

kopuzņēmums.

3.   Fizisku personu iesniegti priekšlikumi nav tiesīgi saņemt atbalstu.

8. pants

Atlases un piešķiršanas kritēriji

1.   Izvērtējot priekšlikumus, kuri saņemti saskaņā ar 6. panta 2. punktā minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, Komisija piemēro šādus atlases kritērijus:

| a) | pieejas stabilitāte un tehniskā piemērotība; |
| --- | --- |

a)

pieejas stabilitāte un tehniskā piemērotība;

| b) | finanšu paketes nodrošinājums visam attiecīgās darbības ieguldījumu posmam. |
| --- | --- |

b)

finanšu paketes nodrošinājums visam attiecīgās darbības ieguldījumu posmam.

2.   Izvērtējot priekšlikumus, kuri saņemti saskaņā ar 6. panta 2. punktā minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, Komisija piemēro šādus piešķiršanas kritērijus:

| a) | gatavība, proti, vai priekšlikums ir sasniedzis investīciju posmu, un ar to saistītie būtiskie kapitāla izdevumi jāveic līdz 2010. gada beigām; |
| --- | --- |

a)

gatavība, proti, vai priekšlikums ir sasniedzis investīciju posmu, un ar to saistītie būtiskie kapitāla izdevumi jāveic līdz 2010. gada beigām;

| b) | tas, kādā apjomā līdzekļu trūkums aizkavē darbības īstenošanu; |
| --- | --- |

b)

tas, kādā apjomā līdzekļu trūkums aizkavē darbības īstenošanu;

| c) | tas, kādā apjomā EEPEA finansējums stimulēs publiskā un privātā sektora finansējumu; |
| --- | --- |

c)

tas, kādā apjomā EEPEA finansējums stimulēs publiskā un privātā sektora finansējumu;

| d) | sociālekonomiskā ietekme; |
| --- | --- |

d)

sociālekonomiskā ietekme;

| e) | ietekme uz vidi; |
| --- | --- |

e)

ietekme uz vidi;

| f) | ieguldījums energotīkla vienmērīgā darbībā un savstarpējā izmantojamībā, kā arī tā jaudas optimizācijā; |
| --- | --- |

f)

ieguldījums energotīkla vienmērīgā darbībā un savstarpējā izmantojamībā, kā arī tā jaudas optimizācijā;

| g) | ieguldījums pakalpojumu kvalitātes, drošības un drošuma uzlabošanā; |
| --- | --- |

g)

ieguldījums pakalpojumu kvalitātes, drošības un drošuma uzlabošanā;

| h) | ieguldījums labi integrēta enerģijas tirgus izveidē. |
| --- | --- |

h)

ieguldījums labi integrēta enerģijas tirgus izveidē.

9. pants

Finansēšanas nosacījumi

1.   Ar EEPEA finansējumu palīdz segt ar projektu īstenošanu saistītus izdevumus, kuri rodas atbalsta saņēmējiem vai trešajām personām, kas atbildīgas par projekta īstenošanu.

2.   EEPEA finansējums nepārsniedz 50 % no attaisnotajām izmaksām.

10. pants

Instrumenti

1.   Pēc tam, kad publicēts 6. panta 2. punktā minētais uzaicinājums iesniegt priekšlikumus, Komisija, rīkojoties saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto vadības procedūru, veic priekšlikumu atlasi, kuriem paredzēts piešķirt finansējumu, un nosaka EEPEA finansējuma apjomu. Komisija precizē priekšlikumu īstenošanas nosacījumus un metodes.

2.   EEPEA finansējumu piešķir, pamatojoties uz Komisijas lēmumiem.

11. pants

Dalībvalstu finansiālā atbildība

1.   Dalībvalstis veic projektu tehnisko uzraudzību un finanšu kontroli, cieši sadarbojoties ar Komisiju, un apliecina to izdevumu apjomu un atbilstību šai regulai, kuri radušies saistībā ar projektiem vai projektu daļām. Dalībvalstis var prasīt Komisijas piedalīšanos pārbaudēs uz vietas.

2.   Dalībvalstis informē Komisiju par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 1. punktu, un jo īpaši iesniedz tai aprakstu par kontroles, pārvaldības un uzraudzības sistēmām, kas izveidotas, lai nodrošinātu projektu sekmīgu pabeigšanu.

2.   IEDAĻA

Jūras vēja enerģijas projekti

12. pants

EEPEA finansējuma piešķiršana

1.   EEPEA finansējumu jūras vēja enerģijas projektiem piešķir pēc tam, kad publicēts uzaicinājums iesniegt priekšlikumus par darbībām, ar kurām īsteno pielikuma B daļā uzskaitītos projektus.

2.   Komisija uzaicina iesniegt priekšlikumus, lai noteiktu 1. punktā minētās darbības, un novērtē, vai šādi priekšlikumi atbilst 13. pantā izklāstītajiem tiesību uz atbalstu kritērijiem, kā arī 14. pantā noteiktajiem atlases un piešķiršanas kritērijiem.

3.   Komisija informē saņēmējus par jebkuru piešķiramo EEPEA finansējumu.

13. pants

Tiesības uz atbalstu

1.   Priekšlikumi ir tiesīgi saņemt EEPEA finansējumu tikai tad, ja tajos paredzēts īstenot pielikuma A daļā uzskaitītos projektus, nepārsniedzot turpat noteikto EEPEA finansējuma maksimālo apjomu, un ja tie atbilst 14. pantā noteiktajiem atlases un piešķiršanas kritērijiem. Šos projektus vada komercuzņēmums.

2.   Priekšlikumus var iesniegt viens vai vairāki uzņēmumi, rīkojoties kopīgi.

3.   Fizisku personu iesniegti priekšlikumi nav tiesīgi saņemt atbalstu.

14. pants

Atlases un piešķiršanas kritēriji

1.   Izvērtējot priekšlikumus, kuri saņemti saskaņā ar 12. panta 1. punktā minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, Komisija piemēro šādus atlases kritērijus:

| a) | pieejas stabilitāte un tehniskā piemērotība; |
| --- | --- |

a)

pieejas stabilitāte un tehniskā piemērotība;

| b) | finanšu paketes nodrošinājums visam attiecīgā projekta ieguldījumu posmam. |
| --- | --- |

b)

finanšu paketes nodrošinājums visam attiecīgā projekta ieguldījumu posmam.

2.   Izvērtējot priekšlikumus, kuri saņemti saskaņā ar 12. panta 1. punktā minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, Komisija piemēro šādus piešķiršanas kritērijus:

| a) | gatavība, proti, vai priekšlikums ir sasniedzis investīciju posmu, un saistītie būtiskie kapitāla izdevumi jāveic līdz 2010. gada beigām; |
| --- | --- |

a)

gatavība, proti, vai priekšlikums ir sasniedzis investīciju posmu, un saistītie būtiskie kapitāla izdevumi jāveic līdz 2010. gada beigām;

| b) | tas, kādā apjomā līdzekļu trūkums aizkavē darbības īstenošanu; |
| --- | --- |

b)

tas, kādā apjomā līdzekļu trūkums aizkavē darbības īstenošanu;

| c) | tas, kādā apjomā projekts uzlabo vai palielina tādu iekārtu un infrastruktūru mērogu, kuru būvniecība jau ir uzsākta vai tiek plānota; |
| --- | --- |

c)

tas, kādā apjomā projekts uzlabo vai palielina tādu iekārtu un infrastruktūru mērogu, kuru būvniecība jau ir uzsākta vai tiek plānota;

| d) | tas, kādā apjomā projektā ietver iekārtu un infrastruktūru būvniecību reālā un rūpnieciskā mērogā, un tas attiecas uz šādiem jautājumiem:






  i) | vēja ražotas elektroenerģijas mainīguma balansēšana, izmantojot integrējošas sistēmas; |
| --- | --- | --- |

d)

tas, kādā apjomā projektā ietver iekārtu un infrastruktūru būvniecību reālā un rūpnieciskā mērogā, un tas attiecas uz šādiem jautājumiem:

i)

vēja ražotas elektroenerģijas mainīguma balansēšana, izmantojot integrējošas sistēmas;

| ii) | liela mēroga uzglabāšanas sistēmu esamība; |
| --- | --- |

ii)

liela mēroga uzglabāšanas sistēmu esamība;

| iii) | vēja enerģijas parku kā virtuālo elektrostaciju (vairāk nekā 1 GW) pārvaldība; |
| --- | --- |

iii)

vēja enerģijas parku kā virtuālo elektrostaciju (vairāk nekā 1 GW) pārvaldība;

| iv) | turbīnu, kas novietotas tālāk no krasta vai dziļākos ūdeņos (20 līdz 50 m), nekā to nosaka pašreizējais standarts, esamība; |
| --- | --- |

iv)

turbīnu, kas novietotas tālāk no krasta vai dziļākos ūdeņos (20 līdz 50 m), nekā to nosaka pašreizējais standarts, esamība;

| v) | jauni apakšstruktūru projekti; vai |
| --- | --- |

v)

jauni apakšstruktūru projekti; vai

| vi) | montāžas, uzstādīšanas, ekspluatācijas, ekspluatācijas pārtraukšanas procesi un to testēšana ilglaicīgos projektos; |
| --- | --- |

vi)

montāžas, uzstādīšanas, ekspluatācijas, ekspluatācijas pārtraukšanas procesi un to testēšana ilglaicīgos projektos;

| e) | projekta inovatīvi parametri un tas, kā tas demonstrēs šo parametru īstenošanu; |
| --- | --- |

e)

projekta inovatīvi parametri un tas, kā tas demonstrēs šo parametru īstenošanu;

| f) | attiecīgā projekta ietekme un ieguldījums Kopienas jūras vēja energosistēmā, tostarp tā atkārtošanas potenciāls; |
| --- | --- |

f)

attiecīgā projekta ietekme un ieguldījums Kopienas jūras vēja energosistēmā, tostarp tā atkārtošanas potenciāls;

| g) | atbalsta saņēmēju izteiktā apņemšanās projekta tehnoloģiskos sasniegumus izplatīt citiem Eiropas uzņēmumiem atbilstīgi Kopienas tiesību aktiem un jo īpaši saskaņā ar mērķiem un struktūrām, kuras noteiktas Eiropas Energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā. |
| --- | --- |

g)

atbalsta saņēmēju izteiktā apņemšanās projekta tehnoloģiskos sasniegumus izplatīt citiem Eiropas uzņēmumiem atbilstīgi Kopienas tiesību aktiem un jo īpaši saskaņā ar mērķiem un struktūrām, kuras noteiktas Eiropas Energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā.

15. pants

Finansēšanas nosacījumi

1.   Ar EEPEA finansējumu palīdz segt ar projektu īstenošanu saistītus izdevumus.

2.   EEPEA finansējums nepārsniedz 50 % no attaisnotajām izmaksām.

16. pants

Instrumenti

1.   Pēc tam, kad publicēts 12. panta 1. punktā minētais uzaicinājums iesniegt priekšlikumus, Komisija, rīkojoties saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto vadības procedūru, veic to priekšlikumu atlasi, kuriem paredzēts piešķirt EEPEA finansējumu, un nosaka finansējuma apjomu. Komisija precizē priekšlikumu īstenošanas nosacījumus un metodes.

2.   EEPEA finansējumu piešķir, pamatojoties uz piešķīrumu nolīgumiem.

3.   IEDAĻA

Oglekļa uztveršana un uzglabāšana

17. pants

EEPEA finansējuma piešķiršana

1.   EEPEA finansējumu, kas paredzēts oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas projektiem, piešķir darbībām, ar kurām īsteno pielikuma C daļā uzskaitītos projektus.

2.   Komisija aicina iesniegt priekšlikumus, lai noteiktu šā panta 1. punktā minētās darbības, un novērtē, vai minētie priekšlikumi atbilst 18. pantā izklāstītajiem tiesību uz atbalstu kritērijiem, kā arī 19. pantā noteiktajiem atlases un piešķiršanas kritērijiem.

3.   Ja vairāki priekšlikumi projektiem, kuri īstenojami vienā un tajā pašā dalībvalstī, atbilst 18. pantā noteiktajiem tiesību uz atbalstu kritērijiem un 19. panta 1. punktā noteiktajiem atlases kritērijiem, Komisija, pamatojoties uz 19. panta 2. punktā minētajiem piešķiršanas kritērijiem, EEPEA finansējuma piešķiršanai no šiem priekšlikumiem izvēlas ne vairāk kā vienu priekšlikumu no katras dalībvalsts.

4.   Komisija informē saņēmējus par jebkuru piešķiramo EEPEA finansējumu.

18. pants

Tiesības uz atbalstu

1.   Priekšlikumi ir tiesīgi saņemt EEPEA finansējumu tikai tad, ja tajos paredzēts īstenot projektus, kuri uzskaitīti pielikuma C daļā, un ja tie atbilst 19. pantā noteiktajiem atlases un piešķiršanas kritērijiem, kā arī šādiem nosacījumiem:

| a) | projektos pierādīts, ka tie spēj uztvert vismaz 80 % CO2 rūpnieciskās iekārtās, kā arī transportēt un ģeoloģiski droši uzglabāt CO2 pazemes krātuvēs; |
| --- | --- |

a)

projektos pierādīts, ka tie spēj uztvert vismaz 80 % CO2 rūpnieciskās iekārtās, kā arī transportēt un ģeoloģiski droši uzglabāt CO2 pazemes krātuvēs;

| b) | elektroenerģijas ražošanas iekārtās CO2 uztveršanu demonstrē, izmantojot iekārtu, kuras elektroenerģijas jauda ir vismaz 250 MW vai tās ekvivalents; |
| --- | --- |

b)

elektroenerģijas ražošanas iekārtās CO2 uztveršanu demonstrē, izmantojot iekārtu, kuras elektroenerģijas jauda ir vismaz 250 MW vai tās ekvivalents;

| c) | projekta īstenotāji vienojas par saistošu deklarāciju attiecībā uz to, ka vispārīgas zināšanas, kuras iegūst demonstrācijas iekārtas izmantošanas gaitā, tie darīs pieejamas plašākām nozares aprindām un Komisijai, lai dotu ieguldījumu Eiropas Energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā. |
| --- | --- |

c)

projekta īstenotāji vienojas par saistošu deklarāciju attiecībā uz to, ka vispārīgas zināšanas, kuras iegūst demonstrācijas iekārtas izmantošanas gaitā, tie darīs pieejamas plašākām nozares aprindām un Komisijai, lai dotu ieguldījumu Eiropas Energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā.

2.   Priekšlikumus iesniedz viens vai vairāki uzņēmumi, rīkojoties kopīgi.

3.   Fizisku personu iesniegti priekšlikumi nav tiesīgi saņemt atbalstu.

19. pants

Atlases un piešķiršanas kritēriji

1.   Izvērtējot priekšlikumus, kuri saņemti saskaņā ar 17. panta 2. punktā minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, Komisija piemēro šādus atlases kritērijus:

| a) | pieejas stabilitāte un tehniskā piemērotība; |
| --- | --- |

a)

pieejas stabilitāte un tehniskā piemērotība;

| b) | gatavība, proti, vai priekšlikums ir sasniedzis investīciju posmu, kas ietver glabāšanas iespēju izpēti un attīstību, un attiecīgie būtiskie ar investīcijām saistītie izdevumi jāveic līdz 2010. gada beigām; |
| --- | --- |

b)

gatavība, proti, vai priekšlikums ir sasniedzis investīciju posmu, kas ietver glabāšanas iespēju izpēti un attīstību, un attiecīgie būtiskie ar investīcijām saistītie izdevumi jāveic līdz 2010. gada beigām;

| c) | finanšu paketes nodrošinājums visam attiecīgā projekta ieguldījumu posmam; |
| --- | --- |

c)

finanšu paketes nodrošinājums visam attiecīgā projekta ieguldījumu posmam;

| d) | skaidrība par to, kādas atļaujas vajadzīgas attiecīgā projekta būvniecībai un darbībai piedāvātajā teritorijā(-ās), kā arī stratēģija minēto atļauju iegūšanai. |
| --- | --- |

d)

skaidrība par to, kādas atļaujas vajadzīgas attiecīgā projekta būvniecībai un darbībai piedāvātajā teritorijā(-ās), kā arī stratēģija minēto atļauju iegūšanai.

2.   Izvērtējot priekšlikumus, kuri saņemti saskaņā ar 17. panta 2. punktā minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, Komisija piemēro šādus piešķiršanas kritērijus:

| a) | kādā apjomā līdzekļu trūkums aizkavē darbības īstenošanu; |
| --- | --- |

a)

kādā apjomā līdzekļu trūkums aizkavē darbības īstenošanu;

| b) | pieprasītais finansējums par tonnu samazināmā CO2 projekta pirmajos piecos darbības gados; |
| --- | --- |

b)

pieprasītais finansējums par tonnu samazināmā CO2 projekta pirmajos piecos darbības gados;

| c) | attiecīgā projekta sarežģītība un novitāte, tostarp ar to saistītās pētniecības darbības, kā arī atbalsta saņēmēju izteiktā apņēmība saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un jo īpaši ar Eiropas Energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā noteiktajiem mērķiem un struktūrām izplatīt citiem Eiropas uzņēmējiem attiecīgajā projektā iegūtos tehniskos rezultātus; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā projekta sarežģītība un novitāte, tostarp ar to saistītās pētniecības darbības, kā arī atbalsta saņēmēju izteiktā apņēmība saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un jo īpaši ar Eiropas Energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā noteiktajiem mērķiem un struktūrām izplatīt citiem Eiropas uzņēmējiem attiecīgajā projektā iegūtos tehniskos rezultātus;

| d) | pārvaldības plāna pareizība un piemērotība, tostarp attiecībā uz tajā ietverto zinātnisko, inženierzinātnisko un tehnisko informāciju un datiem, kā arī ierosinātā koncepta gatavība panākt projekta darbību līdz 2015. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

d)

pārvaldības plāna pareizība un piemērotība, tostarp attiecībā uz tajā ietverto zinātnisko, inženierzinātnisko un tehnisko informāciju un datiem, kā arī ierosinātā koncepta gatavība panākt projekta darbību līdz 2015. gada 31. decembrim.

20. pants

Finansēšanas nosacījumi

1.   Ar EEPEA finansējumu palīdz segt tikai tos ar projekta īstenošanu saistītos izdevumus, kuri attiecas uz oglekļa uztveršanu, transportu un uzglabāšanu, ņemot vērā iespējamos saimnieciskos ieguvumus.

2.   EEPEA finansējums nepārsniedz 80 % no kopējām attaisnotajām ieguldījumu izmaksām.

21. pants

Instrumenti

1.   Pēc tam, kad publicēts 17. panta 2. punktā minētais uzaicinājums iesniegt priekšlikumus, Komisija, rīkojoties saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto vadības procedūru, izvēlas priekšlikumus, kuriem piešķir EEPEA finansējumu, un nosaka piešķiramā EEPEA finansējuma apjomu. Komisija precizē noteikumus un metodes attiecīgo priekšlikumu īstenošanai.

2.   EEPEA finansējumu piešķir, pamatojoties uz piešķīrumu nolīgumiem.

III   NODAĻA

KOPĪGI NOTEIKUMI

22. pants

Cits EEPEA finansējums un instrumenti

1.   Daļu no Kopienas finansējuma, kas paredzēts pielikumā uzskaitītajiem projektiem, var novirzīt Eiropas Investīciju bankas resursu attiecīgajam instrumentam. Šāds ieguldījums nepārsniedz EUR 500 000 000.

2.   Kopienas atbildība attiecībā uz aizdevumu garantiju instrumentu vai citu finanšu instrumentu, tostarp pārvaldības izmaksām un citām atbilstīgām izmaksām, nepārsniedz Kopienas ieguldījuma summu instrumentā un nevar radīt nekādas citas saistības pret Eiropas Savienības vispārējo budžetu.

3.   Komisija, rīkojoties saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto vadības procedūru, lemj par EEPEA finansējuma apjomu, ko piešķir minētajam instrumentam. Komisija un Eiropas Investīciju banka paraksta saprašanās memorandu, kurā precizē minētā lēmuma īstenošanas nosacījumus un metodes.

23. pants

Plānošanas un īstenošanas kārtība

1.   Uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus tieši izsaka Komisija, ņemot vērā šīs regulas 3. panta 1. punktā minētās finansiālās iespējas un II nodaļā izklāstītos tiesību uz pabalstu, atlases un piešķiršanas kritērijus.

2.   Ar EEPEA finansējumu sedz tikai ar projektiem saistītus izdevumus, kuri rodas atbalsta saņēmējiem vai, saistībā ar projektiem, kurus finansē atbilstīgi 9. pantam, arī trešajām personām, kas atbildīgas par projekta īstenošanu. Izdevumus var uzskatīt par attaisnotiem, sākot no 29. pantā minētās dienas.

3.   PVN nav attaisnotas izmaksas, izņemot neatgūstamo PVN.

4.   Atbilstīgi šai regulai finansētos projektus un darbības īsteno saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, un tajos ņem vērā Kopienas attiecīgos politikas virzienus, jo īpaši tos, kuri attiecas uz konkurenci, tostarp piemērojamiem noteikumiem par valsts atbalstu, vides aizsardzību, veselību, ilgtspējīgu attīstību un publisko iepirkumu.

24. pants

Dalībvalstu vispārējie pienākumi

Saskaņā ar tām noteiktajiem pienākumiem dalībvalstis dara visu iespējamo, lai īstenotu projektus, kuriem piešķirts EEPEA finansējums, jo īpaši īstenojot efektīvas administratīvās, kā arī pilnvaru piešķiršanas, licencēšanas un sertifikācijas procedūras.

25. pants

Eiropas Kopienu finansiālo interešu aizsardzība

1.   Kad tiek veiktas saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Komisija nodrošina, lai tiktu aizsargātas Kopienas finansiālās intereses, piemērojot preventīvus pasākumus pret krāpšanu, korupciju un citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot prettiesiski samaksātās summas, un, ja ir atklāts pārkāpums, piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus sodus saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95, Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un Regulu (EK) Nr. 1073/1999.

2.   Attiecībā uz Kopienas darbībām, ko finansē saskaņā ar šo regulu, Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā minētais “pārkāpums” ir jebkurš Kopienas tiesību aktu noteikumu pārkāpums vai līgumsaistību neizpilde, ko izraisa kāda uzņēmēja darbība vai bezdarbība, kura kaitē vai varētu kaitēt Eiropas Savienības vispārējam budžetam vai tās pārvaldītiem budžetiem, radot nepamatotus izdevumus.

3.   Visi ar šo regulu saistītie izpildes pasākumi jo īpaši paredz uzraudzību un finanšu kontroli, ko veic Komisija vai tās pilnvarots pārstāvis, un revīzijas, ko veic Revīzijas palāta, vajadzības gadījumā ietverot revīzijas uz vietas.

IV   NODAĻA

ĪSTENOŠANAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

26. pants

Komitejas

1.   Komisijai palīdz šādas komitejas:

a)   infrastruktūras projektiem gāzes un elektroenerģijas jomā– komiteja, kas izveidota ar 15. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 680/2007 (2007. gada 20. jūnijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā (9);

b)   jūras vēja enerģijas projektiem– komiteja, kas izveidota ar 8. pantu Padomes Lēmumā 2006/971/EK (2006. gada 19. decembris) par īpašo programmu “Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013.) (10);

c)   oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas projektiem– komiteja, kas izveidota ar Lēmuma 2006/971/EK 8. pantu.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais laikposms ir viens mēnesis.

27. pants

Novērtēšana

1.   Komisija līdz 2011. gada 31. decembrim veic EEPEA novērtējumu, lai izvērtētu savu ieguldījumu apropriāciju izmantošanas efektivitātē.

2.   Komisija var prasīt, lai atbalsta saņēmēja dalībvalsts iesniedz īpašu novērtējumu par projektiem, kas finansēti atbilstīgi šīs regulas II nodaļas 1. iedaļai, vai attiecīgā gadījumā sniedz Komisijai informāciju un palīdzību, kas vajadzīga šādu projektu izvērtēšanai.

3.   Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai novērtējumu par EEPEA sasniegtajiem rezultātiem.

28. pants

Informācija Eiropas Parlamentam un Padomei

Komisija uzrauga šīs regulas īstenošanu. Ik gadu, iesniedzot provizorisko budžeta projektu, Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par EEPEA īstenošanu.

Ja ziņojumā ir norādīts, ka nopietni tiek apdraudēta prioritāro projektu īstenošana, Komisija iesaka pasākumus, lai novērstu šos apdraudējumus, un attiecīgā gadījumā un atbilstīgi atjaunošanas plānam izstrādā papildu priekšlikumus šādiem projektiem.

29. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 13. jūlijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā –

Priekšsēdētājs

E. ERLANDSSON

---

(1)  2009. gada 13. maija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2009. gada 7. jūlija Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

3

(4)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.

4

(5)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

5

(6)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

6

(7)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

7

(8)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

8

(9)  OV L 162, 22.6.2007., 1. lpp.

9

(10)  OV L 400, 30.12.2006., 86. lpp.

10

---

PIELIKUMS

PROJEKTI, KAS TIESĪGI SAŅEMT ATBALSTU

A.   Gāzes un elektroenerģijas infrastruktūras projekti

1.   Gāzes starpsavienojumi

| Projekts | Atbalstīto projektu teritorija | Paredzētais Kopienas ieguldījums
  (miljonos EUR) |
| --- | --- | --- |
| Gāzes tranzīta dienvidu koridors |
| Nabucco | Austrija, Ungārija, Bulgārija, Vācija, Rumānija | 200 |
| ITGI – Poseidon | Itālija, Grieķija | 100 |
| Baltijas starpsavienojums |
| Skanled/Baltijas cauruļvads | Polija, Dānija, Zviedrija | 150 |
| SDG tīkls |
| Sašķidrinātās dabasgāzes terminālis Polijas piekrastē Świnoujście ostā | Polija | 80 |
| Centrāleiropa un Dienvidaustrumeiropa |
| Starpsavienojums Slovākija–Ungārija (Veľký Krtíš–Vecsés) | Slovākija, Ungārija | 30 |
| Gāzes pārvades sistēma Slovēnijā starp Austrijas robežu un Ļubļanu (izņemot Rogatec–Kidričevo posmu) | Slovēnija | 40 |
| Starpsavienojums Bulgārija–Grieķija (Stara Zagora–Dimitrovgrad–Komotini) | Bulgārija, Grieķija | 45 |
| Gāzes starpsavienojums Rumānija–Ungārija | Rumānija, Ungārija | 30 |
| Gāzes uzglabāšanas jaudas palielināšana Čehijas mezglā | Čehija | 35 |
| Infrastruktūra un iekārtas, lai nodrošinātu gāzes plūsmu pretējā virzienā īslaicīga padeves pārtraukuma gadījumā | Austrija, Bulgārija, Čehija, Grieķija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Ungārija | 80 |
| Starpsavienojums Slovākija–Polija | Slovākija, Polija | 20 |
| Starpsavienojums Ungārija–Horvātija | Ungārija | 20 |
| Starpsavienojums Bulgārija–Rumānija | Bulgārija, Rumānija | 10 |
| Vidusjūras reģions |
| Francijas gāzes tīkla nostiprināšana uz ass Āfrika–Spānija–Francija | Francija | 200 |
| GALSI (gāzes vads Alžīrija–Itālija) | Itālija | 120 |
| Gāzes starpsavienojuma rietumu ass Larrau atzars | Spānija | 45 |
| Ziemeļjūras apgabals |
| Cauruļvads Vācija–Beļģija–Apvienotā Karaliste | Beļģija | 35 |
| Savienojums Francija–Beļģija | Francija, Beļģija | 200 |
| KOPĀ | | 1 440 |

Projekts

Atbalstīto projektu teritorija

Paredzētais Kopienas ieguldījums

(miljonos EUR)

Gāzes tranzīta dienvidu koridors

Nabucco

Austrija, Ungārija, Bulgārija, Vācija, Rumānija

200

ITGI – Poseidon

Itālija, Grieķija

100

Baltijas starpsavienojums

Skanled/Baltijas cauruļvads

Polija, Dānija, Zviedrija

150

SDG tīkls

Sašķidrinātās dabasgāzes terminālis Polijas piekrastē Świnoujście ostā

Polija

80

Centrāleiropa un Dienvidaustrumeiropa

Starpsavienojums Slovākija–Ungārija (Veľký Krtíš–Vecsés)

Slovākija, Ungārija

30

Gāzes pārvades sistēma Slovēnijā starp Austrijas robežu un Ļubļanu (izņemot Rogatec–Kidričevo posmu)

Slovēnija

40

Starpsavienojums Bulgārija–Grieķija (Stara Zagora–Dimitrovgrad–Komotini)

Bulgārija, Grieķija

45

Gāzes starpsavienojums Rumānija–Ungārija

Rumānija, Ungārija

30

Gāzes uzglabāšanas jaudas palielināšana Čehijas mezglā

Čehija

35

Infrastruktūra un iekārtas, lai nodrošinātu gāzes plūsmu pretējā virzienā īslaicīga padeves pārtraukuma gadījumā

Austrija, Bulgārija, Čehija, Grieķija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Ungārija

80

Starpsavienojums Slovākija–Polija

Slovākija, Polija

20

Starpsavienojums Ungārija–Horvātija

Ungārija

20

Starpsavienojums Bulgārija–Rumānija

Bulgārija, Rumānija

10

Vidusjūras reģions

Francijas gāzes tīkla nostiprināšana uz ass Āfrika–Spānija–Francija

Francija

200

GALSI (gāzes vads Alžīrija–Itālija)

Itālija

120

Gāzes starpsavienojuma rietumu ass Larrau atzars

Spānija

45

Ziemeļjūras apgabals

Cauruļvads Vācija–Beļģija–Apvienotā Karaliste

Beļģija

35

Savienojums Francija–Beļģija

Francija, Beļģija

200

KOPĀ

1 440

2.   Elektroenerģijas starpsavienojumi

| Projekts | Atbalstīto projektu teritorija | Paredzētais Kopienas ieguldījums
  (miljonos EUR) |
| --- | --- | --- |
| Baltijas starpsavienojums |
| Estlink-2 | Igaunija, Somija | 100 |
| Starpsavienojums Zviedrija–Baltijas valstis un tīkla nostiprināšana Baltijas valstīs | Zviedrija, Latvija, Lietuva | 175 |
| Centrāleiropa un Dienvidaustrumeiropa |
| Halle/Saale–Schweinfurt | Vācija | 100 |
| Wien-Györ | Austrija, Ungārija | 20 |
| Vidusjūras reģions |
| Starpsavienojuma Portugāle–Spānija nostiprināšana | Portugāle | 50 |
| Starpsavienojums Francija–Spānija (Baixas–Sta Llogaia) | Francija, Spānija | 225 |
| Jauns 380 kV maiņstrāvas zemūdens kabelis starp Sicīliju un kontinentālo Itāliju (Sorgente–Rizziconi) | Itālija | 110 |
| Ziemeļjūras apgabals |
| 500 MW starpsavienojums Īrija–Velsa (Meath–Deeside) | Īrija, Apvienotā Karaliste | 110 |
| Elektroenerģijas tīklu starpsavienojums Malta–Itālija | Malta, Itālija | 20 |
| KOPĀ | | 910 |

Projekts

Atbalstīto projektu teritorija

Paredzētais Kopienas ieguldījums

(miljonos EUR)

Baltijas starpsavienojums

Estlink-2

Igaunija, Somija

100

Starpsavienojums Zviedrija–Baltijas valstis un tīkla nostiprināšana Baltijas valstīs

Zviedrija, Latvija, Lietuva

175

Centrāleiropa un Dienvidaustrumeiropa

Halle/Saale–Schweinfurt

Vācija

100

Wien-Györ

Austrija, Ungārija

20

Vidusjūras reģions

Starpsavienojuma Portugāle–Spānija nostiprināšana

Portugāle

50

Starpsavienojums Francija–Spānija (Baixas–Sta Llogaia)

Francija, Spānija

225

Jauns 380 kV maiņstrāvas zemūdens kabelis starp Sicīliju un kontinentālo Itāliju (Sorgente–Rizziconi)

Itālija

110

Ziemeļjūras apgabals

500 MW starpsavienojums Īrija–Velsa (Meath–Deeside)

Īrija, Apvienotā Karaliste

110

Elektroenerģijas tīklu starpsavienojums Malta–Itālija

Malta, Itālija

20

KOPĀ

910

3.   Projekti mazās salās

| Iniciatīvas mazās izolētās salās | Kipra | 10 |
| --- | --- | --- |
| Malta | 5 |
| KOPĀ | | 15 |

Iniciatīvas mazās izolētās salās

Kipra

10

Malta

5

KOPĀ

15

B.   Jūras vēja enerģijas projekti

| Projekts | Jauda | Atbalstīto projektu teritorija | Paredzētais Kopienas ieguldījums
  (miljonos EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Jūras vēja enerģijas integrācija elektrotīklā |
| 1.1. | Baltic–Kriegers Flak I, II, III
  Izstrādes posmā esošo projektu attīstīšana. Finansējums paredzēts, lai nodrošinātu papildu izmaksas kopīga starpsavienojuma risinājumam. |

Projekts

Jauda

Atbalstīto projektu teritorija

Paredzētais Kopienas ieguldījums

(miljonos EUR)

Jūras vēja enerģijas integrācija elektrotīklā

1.1.

Baltic–Kriegers Flak I, II, III

Izstrādes posmā esošo projektu attīstīšana. Finansējums paredzēts, lai nodrošinātu papildu izmaksas kopīga starpsavienojuma risinājumam.

1,5 GW

Dānija, Zviedrija, Vācija, Polija

150

| 1.2. | Ziemeļjūras tīkls
  Jūras vēja energotīkla modulāra izstrāde, virtuālās jūras elektrostacijas demonstrējumi un pašreizējās jūras vēja energotīkla sistēmas integrācija. |
| --- | --- |

1.2.

Ziemeļjūras tīkls

Jūras vēja energotīkla modulāra izstrāde, virtuālās jūras elektrostacijas demonstrējumi un pašreizējās jūras vēja energotīkla sistēmas integrācija.

1 GW

Apvienotā Karaliste, Nīderlande, Vācija, Īrija, Dānija, Beļģija, Francija, Luksemburga

165

Jaunas turbīnas, struktūras un sastāvdaļas, ražošanas jaudas optimizācija

| 2.1. | Borkum West II – Bard 1 – Nordsee Ost – Global Tech I
  Tādu jaunu, lieljaudas (multimegavatu) turbīnu (5–7 MW) un inovatīvu struktūru izmantošana, kas novietotas tālu no krasta (līdz 100 km) dziļākos ūdeņos (līdz 40 m). |
| --- | --- |

2.1.

Borkum West II – Bard 1 – Nordsee Ost – Global Tech I

Tādu jaunu, lieljaudas (multimegavatu) turbīnu (5–7 MW) un inovatīvu struktūru izmantošana, kas novietotas tālu no krasta (līdz 100 km) dziļākos ūdeņos (līdz 40 m).

1,6 GW

Vācija

200

| 2.2. | Aberdīnas jūras vēja enerģijas parks (Eiropas Testēšanas centrs)
  Izstrādes posmā esošo projektu attīstīšana, lieljaudas (multimegavatu) turbīnu testēšana. Inovatīvu struktūru un apakšstruktūru izstrāde, tostarp jūras vēja enerģijas ražošanas iekārtu ražošanas jaudas uzlabošana. Var paredzēt 100 megavatu jaudas palielinājumu. |
| --- | --- |

2.2.

Aberdīnas jūras vēja enerģijas parks (Eiropas Testēšanas centrs)

Izstrādes posmā esošo projektu attīstīšana, lieljaudas (multimegavatu) turbīnu testēšana. Inovatīvu struktūru un apakšstruktūru izstrāde, tostarp jūras vēja enerģijas ražošanas iekārtu ražošanas jaudas uzlabošana. Var paredzēt 100 megavatu jaudas palielinājumu.

0,25 GW

Apvienotā Karaliste

40

| 2.3. | Thornton Bank
  Izstrādes posmā esošā projekta attīstīšana. Projekta Downvind izstrādē iegūtās pieredzes izmantošana (līdzfinansēts saskaņā ar Sesto pamatprogrammu); Downvind iekārtu turbīnu paplašināšana (5 MW) dziļākos ūdeņos (līdz 30 m) ar nelielu vizuālo ietekmi uz ainavu (redzamība līdz 30 km). |
| --- | --- |

2.3.

Izstrādes posmā esošā projekta attīstīšana. Projekta Downvind izstrādē iegūtās pieredzes izmantošana (līdzfinansēts saskaņā ar Sesto pamatprogrammu); Downvind iekārtu turbīnu paplašināšana (5 MW) dziļākos ūdeņos (līdz 30 m) ar nelielu vizuālo ietekmi uz ainavu (redzamība līdz 30 km).

90 MW

Beļģija

10

KOPĀ

565

C.   Oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas projekti

| Projekta nosaukums/teritorija | Paredzētais Kopienas ieguldījums
  (miljonos EUR) | Kurināmais | Jauda | Uztveršanas tehnoloģija | Uzglabāšanas koncepts |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Huerth | Vācija | 180 | Akmeņogles | 450 MW | Integrētās gazifikācijas kombinētais cikls (IGCC) | Sālsūdens nesējslānī |
| Jaenschwalde | | | Akmeņogles | 500 MW | Oxyfuel tehnoloģija | Naftas/gāzes atradnēs |
| Eemshaven | Nīderlande | 180 | Akmeņogles | 1 200 MW | Integrētās gazifikācijas kombinētais cikls (IGCC) | Naftas/gāzes atradnēs |
| Rotterdam | Akmeņogles | 1 080 MW | Pulverveida akmeņogļu sadedzināšanas tehnoloģija | Naftas/gāzes atradnēs |
| Rotterdam | Akmeņogles | 800 MW | Pulverveida akmeņogļu sadedzināšanas tehnoloģija | Naftas/gāzes atradnēs |
| Bełchatów | Polija | 180 | Akmeņogles | 858 MW | Pulverveida akmeņogļu sadedzināšanas tehnoloģija | Sālsūdens nesējslānī |
| Compostilla


  (León) | Spānija | 180 | Akmeņogles | 500 MW | Oxyfuel tehnoloģija | Sālsūdens nesējslānī |
| Kingsnorth | Apvienotā Karaliste | 180 | Akmeņogles | 800 MW | Pulverveida akmeņogļu sadedzināšanas tehnoloģija | Naftas/gāzes atradnēs |
| Longannet | Akmeņogles | 3 390 MW | Pulverveida akmeņogļu sadedzināšanas tehnoloģija | Sālsūdens nesējslānī |
| Tilbury | Akmeņogles | 1 600 MW | Pulverveida akmeņogļu sadedzināšanas tehnoloģija | Naftas/gāzes atradnēs |
| Hatfield

  (Jorkšīra) | Akmeņogles | 900 MW | Integrētās gazifikācijas kombinētais cikls (IGCC) | Naftas/gāzes atradnēs |
| Porto Tolle | Itālija | 100 | Akmeņogles | 660 MW | Pulverveida akmeņogļu sadedzināšanas tehnoloģija | |
| Rūpnieciskie oglekļa uztveršanas projekti |
| Florange | Francija | 50 | CO2 transports no rūpnieciskām iekārtām (tērauda ražošanas rūpnīca) uz pazemes krātuvēm (sālsūdens nesējslānī) |
| KOPĀ | 1 050 |

Projekta nosaukums/teritorija

Paredzētais Kopienas ieguldījums

(miljonos EUR)

Kurināmais

Jauda

Uztveršanas tehnoloģija

Uzglabāšanas koncepts

Huerth

Vācija

180

Akmeņogles

450 MW

Integrētās gazifikācijas kombinētais cikls (IGCC)

Sālsūdens nesējslānī

Jaenschwalde

Akmeņogles

500 MW

Oxyfuel tehnoloģija

Naftas/gāzes atradnēs

Eemshaven

Nīderlande

180

Akmeņogles

1 200 MW

Integrētās gazifikācijas kombinētais cikls (IGCC)

Naftas/gāzes atradnēs

Rotterdam

Akmeņogles

1 080 MW

Pulverveida akmeņogļu sadedzināšanas tehnoloģija

Naftas/gāzes atradnēs

Rotterdam

Akmeņogles

800 MW

Pulverveida akmeņogļu sadedzināšanas tehnoloģija

Naftas/gāzes atradnēs

Bełchatów

Polija

180

Akmeņogles

858 MW

Pulverveida akmeņogļu sadedzināšanas tehnoloģija

Sālsūdens nesējslānī

Compostilla

(León)

Spānija

180

Akmeņogles

500 MW

Oxyfuel tehnoloģija

Sālsūdens nesējslānī

Kingsnorth

Apvienotā Karaliste

180

Akmeņogles

800 MW

Pulverveida akmeņogļu sadedzināšanas tehnoloģija

Naftas/gāzes atradnēs

Longannet

Akmeņogles

3 390 MW

Pulverveida akmeņogļu sadedzināšanas tehnoloģija

Sālsūdens nesējslānī

Tilbury

Akmeņogles

1 600 MW

Pulverveida akmeņogļu sadedzināšanas tehnoloģija

Naftas/gāzes atradnēs

Hatfield

(Jorkšīra)

Akmeņogles

900 MW

Integrētās gazifikācijas kombinētais cikls (IGCC)

Naftas/gāzes atradnēs

Porto Tolle

Itālija

100

Akmeņogles

660 MW

Pulverveida akmeņogļu sadedzināšanas tehnoloģija

Rūpnieciskie oglekļa uztveršanas projekti

Florange

Francija

50

CO2 transports no rūpnieciskām iekārtām (tērauda ražošanas rūpnīca) uz pazemes krātuvēm (sālsūdens nesējslānī)

KOPĀ

1 050

---

KOMISIJAS DEKLARĀCIJA

Komisija uzsver, ka energoefektivitāte un atjaunojami enerģijas avoti ir ES enerģētikas politikas galvenās prioritātes gan energoapgādes drošības, gan vides apsvērumu dēļ. Tādējādi šī regula veicinās minētās prioritātes, sniedzot būtisku atbalstu jūras vēja enerģijas projektiem.

Komisija šai sakarībā atgādina citas dažādās jaunās ierosmes energoefektivitātes un atjaunojamu enerģijas avotu atbalstam, kuras Komisija it īpaši ierosināja Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā, ko apstiprināja 2008. gada decembra Eiropadome. Tajās ietilpst:

Grozījums ERAF Regulā, lai atļautu ieguldījumus apjomā līdz EUR 8 miljardiem energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas jomā mājokļu celtniecībā visās dalībvalstīs.

Publiskā un privātā sektora partnerība attiecībā uz ierosmi “Energoefektīvas ēkas Eiropā”, lai veicinātu videi nekaitīgas tehnoloģijas un attīstītu energoefektīvas sistēmas un materiālus jaunās un atjaunotās ēkās. Šai rīcībai paredzētais finansējums ir EUR 1 miljards: EUR 500 miljoni no pašreizējā EK Septītās pamatprogrammas budžeta 2010.–2013. gadā un EUR 500 miljoni no rūpniecības.

EK un EIB ierosme “ES Ilgtspējīgas enerģijas finansēšanas iniciatīva”. Tās mērķis ir nodrošināt investīcijas energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas projektiem pilsētvidē. Komisija finansē tehniskas palīdzības mehānismu no programmas “Saprātīga enerģijas izmantošana Eiropā” (gada piešķīrums EUR 15 miljoni 2009. gadam). Šo mehānismu pārvalda EIB un ar to atvieglo piekļuvi EIB aizdevumiem ar būtisku sviras iedarbību.

ES ieguldītājinstitūciju – EIB vadībā – radīts uz tirgu orientēts pašu kapitāla fonds “Marguerite”: 2020. gada Eiropas Fonds enerģētikai, klimata pārmaiņām un infrastruktūrai. Ar šo fondu izdarītu ieguldījumus enerģētikas un klimata pārmaiņu jomās (TEN-E, ilgtspējīgas enerģijas ražošana, atjaunojama enerģija, jaunas tehnoloģijas, investīcijas energoefektivitātes paaugstināšanai, energoapgādes drošība, kā arī vides infrastruktūra). Komisija atbalsta šo iniciatīvu.

Turklāt Komisija līdz 2009. gada novembra beigām iesniegs pārskatu par Energoefektivitātes rīcības plānu, kā to ir lūgusi Padome (2009. gada marta Eiropadomes secinājumi) un Parlaments (EP Rezolūcija P6_TA(2009)0064).

Eksperti ir vienisprātis, ka energoefektivitāte ir vislētākā pieejamā iespēja, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas. Komisija līdz 2009. gada novembrim sniegs sīku analīzi par šķēršļiem lielākiem ieguldījumiem energoefektivitātē. Tā it īpaši izskatīs, vai ir vajadzīgi pastiprināti finanšu stimuli – aizdevumi ar zemām procentu likmēm un/vai dotācijas, to, kā šim mērķim varētu izmantot Eiropas budžetu, un, vajadzības gadījumā, Komisija cita starpā iekļaus papildu fondus energoefektivitātes finansēšanai jaunajā ES Energoapgādes drošības un infrastruktūras instrumentā, ko ieviesīs 2010. gadā.

Pārskatot Energoefektivitātes rīcības plānu, Komisija īpaši pievērsīs uzmanību energoefektivitātes kaimiņattiecību dimensijai. Komisija analizēs, kā tā varētu sniegt finanšu un reglamentējošus stimulus kaimiņvalstīm, lai pastiprinātu to ieguldījumus energoefektivitātē.

Ja Komisija, sniedzot 2010. gada ziņojumu par šīs regulas īstenošanu saskaņā ar regulas 28. pantu, konstatē, ka līdz 2010. gada beigām nebūs iespējams ieguldīt visus līdzekļus, kas paredzēti regulas pielikumā uzskaitītajiem projektiem, tā – vajadzības gadījumā un ģeogrāfiski līdzsvarotā veidā – ierosinās regulā grozījumu, lai būtu iespējams finansēt projektus energoefektivitātes un atjaunojamo enerģijas avotu jomā, papildus minētajām ierosmēm, tostarp atbilstības kritērijus, kas līdzinās kritērijiem, kurus piemēro šīs regulas pielikumā uzskaitītajiem projektiem.

Portugāles deklarācija

Portugāle balso “par”, lai gan uzskata, ka, pārskatot programmu saskaņā ar 28. pantu, būtu jāapsver atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes projektu iekļaušana, jo īpaši – attiecībā uz mikroģenerāciju un viedajiem tīkliem un skaitītājiem, lai veicinātu regulas 4. panta a) un b) apakšpunktā noteikto mērķu sasniegšanu.

---

| 31.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 200/46 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 200/46

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 664/2009

(2009. gada 7. jūlijs),

ar ko izveido procedūru sarunu risināšanai un divpusēju nolīgumu noslēgšanai starp dalībvalstīm un trešām valstīm par jurisdikciju, spriedumu un lēmumu atzīšanu un izpildi laulības lietās, lietās par vecāku atbildību un uzturēšanas saistību lietās, un tiesību aktiem, kas piemērojami uzturēšanas saistību lietās

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 61. panta c) punktu, 65. pantu, 67. panta 2. punktu un 67. panta 5. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Līguma trešās daļas IV sadaļā paredzēts juridiskais pamats Kopienas tiesību aktu pieņemšanai tiesu iestāžu sadarbības jomā civillietās. |
| --- | --- |

(1)

Līguma trešās daļas IV sadaļā paredzēts juridiskais pamats Kopienas tiesību aktu pieņemšanai tiesu iestāžu sadarbības jomā civillietās.

| (2) | Tiesu iestāžu sadarbību civillietās starp dalībvalstīm un trešām valstīm tradicionāli ir reglamentējuši nolīgumi starp dalībvalstīm un trešām valstīm. Šādi nolīgumi, kuru ir ļoti daudz, bieži parāda īpašas saiknes starp dalībvalsti un trešo valsti, un to mērķis ir nodrošināt atbilstīgu tiesisko regulējumu, lai ņemtu vērā iesaistīto pušu īpašās vajadzības. |
| --- | --- |

(2)

Tiesu iestāžu sadarbību civillietās starp dalībvalstīm un trešām valstīm tradicionāli ir reglamentējuši nolīgumi starp dalībvalstīm un trešām valstīm. Šādi nolīgumi, kuru ir ļoti daudz, bieži parāda īpašas saiknes starp dalībvalsti un trešo valsti, un to mērķis ir nodrošināt atbilstīgu tiesisko regulējumu, lai ņemtu vērā iesaistīto pušu īpašās vajadzības.

| (3) | Līguma 307. pantā paredzēta prasība dalībvalstīm veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai novērstu nesaderību starp Kopienas acquis un starptautiskiem nolīgumiem, kas noslēgti starp dalībvalstīm un trešām valstīm. Tas var būt saistīts ar vajadzību atkārtoti risināt sarunas par šādiem nolīgumiem. |
| --- | --- |

(3)

Līguma 307. pantā paredzēta prasība dalībvalstīm veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai novērstu nesaderību starp Kopienas acquis un starptautiskiem nolīgumiem, kas noslēgti starp dalībvalstīm un trešām valstīm. Tas var būt saistīts ar vajadzību atkārtoti risināt sarunas par šādiem nolīgumiem.

| (4) | Lai nodrošinātu piemērotu tiesisko regulējumu, kas atbilstu konkrētās dalībvalsts īpašajām vajadzībām attiecībās ar kādu trešo valsti, var arī rasties nepārprotama vajadzība slēgt jaunus nolīgumus ar trešām valstīm saistībā ar civiltiesību jomām, uz kurām attiecas Līguma trešās daļas IV sadaļa. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu piemērotu tiesisko regulējumu, kas atbilstu konkrētās dalībvalsts īpašajām vajadzībām attiecībās ar kādu trešo valsti, var arī rasties nepārprotama vajadzība slēgt jaunus nolīgumus ar trešām valstīm saistībā ar civiltiesību jomām, uz kurām attiecas Līguma trešās daļas IV sadaļa.

| (5) | Eiropas Kopienu Tiesa 2006. gada 7. februāra Atzinumā 1/03 saistībā ar jaunās Lugāno konvencijas noslēgšanu apstiprināja, ka Kopiena ir ieguvusi ekskluzīvu kompetenci slēgt tādu starptautisku nolīgumu kā, piemēram, Lugāno konvencija, ar trešām valstīm par jautājumiem, kas ietekmē noteikumus Padomes Regulā (EK) Nr. 44/2001 (2000. gada 22. decembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (2) (“Brisele I”). |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Kopienu Tiesa 2006. gada 7. februāra Atzinumā 1/03 saistībā ar jaunās Lugāno konvencijas noslēgšanu apstiprināja, ka Kopiena ir ieguvusi ekskluzīvu kompetenci slēgt tādu starptautisku nolīgumu kā, piemēram, Lugāno konvencija, ar trešām valstīm par jautājumiem, kas ietekmē noteikumus Padomes Regulā (EK) Nr. 44/2001 (2000. gada 22. decembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (2) (“Brisele I”).

| (6) | Saskaņā ar Līguma 300. pantu Kopiena slēdz nolīgumus starp Kopienu un trešām valstīm jautājumos, uz kuriem attiecas Kopienas ekskluzīvā kompetence. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Līguma 300. pantu Kopiena slēdz nolīgumus starp Kopienu un trešām valstīm jautājumos, uz kuriem attiecas Kopienas ekskluzīvā kompetence.

| (7) | Līguma 10. pantā noteikts, ka dalībvalstis atvieglina Kopienas uzdevumu veikšanu un atturas no visiem pasākumiem, kas var traucēt sasniegt minētā līguma mērķus. Šis lojālas sadarbības pienākums ir vispārēji piemērojams un nav atkarīgs no Kopienas ekskluzīvās kompetences. |
| --- | --- |

(7)

Līguma 10. pantā noteikts, ka dalībvalstis atvieglina Kopienas uzdevumu veikšanu un atturas no visiem pasākumiem, kas var traucēt sasniegt minētā līguma mērķus. Šis lojālas sadarbības pienākums ir vispārēji piemērojams un nav atkarīgs no Kopienas ekskluzīvās kompetences.

| (8) | Attiecībā uz nolīgumiem ar trešām valstīm par specifiskiem civiltiesību jautājumiem, uz kuriem attiecas Kopienas ekskluzīvā kompetence, būtu jāizveido saskaņota un pārredzama procedūra, ar kuru dalībvalstij atļauj grozīt spēkā esošu nolīgumu vai risināt sarunas un noslēgt jaunu nolīgumu, jo īpaši, ja Kopiena nav norādījusi nodomu īstenot savu ārējo kompetenci, lai noslēgtu nolīgumu, pamatojoties uz jau pastāvošu sarunu pilnvarojumu vai uz turpmāk paredzētu pilnvarojumu. Šai procedūrai nebūtu jāskar Kopienas ekskluzīvā kompetence un Līguma 300. un 307. pants. Tā būtu jāuzskata par izņēmuma pasākumu, un tai vajadzētu būt ierobežotai darbības jomas un laika ziņā. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz nolīgumiem ar trešām valstīm par specifiskiem civiltiesību jautājumiem, uz kuriem attiecas Kopienas ekskluzīvā kompetence, būtu jāizveido saskaņota un pārredzama procedūra, ar kuru dalībvalstij atļauj grozīt spēkā esošu nolīgumu vai risināt sarunas un noslēgt jaunu nolīgumu, jo īpaši, ja Kopiena nav norādījusi nodomu īstenot savu ārējo kompetenci, lai noslēgtu nolīgumu, pamatojoties uz jau pastāvošu sarunu pilnvarojumu vai uz turpmāk paredzētu pilnvarojumu. Šai procedūrai nebūtu jāskar Kopienas ekskluzīvā kompetence un Līguma 300. un 307. pants. Tā būtu jāuzskata par izņēmuma pasākumu, un tai vajadzētu būt ierobežotai darbības jomas un laika ziņā.

| (9) | Šī regula nebūtu jāpiemēro, ja Kopiena ar attiecīgo trešo valsti jau ir noslēgusi nolīgumu par to pašu jautājumu. Uzskatīt, ka divi nolīgumi ir par vienu un to pašu jautājumu, vajadzētu tikai tad un tikai tādā mērā, ja un ciktāl tie reglamentē būtībā tos pašus konkrētos tiesību jautājumus. Noteikumi, kuros vienkārši minēts vispārējs nodoms sadarboties šādos jautājumos, nebūtu jāuzskata par tādiem, kas attiecas uz to pašu jautājumu. |
| --- | --- |

(9)

Šī regula nebūtu jāpiemēro, ja Kopiena ar attiecīgo trešo valsti jau ir noslēgusi nolīgumu par to pašu jautājumu. Uzskatīt, ka divi nolīgumi ir par vienu un to pašu jautājumu, vajadzētu tikai tad un tikai tādā mērā, ja un ciktāl tie reglamentē būtībā tos pašus konkrētos tiesību jautājumus. Noteikumi, kuros vienkārši minēts vispārējs nodoms sadarboties šādos jautājumos, nebūtu jāuzskata par tādiem, kas attiecas uz to pašu jautājumu.

| (10) | Šai regulai būtu jāattiecas arī uz dažiem reģionālajiem nolīgumiem, kas minēti spēkā esošos Kopienas tiesību aktos. |
| --- | --- |

(10)

Šai regulai būtu jāattiecas arī uz dažiem reģionālajiem nolīgumiem, kas minēti spēkā esošos Kopienas tiesību aktos.

| (11) | Lai nodrošinātu, ka nolīgums, kuru paredzējusi noslēgt dalībvalsts, nepadara neefektīvus Kopienas tiesību aktus un netraucē ar šiem tiesību aktiem izveidotās sistēmas pienācīgu darbību vai nekaitē Kopienas pieņemtajai ārējo attiecību politikai, attiecīgajai dalībvalstij būtu jāpaziņo Komisijai par saviem nodomiem, lai saņemtu atļauju sākt vai turpināt oficiālas sarunas par nolīgumu, kā arī lai noslēgtu nolīgumu. Šāds paziņojums būtu jāsniedz, nosūtot vēstuli vai izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus. Tam būtu jāsatur visa būtiskā informācija un dokumenti, kas ļauj Komisijai novērtēt sarunu iznākuma paredzamo ietekmi uz Kopienas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu, ka nolīgums, kuru paredzējusi noslēgt dalībvalsts, nepadara neefektīvus Kopienas tiesību aktus un netraucē ar šiem tiesību aktiem izveidotās sistēmas pienācīgu darbību vai nekaitē Kopienas pieņemtajai ārējo attiecību politikai, attiecīgajai dalībvalstij būtu jāpaziņo Komisijai par saviem nodomiem, lai saņemtu atļauju sākt vai turpināt oficiālas sarunas par nolīgumu, kā arī lai noslēgtu nolīgumu. Šāds paziņojums būtu jāsniedz, nosūtot vēstuli vai izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus. Tam būtu jāsatur visa būtiskā informācija un dokumenti, kas ļauj Komisijai novērtēt sarunu iznākuma paredzamo ietekmi uz Kopienas tiesību aktiem.

| (12) | Būtu jānovērtē, vai Kopiena ir pietiekami ieinteresēta noslēgt divpusēju nolīgumu starp Kopienu un attiecīgo trešo valsti vai attiecīgā gadījumā – lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu spēkā esošu divpusēju nolīgumu starp dalībvalsti un trešo valsti. Šādā nolūkā visas dalībvalstis vajadzētu informēt par ikvienu paziņojumu, kuru Komisija saņēmusi saistībā ar kādas dalībvalsts paredzēto nolīgumu, lai ļautu pārējām dalībvalstīm izrādīt interesi pievienoties paziņojumu sniegušās dalībvalsts iniciatīvai. Ja pēc šīs informācijas apmaiņas ir parādījusies pietiekama Kopienas ieinteresētība, Komisijai būtu jāapsver iespēja ierosināt sarunu pilnvarojumu, lai noslēgtu nolīgumu starp Kopienu un attiecīgo trešo valsti. |
| --- | --- |

(12)

Būtu jānovērtē, vai Kopiena ir pietiekami ieinteresēta noslēgt divpusēju nolīgumu starp Kopienu un attiecīgo trešo valsti vai attiecīgā gadījumā – lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu spēkā esošu divpusēju nolīgumu starp dalībvalsti un trešo valsti. Šādā nolūkā visas dalībvalstis vajadzētu informēt par ikvienu paziņojumu, kuru Komisija saņēmusi saistībā ar kādas dalībvalsts paredzēto nolīgumu, lai ļautu pārējām dalībvalstīm izrādīt interesi pievienoties paziņojumu sniegušās dalībvalsts iniciatīvai. Ja pēc šīs informācijas apmaiņas ir parādījusies pietiekama Kopienas ieinteresētība, Komisijai būtu jāapsver iespēja ierosināt sarunu pilnvarojumu, lai noslēgtu nolīgumu starp Kopienu un attiecīgo trešo valsti.

| (13) | Ja Komisija lūdz kādai dalībvalstij sniegt papildu informāciju saistībā ar novērtējumu par to, vai minētajai dalībvalstij būtu jāatļauj sākt sarunas ar trešo valsti, šāds lūgums nedrīkst ietekmēt termiņus, kuros Komisijai jāsniedz pamatots lēmums par dalībvalsts pieteikumu. |
| --- | --- |

(13)

Ja Komisija lūdz kādai dalībvalstij sniegt papildu informāciju saistībā ar novērtējumu par to, vai minētajai dalībvalstij būtu jāatļauj sākt sarunas ar trešo valsti, šāds lūgums nedrīkst ietekmēt termiņus, kuros Komisijai jāsniedz pamatots lēmums par dalībvalsts pieteikumu.

| (14) | Atļaujot sākt oficiālas sarunas, Komisijai vajadzības gadījumā vajadzētu spēt ierosināt sarunu pamatnostādnes vai pieprasīt, lai paredzētajā nolīgumā tiktu iekļauti konkrēti noteikumi. Komisijai būtu pastāvīgi jāsaņem izsmeļoša informācija dažādajās sarunu stadijās par jautājumiem, kas ir šīs regulas darbības jomā, un saistībā ar šiem jautājumiem tai būtu jāatļauj piedalīties sarunās kā novērotājai. |
| --- | --- |

(14)

Atļaujot sākt oficiālas sarunas, Komisijai vajadzības gadījumā vajadzētu spēt ierosināt sarunu pamatnostādnes vai pieprasīt, lai paredzētajā nolīgumā tiktu iekļauti konkrēti noteikumi. Komisijai būtu pastāvīgi jāsaņem izsmeļoša informācija dažādajās sarunu stadijās par jautājumiem, kas ir šīs regulas darbības jomā, un saistībā ar šiem jautājumiem tai būtu jāatļauj piedalīties sarunās kā novērotājai.

| (15) | Paziņojot Komisijai par nodomu sākt sarunas ar trešo valsti, dalībvalstīm būtu jāinformē Komisija tikai par tiem sarunu elementiem, kas ir svarīgi, lai Komisija varētu veikt novērtējumu. Komisijas atļaujai un iespējamo sarunu pamatnostādnēm vai attiecīgi Komisijas atteikumam vajadzētu būt saistītam tikai ar jautājumiem, kas ir šīs regulas darbības jomā. |
| --- | --- |

(15)

Paziņojot Komisijai par nodomu sākt sarunas ar trešo valsti, dalībvalstīm būtu jāinformē Komisija tikai par tiem sarunu elementiem, kas ir svarīgi, lai Komisija varētu veikt novērtējumu. Komisijas atļaujai un iespējamo sarunu pamatnostādnēm vai attiecīgi Komisijas atteikumam vajadzētu būt saistītam tikai ar jautājumiem, kas ir šīs regulas darbības jomā.

| (16) | Visas dalībvalstis būtu jāinformē par Komisijai nosūtītu paziņojumu saistībā ar paredzētu vai jau apspriestu nolīgumu, kā arī par pamatotu Komisijas lēmumu saskaņā ar šo regulu. Tomēr šādai informācijai vajadzētu pilnībā atbilst iespējamām konfidencialitātes prasībām. |
| --- | --- |

(16)

Visas dalībvalstis būtu jāinformē par Komisijai nosūtītu paziņojumu saistībā ar paredzētu vai jau apspriestu nolīgumu, kā arī par pamatotu Komisijas lēmumu saskaņā ar šo regulu. Tomēr šādai informācijai vajadzētu pilnībā atbilst iespējamām konfidencialitātes prasībām.

| (17) | Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai būtu jānodrošina, ka ar jebkuru informāciju, kas noteikta kā konfidenciāla, rīkojas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (3). |
| --- | --- |

(17)

Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai būtu jānodrošina, ka ar jebkuru informāciju, kas noteikta kā konfidenciāla, rīkojas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (3).

| (18) | Ja Komisija, pamatojoties uz veiktajiem novērtējumiem, paredz neatļaut oficiālu sarunu sākšanu vai apspriestā nolīguma noslēgšanu, tai pirms pamatota lēmuma sagatavošanas būtu jāsniedz attiecīgajai dalībvalstij atzinums. Ja iepriekšminētais attiecas uz apspriestā nolīguma noslēgšanu, atzinums būtu jānosūta arī Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(18)

Ja Komisija, pamatojoties uz veiktajiem novērtējumiem, paredz neatļaut oficiālu sarunu sākšanu vai apspriestā nolīguma noslēgšanu, tai pirms pamatota lēmuma sagatavošanas būtu jāsniedz attiecīgajai dalībvalstij atzinums. Ja iepriekšminētais attiecas uz apspriestā nolīguma noslēgšanu, atzinums būtu jānosūta arī Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (19) | Lai nodrošinātu, ka apspriestais nolīgums nerada šķēršļus Kopienas ārējās politikas īstenošanai tiesu iestāžu sadarbības jomā civillietās un komerclietās, nolīgumā būtu jāparedz vai nu tā daļēja, vai pilnīga denonsēšana gadījumā, ja vēlāk par to pašu jautājumu tiek noslēgts cits nolīgums starp Kopienu vai Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un to pašu trešo valsti, no otras puses, vai arī jāparedz, ka attiecīgos nolīguma noteikumus tieši aizstāj šāda vēlāk noslēgta nolīguma noteikumi. |
| --- | --- |

(19)

Lai nodrošinātu, ka apspriestais nolīgums nerada šķēršļus Kopienas ārējās politikas īstenošanai tiesu iestāžu sadarbības jomā civillietās un komerclietās, nolīgumā būtu jāparedz vai nu tā daļēja, vai pilnīga denonsēšana gadījumā, ja vēlāk par to pašu jautājumu tiek noslēgts cits nolīgums starp Kopienu vai Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un to pašu trešo valsti, no otras puses, vai arī jāparedz, ka attiecīgos nolīguma noteikumus tieši aizstāj šāda vēlāk noslēgta nolīguma noteikumi.

| (20) | Būtu jāparedz pārejas pasākumi, kas attiecas uz situācijām, kad šīs regulas spēkā stāšanās brīdī dalībvalsts ir jau sākusi risināt vai arī ir jau pabeigusi sarunas ar trešo valsti, bet vēl nav izteikusi piekrišanu uzņemties nolīguma saistības. |
| --- | --- |

(20)

Būtu jāparedz pārejas pasākumi, kas attiecas uz situācijām, kad šīs regulas spēkā stāšanās brīdī dalībvalsts ir jau sākusi risināt vai arī ir jau pabeigusi sarunas ar trešo valsti, bet vēl nav izteikusi piekrišanu uzņemties nolīguma saistības.

| (21) | Lai nodrošinātu, ka ir gūta pietiekama pieredze, piemērojot šo regulu, Komisijai savu ziņojumu par šo piemērošanu vajadzētu iesniegt ne ātrāk kā pēc astoņiem gadiem no šīs regulas pieņemšanas dienas. Šajā ziņojumā, īstenojot savas prerogatīvas, Komisijai būtu jāapstiprina šīs regulas pagaidu raksturs vai jāpārbauda, vai šo regulu vajadzētu aizstāt ar jaunu regulu, kura attiecas uz to pašu jautājumu vai kurā iekļauti arī citi jautājumi, kas ir Kopienas ekskluzīvajā kompetencē un ko reglamentē citi Kopienas instrumenti. |
| --- | --- |

(21)

Lai nodrošinātu, ka ir gūta pietiekama pieredze, piemērojot šo regulu, Komisijai savu ziņojumu par šo piemērošanu vajadzētu iesniegt ne ātrāk kā pēc astoņiem gadiem no šīs regulas pieņemšanas dienas. Šajā ziņojumā, īstenojot savas prerogatīvas, Komisijai būtu jāapstiprina šīs regulas pagaidu raksturs vai jāpārbauda, vai šo regulu vajadzētu aizstāt ar jaunu regulu, kura attiecas uz to pašu jautājumu vai kurā iekļauti arī citi jautājumi, kas ir Kopienas ekskluzīvajā kompetencē un ko reglamentē citi Kopienas instrumenti.

| (22) | Ja Komisijas iesniegtajā ziņojumā tiek apstiprināts šīs regulas pagaidu raksturs, pēc ziņojuma iesniegšanas dalībvalstīm joprojām vajadzētu spēt informēt Komisiju par jau notiekošām vai izziņotām sarunām, lai saņemtu atļauju sākt oficiālas sarunas. |
| --- | --- |

(22)

Ja Komisijas iesniegtajā ziņojumā tiek apstiprināts šīs regulas pagaidu raksturs, pēc ziņojuma iesniegšanas dalībvalstīm joprojām vajadzētu spēt informēt Komisiju par jau notiekošām vai izziņotām sarunām, lai saņemtu atļauju sākt oficiālas sarunas.

| (23) | Saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi tās mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(23)

Saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi tās mērķa sasniegšanai.

| (24) | Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Apvienotā Karaliste un Īrija ir paziņojušas, ka tās vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Apvienotā Karaliste un Īrija ir paziņojušas, ka tās vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā.

| (25) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Ar šo regulu izveido procedūru, lai atļautu dalībvalstij grozīt spēkā esošu nolīgumu vai risināt sarunas un noslēgt jaunu nolīgumu ar trešo valsti saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem.

Šī procedūra neskar Kopienas un dalībvalstu attiecīgās kompetences.

2.   Šo regulu piemēro nolīgumiem par jautājumiem, kas pilnīgi vai daļēji ir Padomes Regulas (EK) Nr. 2201/2003 (2003. gada 27. novembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību (4) un Padomes Regulas (EK) Nr. 4/2009 (2008. gada 18. decembris) par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, nolēmumu atzīšanu un izpildi un sadarbību uzturēšanas saistību lietās (5) darbības jomā, ciktāl šie jautājumi ir ekskluzīvā Kopienas kompetencē.

3.   Šo regulu nepiemēro, ja Kopiena jau ir noslēgusi nolīgumu ar attiecīgo trešo valsti par to pašu jautājumu.

2. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā termins “nolīgums” nozīmē:

| a) | divpusēju nolīgumu starp dalībvalsti un trešo valsti; |
| --- | --- |

a)

divpusēju nolīgumu starp dalībvalsti un trešo valsti;

| b) | reģionālus nolīgumus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 2201/2003 59. panta 2. punkta a) apakšpunktā, neskarot minētās regulas 59. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 59. panta 3. punktu, un Regulas (EK) Nr. 4/2009 69. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

b)

reģionālus nolīgumus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 2201/2003 59. panta 2. punkta a) apakšpunktā, neskarot minētās regulas 59. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 59. panta 3. punktu, un Regulas (EK) Nr. 4/2009 69. panta 3. punktā.

2.   Saistībā ar 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem reģionālajiem nolīgumiem šajā regulā jebkuru atsauci uz dalībvalsti vai trešo valsti saprot kā atsauci uz attiecīgajām dalībvalstīm vai trešām valstīm.

3. pants

Paziņojums Komisijai

1.   Ja dalībvalsts plāno uzsākt sarunas, lai grozītu spēkā esošu nolīgumu vai noslēgtu jaunu nolīgumu, kas ir šīs regulas darbības jomā, tā pēc iespējas drīz pirms paredzētā oficiālo sarunu sākuma nodomu rakstiski dara zināmu Komisijai.

2.   Attiecīgā gadījumā paziņojumam pievieno spēkā esošā nolīguma kopiju, nolīguma projektu vai priekšlikuma projektu un jebkurus citus attiecīgos dokumentus. Dalībvalsts apraksta sarunu priekšmetu un precizē jautājumus, kuri jārisina paredzētajā nolīgumā, vai tos spēkā esošā nolīguma noteikumus, kuri ir jāgroza. Dalībvalsts var sniegt jebkuru citu papildu informāciju.

4. pants

Komisijas veiktais novērtējums

1.   Saņēmusi 3. pantā minēto paziņojumu, Komisija novērtē, vai dalībvalsts var sākt oficiālas sarunas.

2.   Veicot minēto novērtējumu, Komisija vispirms pārbauda, vai nākamajos 24 mēnešos ir konkrēti paredzēts attiecīgs sarunu pilnvarojums, lai noslēgtu nolīgumu starp Kopienu un attiecīgo trešo valsti. Ja tā nav, Komisija izvērtē, vai ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | attiecīgā dalībvalsts ir sniegusi informāciju, kas liecina, ka tā ir īpaši ieinteresēta noslēgt nolīgumu, ņemot vērā ekonomiskās, ģeogrāfiskās, kultūras, vēsturiskās, sociālās vai politiskās saites starp dalībvalsti un attiecīgo trešo valsti; |
| --- | --- |

a)

attiecīgā dalībvalsts ir sniegusi informāciju, kas liecina, ka tā ir īpaši ieinteresēta noslēgt nolīgumu, ņemot vērā ekonomiskās, ģeogrāfiskās, kultūras, vēsturiskās, sociālās vai politiskās saites starp dalībvalsti un attiecīgo trešo valsti;

| b) | pamatojoties uz dalībvalsts sniegto informāciju, ir secināms, ka paredzētais nolīgums nepadara neefektīvus Kopienas tiesību aktus un netraucē ar šiem tiesību aktiem izveidotās sistēmas pienācīgu darbību; un |
| --- | --- |

b)

pamatojoties uz dalībvalsts sniegto informāciju, ir secināms, ka paredzētais nolīgums nepadara neefektīvus Kopienas tiesību aktus un netraucē ar šiem tiesību aktiem izveidotās sistēmas pienācīgu darbību; un

| c) | paredzētais nolīgums nekaitētu Kopienas ārējo attiecību politikas mērķim un uzdevumam, par ko lēmusi Kopiena. |
| --- | --- |

c)

paredzētais nolīgums nekaitētu Kopienas ārējo attiecību politikas mērķim un uzdevumam, par ko lēmusi Kopiena.

3.   Ja dalībvalsts sniegtā informācija nav pietiekama novērtējuma veikšanai, Komisija var pieprasīt papildu informāciju.

5. pants

Atļauja sākt oficiālas sarunas

1.   Ja paredzētais nolīgums atbilst 4. panta 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem, Komisija sniedz pamatotu lēmumu par dalībvalsts pieteikumu 90 dienu laikā pēc 3. pantā minētā paziņojuma saņemšanas, atļaujot tai sākt oficiālas sarunas par minēto nolīgumu.

Vajadzības gadījumā Komisija var ierosināt sarunu pamatnostādnes un var pieprasīt, lai paredzētajā nolīgumā tiktu iekļauti konkrēti noteikumi.

2.   Paredzētajā nolīgumā iekļauj noteikumu, ar ko nodrošina:

| a) | nolīguma daļēju vai pilnīgu denonsēšanu, ja vēlāk par to pašu jautājumu tiek noslēgts cits nolīgums starp Kopienu vai Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un to pašu trešo valsti, no otras puses, vai |
| --- | --- |

a)

nolīguma daļēju vai pilnīgu denonsēšanu, ja vēlāk par to pašu jautājumu tiek noslēgts cits nolīgums starp Kopienu vai Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un to pašu trešo valsti, no otras puses, vai

| b) | to, ka attiecīgos nolīguma noteikumus tieši aizstāj noteikumi citā nolīgumā, kas vēlāk par to pašu jautājumu noslēgts starp Kopienu vai Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un to pašu trešo valsti, no otras puses. |
| --- | --- |

b)

to, ka attiecīgos nolīguma noteikumus tieši aizstāj noteikumi citā nolīgumā, kas vēlāk par to pašu jautājumu noslēgts starp Kopienu vai Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un to pašu trešo valsti, no otras puses.

Pirmās daļas a) apakšpunktā minētā klauzula būtu jāformulē šādi: “(Dalībvalsts(-u) nosaukums(-i)) daļēji vai pilnībā denonsē šo nolīgumu, ja un kad Eiropas Kopiena vai Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis noslēdz nolīgumu ar (trešās(-o) valsts(-u) nosaukums(-i)) par tiem pašiem civiltiesību jautājumiem kā tie, ko reglamentē šis nolīgums.”

Pirmās daļas b) apakšpunktā minētā klauzula būtu jāformulē šādi: “Šo nolīgumu vai konkrētus šā nolīguma noteikumus pārtrauc piemērot dienā, kad stājas spēkā nolīgums starp Eiropas Kopienu vai Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un (trešās(-o) valsts(-u) nosaukums(-i)), no otras puses, par jautājumiem, kurus reglamentē minētais nolīgums.”

6. pants

Atteikums piešķirt atļauju oficiālu sarunu sākšanai

1.   Ja Komisija, pamatojoties uz 4. pantā paredzēto novērtējumu, paredz neatļaut oficiālu sarunu sākšanu par paredzēto nolīgumu, tā sniedz atzinumu attiecīgajai dalībvalstij 90 dienās pēc 3. pantā minētā paziņojuma saņemšanas.

2.   Attiecīgā dalībvalsts 30 dienu laikā pēc Komisijas atzinuma saņemšanas var lūgt Komisijai iesaistīties ar to pārrunās, lai rastu risinājumu.

3.   Ja attiecīgā dalībvalsts līdz 2. punktā minētajam termiņam nelūdz Komisijai sākt šādas pārrunas, Komisija 130 dienu laikā no 3. pantā minētā paziņojuma saņemšanas sniedz pamatotu lēmumu par dalībvalsts pieteikumu.

4.   Ja tiek rīkotas 2. punktā minētās pārrunas, Komisija sniedz pamatotu lēmumu par dalībvalsts pieteikumu 30 dienu laikā pēc šo pārrunu noslēgšanas.

7. pants

Komisijas dalība sarunās

Komisija var piedalīties sarunās starp dalībvalsti un trešo valsti kā novērotāja, ja tiek skarti jautājumi, kas ir šīs regulas darbības jomā. Ja Komisija nepiedalās kā novērotāja, tā tiek informēta par progresu un rezultātiem dažādās sarunu stadijās.

8. pants

Atļauja noslēgt nolīgumu

1.   Pirms parakstīt apspriesto nolīgumu, attiecīgā dalībvalsts dara Komisijai zināmu attiecīgo sarunu iznākumu un nosūta tai nolīguma tekstu.

2.   Pēc šā paziņojuma saņemšanas Komisija izvērtē, vai apspriestais nolīgums:

| a) | atbilst 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzētajam nosacījumam; |
| --- | --- |

a)

atbilst 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzētajam nosacījumam;

| b) | atbilst 4. panta 2. punkta c) apakšpunktā paredzētajam nosacījumam, ciktāl ir radušies jauni un neparedzēti apstākļi saistībā ar šo nosacījumu; un |
| --- | --- |

b)

atbilst 4. panta 2. punkta c) apakšpunktā paredzētajam nosacījumam, ciktāl ir radušies jauni un neparedzēti apstākļi saistībā ar šo nosacījumu; un

| c) | atbilst prasībām saskaņā ar 5. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

c)

atbilst prasībām saskaņā ar 5. panta 2. punktu.

3.   Ja apspriestais nolīgums atbilst 2. punktā minētajiem nosacījumiem un prasībām, Komisija sniedz pamatotu lēmumu par dalībvalsts pieteikumu 90 dienu laikā pēc 1. punktā minētā paziņojuma saņemšanas, atļaujot tai noslēgt minēto nolīgumu.

9. pants

Atteikums piešķirt atļauju nolīguma noslēgšanai

1.   Ja, pamatojoties uz 8. panta 2. punktā minēto izvērtējumu, Komisija paredz neatļaut apspriestā nolīguma noslēgšanu, tā 90 dienu laikā pēc 8. panta 1. punktā minētā paziņojuma saņemšanas sniedz atzinumu attiecīgajai dalībvalstij, kā arī Eiropas Parlamentam un Padomei.

2.   Attiecīgā dalībvalsts 30 dienu laikā pēc Komisijas atzinuma saņemšanas var lūgt Komisijai iesaistīties ar to pārrunās, lai rastu risinājumu.

3.   Ja attiecīgā dalībvalsts līdz 2. punktā paredzētajam termiņam nelūdz Komisijai sākt pārrunas, Komisija 130 dienu laikā pēc 8. panta 1. punktā minētā paziņojuma saņemšanas sniedz pamatotu lēmumu par dalībvalsts pieteikumu.

4.   Ja tiek rīkotas 2. punktā minētās pārrunas, Komisija sniedz pamatotu lēmumu par dalībvalsts pieteikumu 30 dienu laikā pēc šo pārrunu noslēgšanas.

5.   Komisija paziņo savu lēmumu Eiropas Parlamentam un Padomei 30 dienu laikā pēc tā pieņemšanas.

10. pants

Konfidencialitāte

Sniedzot informāciju Komisijai saskaņā ar 3. pantu, 4. panta 3. punktu un 8. pantu, dalībvalsts var norādīt, vai kāda informācijas daļa ir uzskatāma par konfidenciālu un vai sniegto informāciju var darīt zināmu pārējām dalībvalstīm.

11. pants

Informācijas sniegšana dalībvalstīm

Komisija, ievērojot konfidencialitātes prasības, nosūta dalībvalstīm paziņojumus, kas saņemti saskaņā ar 3. un 8. pantu, un vajadzības gadījumā – pavaddokumentus, kā arī visus pamatotos lēmumus saskaņā ar 5., 6., 8. un 9. pantu.

12. pants

Pārejas noteikumi

1.   Ja brīdī, kad stājas spēkā šī regula, dalībvalsts jau ir sākusi sarunas par nolīgumu ar trešo valsti, piemēro 3. līdz 11. pantu.

Ja to pieļauj sarunu stadija, Komisija var ierosināt sarunu pamatnostādnes vai pieprasīt konkrētu noteikumu iekļaušanu, kā minēts attiecīgi 5. panta 1. punkta otrajā daļā un 5. panta 2. punktā.

2.   Ja brīdī, kad stājas spēkā šī regula, dalībvalsts jau ir beigusi sarunas, bet nolīgums vēl nav noslēgts, piemēro 3. pantu, 8. panta 2. līdz 4. punktu un 9. pantu.

13. pants

Pārskatīšana

1.   Agrākais 2017. gada 7. jūlijā Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par šīs regulas piemērošanu.

2.   Minētajā ziņojumā:

| a) | apstiprina, ka ir atbilstīgi, ja šīs regulas darbība beidzas dienā, kas noteikta saskaņā ar 14. panta 1. punktu, vai |
| --- | --- |

a)

apstiprina, ka ir atbilstīgi, ja šīs regulas darbība beidzas dienā, kas noteikta saskaņā ar 14. panta 1. punktu, vai

| b) | iesaka no minētās dienas šo regulu aizstāt ar jaunu regulu. |
| --- | --- |

b)

iesaka no minētās dienas šo regulu aizstāt ar jaunu regulu.

3.   Ja ziņojumā iesaka aizstāt šo regulu, kā minēts 2. punkta b) apakšpunktā, tam pievieno atbilstīgu tiesību akta priekšlikumu.

14. pants

Darbības beigas

1.   Šīs regulas darbība beidzas trīs gadus pēc 13. pantā minētā Komisijas ziņojuma iesniegšanas.

Pirmajā daļā minētais trīs gadu laikposms sākas no pirmās tā mēneša dienas, kad ziņojums iesniegts vai nu Eiropas Parlamentam, vai Padomei, atkarībā no tā, kura no šīm dienām ir vēlāk.

2.   Neatkarīgi no šīs regulas darbības beigšanās dienā, kas noteikta saskaņā ar 1. punktu, visas minētajā dienā jau notiekošās sarunas, kuras dalībvalstis uzsākušas saskaņā ar šo regulu, ļauj turpināt un pabeigt atbilstīgi šai regulai.

15. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu.

Briselē, 2009. gada 7. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. BORG

---

(1)  2009. gada 7. maija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 12, 16.1.2001., 1. lpp.

2

(3)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

3

(4)  OV L 338, 23.12.2003., 1. lpp.

4

(5)  OV L 7, 10.1.2009., 1. lpp.

5

---

Labojumi

| 31.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 200/52 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 200/52

---

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Regulā (EK) Nr. 595/2009 par mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa apstiprinājumu attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI), par piekļuvi transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 715/2007 un Direktīvā 2007/46/EK un par Direktīvu 80/1269/EEK, 2005/55/EK un 2005/78/EK atcelšanu

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 188, 2009. gada 18. jūlijs
  )

9. lappusē 18. panta otrās daļas pirmajā teikumā:

tekstu:

“To piemēro no 2009. gada 7. augusta.”

lasīt šādi:

“To piemēro no 2012. gada 31. decembra.”

---