# Uradni list L 200/2009

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2009.200.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 200 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5231. julij 2009 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2009.200.slv

Uradni list

Evropske unije

L 200

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5231. julij 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil, njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba (ES) št. 662/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o uvedbi postopka za pogajanja in sklenitev sporazumov med državami članicami in tretjimi državami o določenih zadevah v zvezi s pravom, ki se uporablja za pogodbena in nepogodbena obligacijska razmerja | 25 |
| | * | Uredba (ES) št. 663/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vzpostavitvi programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom | 31 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 664/2009 z dne 7. julija 2009 o uvedbi postopka za pogajanja in sklenitev sporazumov med državami članicami in tretjimi državami o pristojnosti, priznavanju in izvrševanju sodnih odločb in sklepov v zakonskih sporih, zadevah v zvezi s starševsko odgovornostjo in zadevah v zvezi s preživninskimi obveznostmi ter pravu, ki se uporablja v zadevah v zvezi s preživninskimi obveznostmi | 46 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil, njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (
  1
  )

1

1

*

Uredba (ES) št. 662/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o uvedbi postopka za pogajanja in sklenitev sporazumov med državami članicami in tretjimi državami o določenih zadevah v zvezi s pravom, ki se uporablja za pogodbena in nepogodbena obligacijska razmerja

25

*

Uredba (ES) št. 663/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vzpostavitvi programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom

31

*

Uredba Sveta (ES) št. 664/2009 z dne 7. julija 2009 o uvedbi postopka za pogajanja in sklenitev sporazumov med državami članicami in tretjimi državami o pristojnosti, priznavanju in izvrševanju sodnih odločb in sklepov v zakonskih sporih, zadevah v zvezi s starševsko odgovornostjo in zadevah v zvezi s preživninskimi obveznostmi ter pravu, ki se uporablja v zadevah v zvezi s preživninskimi obveznostmi

46

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o homologaciji motornih vozil in motorjev glede na emisije iz težkih vozil (Euro VI) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil ter o spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 in Direktive 2007/46/ES ter o razveljavitvi direktiv 80/1269/EGS, 2005/55/ES in 2005/78/ES (UL L 188, 18.7.2009) | 52 |

Popravki

*

Popravek Uredbe (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o homologaciji motornih vozil in motorjev glede na emisije iz težkih vozil (Euro VI) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil ter o spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 in Direktive 2007/46/ES ter o razveljavitvi direktiv 80/1269/EGS, 2005/55/ES in 2005/78/ES (UL L 188, 18.7.2009)

UL L 188, 18.7.2009

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 31.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 200/1

---

UREDBA (ES) št. 661/2009 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 13. julija 2009

o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil, njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Notranji trg zajema območje brez notranjih meja, na katerem mora biti zagotovljen prost pretok blaga, oseb, storitev in kapitala. Zato je bil z Direktivo 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila („okvirna direktiva“) (3), vzpostavljen celovit sistem Skupnosti za homologacijo motornih vozil. |
| --- | --- |

(1)

Notranji trg zajema območje brez notranjih meja, na katerem mora biti zagotovljen prost pretok blaga, oseb, storitev in kapitala. Zato je bil z Direktivo 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila („okvirna direktiva“) (3), vzpostavljen celovit sistem Skupnosti za homologacijo motornih vozil.

| (2) | Ta uredba je posamična uredba za namene postopka Skupnosti za podelitev homologacije iz Direktive 2007/46/ES. Priloge IV, VI, XI in XV k navedeni direktivi je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(2)

Ta uredba je posamična uredba za namene postopka Skupnosti za podelitev homologacije iz Direktive 2007/46/ES. Priloge IV, VI, XI in XV k navedeni direktivi je zato treba ustrezno spremeniti.

| (3) | Ta uredba ne posega v postopek homologacije v enem delu in mešane homologacije za vozila iz člena 6 Direktive 2007/46/ES. |
| --- | --- |

(3)

Ta uredba ne posega v postopek homologacije v enem delu in mešane homologacije za vozila iz člena 6 Direktive 2007/46/ES.

| (4) | Tehnične zahteve za homologacijo motornih vozil glede številnih varnostnih in okoljskih prvin so bile usklajene na ravni Skupnosti, da se prepreči sprejemanje zahtev, ki se med državami članicami razlikujejo, ter zagotovi visoka raven varnosti v cestnem prometu in varstva okolja po vsej Skupnosti. |
| --- | --- |

(4)

Tehnične zahteve za homologacijo motornih vozil glede številnih varnostnih in okoljskih prvin so bile usklajene na ravni Skupnosti, da se prepreči sprejemanje zahtev, ki se med državami članicami razlikujejo, ter zagotovi visoka raven varnosti v cestnem prometu in varstva okolja po vsej Skupnosti.

| (5) | Tako je namen te uredbe tudi povečati konkurenčnost avtomobilske industrije Skupnosti in hkrati državam članicam omogočiti učinkovit tržni nadzor skladnosti s podrobnimi zahtevami za homologacijo iz te uredbe pri trženju zadevnih proizvodov. |
| --- | --- |

(5)

Tako je namen te uredbe tudi povečati konkurenčnost avtomobilske industrije Skupnosti in hkrati državam članicam omogočiti učinkovit tržni nadzor skladnosti s podrobnimi zahtevami za homologacijo iz te uredbe pri trženju zadevnih proizvodov.

| (6) | Ustrezno je določiti zahteve za splošno varnost motornih vozil in okoljsko primernost pnevmatik zaradi razpoložljivosti sistemov za nadzor tlaka v pnevmatikah, ki hkrati povečujejo varnost in okoljsko primernost pnevmatik. |
| --- | --- |

(6)

Ustrezno je določiti zahteve za splošno varnost motornih vozil in okoljsko primernost pnevmatik zaradi razpoložljivosti sistemov za nadzor tlaka v pnevmatikah, ki hkrati povečujejo varnost in okoljsko primernost pnevmatik.

| (7) | Na zahtevo Evropskega parlamenta je bil v zvezi z zakonodajo Skupnosti na področju vozil uporabljen nov regulativni pristop. Ta uredba bi morala zato določati temeljne določbe o varnosti vozil ter emisijah CO2 in hrupa zaradi pnevmatik, tehnične specifikacije pa bi morale biti določene z izvedbenimi ukrepi, sprejetimi v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil. (4) |
| --- | --- |

(7)

Na zahtevo Evropskega parlamenta je bil v zvezi z zakonodajo Skupnosti na področju vozil uporabljen nov regulativni pristop. Ta uredba bi morala zato določati temeljne določbe o varnosti vozil ter emisijah CO2 in hrupa zaradi pnevmatik, tehnične specifikacije pa bi morale biti določene z izvedbenimi ukrepi, sprejetimi v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil. (4)

| (8) | Komisijo je treba zlasti pooblastiti za določitev posebnih postopkov, preskusov in zahtev za homologacijo motornih vozil, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot; za natančnejšo opredelitev značilnosti, ki jih mora imeti pnevmatika, opredeljena kot „pnevmatika za posebno uporabo“, „profesionalna terenska pnevmatika“, „ojačana pnevmatika“, „pnevmatika za visoko obremenitev“; „zimska pnevmatika“, „zasilna rezervna pnevmatika tipa T“ ali „pnevmatika za pogonsko os“; za opredelitev posebnih varnostnih zahtev za vozila, namenjena za cestni prevoz nevarnega blaga v državah članicah ali med njimi; za izvzem vozil ali razredov vozil kategorij M2, M3, N2 in N3 iz obveznosti namestitve naprednega sistema za zaviranje v sili in/ali sistema opozarjanja pred zapustitvijo voznega pasu; za spremembo mejnih vrednosti kotalnega upora in kotalnega hrupa pnevmatik, ki je posledica sprememb preskusnih postopkov, ne da bi se znižala obstoječa raven varstva okolja; za opredelitev pravil o postopku za ugotavljanje hrupa pnevmatik; za skrajšanje obdobja za razprodajo pnevmatik, ki ne ustrezajo zahtevam iz te uredbe in njenih izvedbenih ukrepov; ter za spremembo Priloge IV, da bo vsebovala pravilnike Ekonomske komisije OZN za Evropo (UN/ECE), ki so obvezni v skladu s Sklepom Sveta 97/836/ES z dne 27. novembra 1997 zaradi pristopa Evropske skupnosti k Sporazumu Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, podeljenih na podlagi teh predpisov (5). Ker so navedeni ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spremembi nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(8)

Komisijo je treba zlasti pooblastiti za določitev posebnih postopkov, preskusov in zahtev za homologacijo motornih vozil, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot; za natančnejšo opredelitev značilnosti, ki jih mora imeti pnevmatika, opredeljena kot „pnevmatika za posebno uporabo“, „profesionalna terenska pnevmatika“, „ojačana pnevmatika“, „pnevmatika za visoko obremenitev“; „zimska pnevmatika“, „zasilna rezervna pnevmatika tipa T“ ali „pnevmatika za pogonsko os“; za opredelitev posebnih varnostnih zahtev za vozila, namenjena za cestni prevoz nevarnega blaga v državah članicah ali med njimi; za izvzem vozil ali razredov vozil kategorij M2, M3, N2 in N3 iz obveznosti namestitve naprednega sistema za zaviranje v sili in/ali sistema opozarjanja pred zapustitvijo voznega pasu; za spremembo mejnih vrednosti kotalnega upora in kotalnega hrupa pnevmatik, ki je posledica sprememb preskusnih postopkov, ne da bi se znižala obstoječa raven varstva okolja; za opredelitev pravil o postopku za ugotavljanje hrupa pnevmatik; za skrajšanje obdobja za razprodajo pnevmatik, ki ne ustrezajo zahtevam iz te uredbe in njenih izvedbenih ukrepov; ter za spremembo Priloge IV, da bo vsebovala pravilnike Ekonomske komisije OZN za Evropo (UN/ECE), ki so obvezni v skladu s Sklepom Sveta 97/836/ES z dne 27. novembra 1997 zaradi pristopa Evropske skupnosti k Sporazumu Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, podeljenih na podlagi teh predpisov (5). Ker so navedeni ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spremembi nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

| (9) | Poleg sedanje pobude, ki ima za cilj opredeliti sistem razvrščanja cest, bi morala Komisija v 12 mesecih po začetku veljavnosti te uredbe predložiti predlog o klasifikaciji cest v EU glede na hrup, ki ga povzročajo, ki bo dopolnjeval kartiranje hrupa v prometu z motornimi vozili, da se določijo ustrezne prednostne naloge in zahteve glede cestne površine ter najvišje vrednosti hrupa, ki ga lahko povzročajo ceste. |
| --- | --- |

(9)

Poleg sedanje pobude, ki ima za cilj opredeliti sistem razvrščanja cest, bi morala Komisija v 12 mesecih po začetku veljavnosti te uredbe predložiti predlog o klasifikaciji cest v EU glede na hrup, ki ga povzročajo, ki bo dopolnjeval kartiranje hrupa v prometu z motornimi vozili, da se določijo ustrezne prednostne naloge in zahteve glede cestne površine ter najvišje vrednosti hrupa, ki ga lahko povzročajo ceste.

| (10) | Tehnični napredek na področju naprednih varnostnih sistemov vozil nudi nove možnosti za zmanjšanje števila smrtnih žrtev. Za čim večje zmanjšanje števila smrtnih žrtev je treba uvesti nekatere od teh tehnologij. |
| --- | --- |

(10)

Tehnični napredek na področju naprednih varnostnih sistemov vozil nudi nove možnosti za zmanjšanje števila smrtnih žrtev. Za čim večje zmanjšanje števila smrtnih žrtev je treba uvesti nekatere od teh tehnologij.

| (11) | Obvezna in dosledna uporaba najnaprednejših tehnologij za proizvodnjo pnevmatik ter pnevmatik z nizkim količnikom kotalnega upora so bistvenega pomena za zmanjševanje deleža, ki ga imajo v prometnem sektorju izpusti toplogrednih plinov iz cestnega prometa, ter za hkratno spodbujanje inovacij, zaposlovanja in konkurenčnosti avtomobilske industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(11)

Obvezna in dosledna uporaba najnaprednejših tehnologij za proizvodnjo pnevmatik ter pnevmatik z nizkim količnikom kotalnega upora so bistvenega pomena za zmanjševanje deleža, ki ga imajo v prometnem sektorju izpusti toplogrednih plinov iz cestnega prometa, ter za hkratno spodbujanje inovacij, zaposlovanja in konkurenčnosti avtomobilske industrije Skupnosti.

| (12) | Za poenostavitev zakonodaje o homologaciji v skladu s priporočili poročila skupine na visoki ravni CARS 21 je ustrezno razveljaviti več direktiv, ne da bi se znižala raven varovanja udeležencev v cestnem prometu. Zahteve iz navedenih direktiv je treba prenesti v to uredbo in jih po potrebi nadomestiti s sklicevanjem na ustrezne pravilnike Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE), kot so bili vključeni v zakonodajo Skupnosti v skladu s Sklepom 97/836/ES. Da bi zmanjšali upravno breme v homologacijskem postopku, bi bilo treba proizvajalcem vozil omogočiti, kjer je to primerno, da pridobijo homologacijo za namene te uredbe tako, da pridobijo odobritev glede na ustrezni pravilnik UN/ECE, naveden v Prilogi IV te uredbe. |
| --- | --- |

(12)

Za poenostavitev zakonodaje o homologaciji v skladu s priporočili poročila skupine na visoki ravni CARS 21 je ustrezno razveljaviti več direktiv, ne da bi se znižala raven varovanja udeležencev v cestnem prometu. Zahteve iz navedenih direktiv je treba prenesti v to uredbo in jih po potrebi nadomestiti s sklicevanjem na ustrezne pravilnike Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE), kot so bili vključeni v zakonodajo Skupnosti v skladu s Sklepom 97/836/ES. Da bi zmanjšali upravno breme v homologacijskem postopku, bi bilo treba proizvajalcem vozil omogočiti, kjer je to primerno, da pridobijo homologacijo za namene te uredbe tako, da pridobijo odobritev glede na ustrezni pravilnik UN/ECE, naveden v Prilogi IV te uredbe.

| (13) | Ustrezno je določiti, da so vozila konstruirana, izdelana in sestavljena tako, da je tveganje poškodb potnikov in drugih udeležencev v prometu čim manjše. Zato morajo proizvajalci zagotoviti skladnost vozil z ustreznimi zahtevami iz te uredbe in njenih izvedbenih ukrepov. Te določbe morajo med drugim vključevati zahteve glede strukturne celovitosti vozila, sistemov za pomoč vozniku pri nadzoru vozila, sistemov za zagotavljanje voznikove vidljivosti ter informacij o stanju vozila in okolice, svetlobnih naprav vozila, sistemov za zaščito oseb v vozilu, zunanjosti vozila in dodatkov, mase in mere vozil, pnevmatik vozila, naprednih sistemov vozila in drugih prvin. Poleg tega je nujno, da so vozila skladna s posebnimi določbami glede nekaterih težkih tovornih vozil in njihovih priklopnikov ali, glede na okoliščine, s posebnimi določbami, ki se nanašajo na avtobuse. |
| --- | --- |

(13)

Ustrezno je določiti, da so vozila konstruirana, izdelana in sestavljena tako, da je tveganje poškodb potnikov in drugih udeležencev v prometu čim manjše. Zato morajo proizvajalci zagotoviti skladnost vozil z ustreznimi zahtevami iz te uredbe in njenih izvedbenih ukrepov. Te določbe morajo med drugim vključevati zahteve glede strukturne celovitosti vozila, sistemov za pomoč vozniku pri nadzoru vozila, sistemov za zagotavljanje voznikove vidljivosti ter informacij o stanju vozila in okolice, svetlobnih naprav vozila, sistemov za zaščito oseb v vozilu, zunanjosti vozila in dodatkov, mase in mere vozil, pnevmatik vozila, naprednih sistemov vozila in drugih prvin. Poleg tega je nujno, da so vozila skladna s posebnimi določbami glede nekaterih težkih tovornih vozil in njihovih priklopnikov ali, glede na okoliščine, s posebnimi določbami, ki se nanašajo na avtobuse.

| (14) | Časovni okvir uvedbe posebnih novih zahtev za homologacijo vozil mora upoštevati tehnično izvedljivost navedenih zahtev. Na splošno se morajo zahteve prvotno uporabljati samo za nove tipe vozil. Za obstoječe tipe vozil mora veljati dodatno časovno obdobje za izpolnitev zahtev. Nadalje se mora obvezna vgradnja sistemov za nadzor tlaka v pnevmatikah najprej uporabljati samo za osebna vozila. Obvezna vgradnja drugih naprednih varnostnih elementov se mora najprej uporabljati samo za težka tovorna vozila. |
| --- | --- |

(14)

Časovni okvir uvedbe posebnih novih zahtev za homologacijo vozil mora upoštevati tehnično izvedljivost navedenih zahtev. Na splošno se morajo zahteve prvotno uporabljati samo za nove tipe vozil. Za obstoječe tipe vozil mora veljati dodatno časovno obdobje za izpolnitev zahtev. Nadalje se mora obvezna vgradnja sistemov za nadzor tlaka v pnevmatikah najprej uporabljati samo za osebna vozila. Obvezna vgradnja drugih naprednih varnostnih elementov se mora najprej uporabljati samo za težka tovorna vozila.

| (15) | Komisija bi morala še naprej ocenjevati tehnično in stroškovno izvedljivost ter tržno dozorelost drugih naprednih varnostnih značilnosti ter predstaviti poročilo, vključno s predlogi sprememb te uredbe, če je potrebno, do 1. decembra 2012 in zatem vsake tri leta. |
| --- | --- |

(15)

Komisija bi morala še naprej ocenjevati tehnično in stroškovno izvedljivost ter tržno dozorelost drugih naprednih varnostnih značilnosti ter predstaviti poročilo, vključno s predlogi sprememb te uredbe, če je potrebno, do 1. decembra 2012 in zatem vsake tri leta.

| (16) | Komisija bi morala oceniti izvedljivost razširitve obvezne vgradnje sistemov za nadzor tlaka v pnevmatikah, sistemov opozarjanja pred zapustitvijo voznega pasu in naprednih sistemov za zaviranje v sili na druge kategorije vozil in po potrebi predlagati spremembo te uredbe. |
| --- | --- |

(16)

Komisija bi morala oceniti izvedljivost razširitve obvezne vgradnje sistemov za nadzor tlaka v pnevmatikah, sistemov opozarjanja pred zapustitvijo voznega pasu in naprednih sistemov za zaviranje v sili na druge kategorije vozil in po potrebi predlagati spremembo te uredbe.

| (17) | Komisija bi morala oceniti izvedljivost strožjih zahtev glede oprijema pnevmatik na mokri podlagi in po potrebi predlagati spremembo te uredbe. Države članice bi morale zagotoviti učinkovit nadzor trga. |
| --- | --- |

(17)

Komisija bi morala oceniti izvedljivost strožjih zahtev glede oprijema pnevmatik na mokri podlagi in po potrebi predlagati spremembo te uredbe. Države članice bi morale zagotoviti učinkovit nadzor trga.

| (18) | Najboljše rezultate pri povečanju varnosti ter zmanjšanju emisij CO2 in hrupa v prometu bo mogoče doseči le v povezavi s sistemom za označevanje različnih pnevmatik, da bodo potrošniki obveščeni o njihovi učinkovitosti. |
| --- | --- |

(18)

Najboljše rezultate pri povečanju varnosti ter zmanjšanju emisij CO2 in hrupa v prometu bo mogoče doseči le v povezavi s sistemom za označevanje različnih pnevmatik, da bodo potrošniki obveščeni o njihovi učinkovitosti.

| (19) | Ustrezno je izvajati ukrepe iz sporočila Komisije z dne 7. februarja 2007 z naslovom „Rezultati pregleda strategije Skupnosti za zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih vozil in lahkih tovornih vozil“, ki so namenjeni zmanjšanju emisij CO2 zaradi pnevmatik. To znižanje je treba doseči s kombinacijo pnevmatik z nizkim količnikom kotalnega upora in uporabo sistemov za nadzor tlaka v pnevmatikah. Hkrati je ustrezno določiti zahteve za zmanjšanje hrupa pri kotaljenju pnevmatik in zahteve glede oprijema na mokri podlagi za ohranitev ravni varnosti pnevmatik. S tem povezan časovni okvir izvajanja bi moral odražati stopnjo težavnosti pri izpolnjevanju vseh navedenih zahtev. Zlasti zaradi težavnosti izpolnjevanja zahtev glede kotalnega hrupa in ob upoštevanju časa, ki ga industrija potrebuje za zamenjavo obstoječih oblik pnevmatik, je ustrezno zagotoviti daljše obdobje za izvedbo zahtev o kotalnem hrupu glede novih pnevmatik obstoječih tipov. |
| --- | --- |

(19)

Ustrezno je izvajati ukrepe iz sporočila Komisije z dne 7. februarja 2007 z naslovom „Rezultati pregleda strategije Skupnosti za zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih vozil in lahkih tovornih vozil“, ki so namenjeni zmanjšanju emisij CO2 zaradi pnevmatik. To znižanje je treba doseči s kombinacijo pnevmatik z nizkim količnikom kotalnega upora in uporabo sistemov za nadzor tlaka v pnevmatikah. Hkrati je ustrezno določiti zahteve za zmanjšanje hrupa pri kotaljenju pnevmatik in zahteve glede oprijema na mokri podlagi za ohranitev ravni varnosti pnevmatik. S tem povezan časovni okvir izvajanja bi moral odražati stopnjo težavnosti pri izpolnjevanju vseh navedenih zahtev. Zlasti zaradi težavnosti izpolnjevanja zahtev glede kotalnega hrupa in ob upoštevanju časa, ki ga industrija potrebuje za zamenjavo obstoječih oblik pnevmatik, je ustrezno zagotoviti daljše obdobje za izvedbo zahtev o kotalnem hrupu glede novih pnevmatik obstoječih tipov.

| (20) | Nekatere kategorije pnevmatik, vključno s profesionalnimi terenskimi pnevmatikami, za katere velja omejitev hitrosti, in pnevmatikami, namenjenimi samo vozilom, registriranim pred 1990, bodo verjetno izdelane v zelo majhnih količinah. Zato je primerno, da se takšne kategorije pnevmatik izvzamejo iz nekaterih zahtev iz te uredbe in njenih izvedbenih ukrepov, kadar takšne zahteve niso v skladu z uporabo pnevmatik ali je dodatno breme zaradi takšnih zahtev nesorazmerno. |
| --- | --- |

(20)

Nekatere kategorije pnevmatik, vključno s profesionalnimi terenskimi pnevmatikami, za katere velja omejitev hitrosti, in pnevmatikami, namenjenimi samo vozilom, registriranim pred 1990, bodo verjetno izdelane v zelo majhnih količinah. Zato je primerno, da se takšne kategorije pnevmatik izvzamejo iz nekaterih zahtev iz te uredbe in njenih izvedbenih ukrepov, kadar takšne zahteve niso v skladu z uporabo pnevmatik ali je dodatno breme zaradi takšnih zahtev nesorazmerno.

| (21) | Kar zadeva obnovljene pnevmatike, bi morala Komisija ustrezno preučiti ta poslovni sektor, pritegniti vse interesne skupine in oceniti, ali bi bilo treba prilagoditi sedanjo ureditev. |
| --- | --- |

(21)

Kar zadeva obnovljene pnevmatike, bi morala Komisija ustrezno preučiti ta poslovni sektor, pritegniti vse interesne skupine in oceniti, ali bi bilo treba prilagoditi sedanjo ureditev.

| (22) | Treba bi bilo določiti odstopanja pri nekaterih mejnih vrednostih kotalnega upora in kotalnega hrupa za določene posebne kategorije pnevmatik, da se upošteva njihovo konstrukcijo ali značilnosti delovanja. Še zlasti bi bilo treba takšna odstopanja določiti za pnevmatike z izboljšanim oprijemom in zaviranjem na snežni podlagi. |
| --- | --- |

(22)

Treba bi bilo določiti odstopanja pri nekaterih mejnih vrednostih kotalnega upora in kotalnega hrupa za določene posebne kategorije pnevmatik, da se upošteva njihovo konstrukcijo ali značilnosti delovanja. Še zlasti bi bilo treba takšna odstopanja določiti za pnevmatike z izboljšanim oprijemom in zaviranjem na snežni podlagi.

| (23) | Pnevmatike za posebno uporabo so namenjene vozilom za gradbišča, gozdna dela in rudnike, zato so izdelane tako, da so učinkovitejše na terenu kot pnevmatike, namenjene samo uporabi na cesti. V ta namen so izdelane iz materialov, ki so bolj vzdržljivi kot pri navadnih pnevmatikah, in imajo široke tekalne plasti. Zaradi obeh omenjenih bistvenih značilnosti povzročajo pnevmatike za posebno rabo več hrupa kot običajne pnevmatike, zato bi jim to moralo bili dovoljeno. |
| --- | --- |

(23)

Pnevmatike za posebno uporabo so namenjene vozilom za gradbišča, gozdna dela in rudnike, zato so izdelane tako, da so učinkovitejše na terenu kot pnevmatike, namenjene samo uporabi na cesti. V ta namen so izdelane iz materialov, ki so bolj vzdržljivi kot pri navadnih pnevmatikah, in imajo široke tekalne plasti. Zaradi obeh omenjenih bistvenih značilnosti povzročajo pnevmatike za posebno rabo več hrupa kot običajne pnevmatike, zato bi jim to moralo bili dovoljeno.

| (24) | Za sisteme elektronskega nadzora stabilnosti, napredne sisteme za zaviranje v sili in sisteme opozarjanja pred zapustitvijo voznega pasu je zelo verjetno, da bodo znatno prispevali k zmanjšanju števila smrtnih žrtev. Zato bi morala Komisija določiti zahteve za takšne sisteme v skladu s pravilniki UN/ECE za tiste kategorije vozil, za katere je njihova uporaba primerna in za katere je dokazano, da bodo izboljšali splošno raven varnosti. Do začetka izvrševanja teh zahtev je treba zagotoviti dovolj dolgo prehodno obdobje, da se omogoči sprejetje izvedbenih ukrepov in nato razvoj teh zapletenih tehnologij ter njihova uporaba v vozilih. |
| --- | --- |

(24)

Za sisteme elektronskega nadzora stabilnosti, napredne sisteme za zaviranje v sili in sisteme opozarjanja pred zapustitvijo voznega pasu je zelo verjetno, da bodo znatno prispevali k zmanjšanju števila smrtnih žrtev. Zato bi morala Komisija določiti zahteve za takšne sisteme v skladu s pravilniki UN/ECE za tiste kategorije vozil, za katere je njihova uporaba primerna in za katere je dokazano, da bodo izboljšali splošno raven varnosti. Do začetka izvrševanja teh zahtev je treba zagotoviti dovolj dolgo prehodno obdobje, da se omogoči sprejetje izvedbenih ukrepov in nato razvoj teh zapletenih tehnologij ter njihova uporaba v vozilih.

| (25) | Z začetkom veljavnosti leta 2011 za homologacijo za nove tipe in leta 2014 za nova vozila bi morali roki za obvezno vgrajevanje sistemov elektronskega nadzora stabilnosti v težka tovorna vozila slediti datumom, določenim v tej uredbi. |
| --- | --- |

(25)

Z začetkom veljavnosti leta 2011 za homologacijo za nove tipe in leta 2014 za nova vozila bi morali roki za obvezno vgrajevanje sistemov elektronskega nadzora stabilnosti v težka tovorna vozila slediti datumom, določenim v tej uredbi.

| (26) | Do uvedbe sistemov elektronskega nadzora stabilnosti mora Komisija pripraviti kampanje in ukrepe, ki bodo pojasnjevali učinkovitost teh sistemov ter pospeševali njihovo prodajo. Komisija mora prav tako spremljati gibanje cen, da preveri, ali so se morda cene novih vozil zaradi opreme, ki je v skladu z novimi varnostnimi standardi, nesorazmerno zvišale. |
| --- | --- |

(26)

Do uvedbe sistemov elektronskega nadzora stabilnosti mora Komisija pripraviti kampanje in ukrepe, ki bodo pojasnjevali učinkovitost teh sistemov ter pospeševali njihovo prodajo. Komisija mora prav tako spremljati gibanje cen, da preveri, ali so se morda cene novih vozil zaradi opreme, ki je v skladu z novimi varnostnimi standardi, nesorazmerno zvišale.

| (27) | Prihodnji ukrepi, predlagani na osnovi te uredbe, ali postopki, ki jih je treba izvajati pri njeni uporabi, morajo biti v skladu z načeli sporočila Komisije z dne 7. februarja 2007 o konkurenčnem ureditvenem okviru za avtomobilsko industrijo v 21. stoletju. Poleg tega se mora ta uredba zaradi boljše ureditve, njene poenostavitve in preprečevanja nenehnega posodabljanja veljavne zakonodaje Skupnosti na področju tehničnih specifikacij sklicevati na veljavne mednarodne standarde in merila brez njihovega ponovnega navajanja v pravnem okviru Skupnosti. |
| --- | --- |

(27)

Prihodnji ukrepi, predlagani na osnovi te uredbe, ali postopki, ki jih je treba izvajati pri njeni uporabi, morajo biti v skladu z načeli sporočila Komisije z dne 7. februarja 2007 o konkurenčnem ureditvenem okviru za avtomobilsko industrijo v 21. stoletju. Poleg tega se mora ta uredba zaradi boljše ureditve, njene poenostavitve in preprečevanja nenehnega posodabljanja veljavne zakonodaje Skupnosti na področju tehničnih specifikacij sklicevati na veljavne mednarodne standarde in merila brez njihovega ponovnega navajanja v pravnem okviru Skupnosti.

| (28) | Pomembno je, da za nadomestne sestavne dele sistemov, zajete s to uredbo, veljajo enake varnostne zahteve in postopki homologacije. Zato je ustrezno zagotoviti homologacijo nadomestnih sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot. |
| --- | --- |

(28)

Pomembno je, da za nadomestne sestavne dele sistemov, zajete s to uredbo, veljajo enake varnostne zahteve in postopki homologacije. Zato je ustrezno zagotoviti homologacijo nadomestnih sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot.

| (29) | Države članice morajo določiti pravila o sankcijah v primeru kršitev določb te uredbe in zagotoviti njihovo izvajanje. Te kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. |
| --- | --- |

(29)

Države članice morajo določiti pravila o sankcijah v primeru kršitev določb te uredbe in zagotoviti njihovo izvajanje. Te kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

| (30) | Ta uredba je povezana z Uredbo (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (6), in z Uredbo (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o določitvi standardov emisijskih vrednosti za nove osebne avtomobile kot del celostnega pristopa Skupnosti za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih tovornih vozil (7). Še zlasti bi bilo treba ukrepe iz te uredbe, ki zadevajo zmanjšanje emisij CO2, čim tesneje povezati z dodatnimi ukrepi za doseganje nadaljnjega zmanjšanja CO2 za 10 g glede na izhodiščni emisijski cilj 130 g. |
| --- | --- |

(30)

Ta uredba je povezana z Uredbo (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (6), in z Uredbo (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o določitvi standardov emisijskih vrednosti za nove osebne avtomobile kot del celostnega pristopa Skupnosti za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih tovornih vozil (7). Še zlasti bi bilo treba ukrepe iz te uredbe, ki zadevajo zmanjšanje emisij CO2, čim tesneje povezati z dodatnimi ukrepi za doseganje nadaljnjega zmanjšanja CO2 za 10 g glede na izhodiščni emisijski cilj 130 g.

| (31) | Komisija bi morala v primernem času kot celovitejši pristop predlagati nadaljnje predloge sprememb te uredbe ali podati druge predloge v skladu s celovito oceno učinka, ki obravnava vse morebitne dodatne ukrepe za doseganje želenih ciljev zmanjšanja emisij CO2 in zajema druge razpoložljive tehnologije na trgu, vključno s tehnologijami za ohranjanje tlaka v pnevmatikah, izboljšanjem cestišč in drugimi pomembnejšimi novimi tehnologijami, pa tudi zahtevami glede učinkovitosti klimatskih naprav, ki že vplivajo ali bi lahko jasno vplivale na kotalni upor ali porabo goriva vozil in njihove emisije CO2. |
| --- | --- |

(31)

Komisija bi morala v primernem času kot celovitejši pristop predlagati nadaljnje predloge sprememb te uredbe ali podati druge predloge v skladu s celovito oceno učinka, ki obravnava vse morebitne dodatne ukrepe za doseganje želenih ciljev zmanjšanja emisij CO2 in zajema druge razpoložljive tehnologije na trgu, vključno s tehnologijami za ohranjanje tlaka v pnevmatikah, izboljšanjem cestišč in drugimi pomembnejšimi novimi tehnologijami, pa tudi zahtevami glede učinkovitosti klimatskih naprav, ki že vplivajo ali bi lahko jasno vplivale na kotalni upor ali porabo goriva vozil in njihove emisije CO2.

| (32) | Za reševanje problema hrupa cestnega prometa bi bilo treba uporabiti skladen in celovit pristop. Zaradi precejšnjega prispevka hrupa, ki ga povzroča trenje pnevmatik na cestiščih, k hrupu cestnega prometa se trenutno revidira standard ISO 10844 in v zvezi s tem bi ga bilo treba upoštevati pri cilju nadaljnje optimizacije cestišč. Države članice bi morale v skladu z obstoječimi standardi ISO vlagati več za izboljšanje svojih cestišč. Nadalje bi bilo treba razviti celovito politiko o hrupu, ki bi zajemala vse prometne sisteme ter bi poleg hrupa cestnega prometa vključevala hrup letalskega in železniškega prometa. |
| --- | --- |

(32)

Za reševanje problema hrupa cestnega prometa bi bilo treba uporabiti skladen in celovit pristop. Zaradi precejšnjega prispevka hrupa, ki ga povzroča trenje pnevmatik na cestiščih, k hrupu cestnega prometa se trenutno revidira standard ISO 10844 in v zvezi s tem bi ga bilo treba upoštevati pri cilju nadaljnje optimizacije cestišč. Države članice bi morale v skladu z obstoječimi standardi ISO vlagati več za izboljšanje svojih cestišč. Nadalje bi bilo treba razviti celovito politiko o hrupu, ki bi zajemala vse prometne sisteme ter bi poleg hrupa cestnega prometa vključevala hrup letalskega in železniškega prometa.

| (33) | Od datuma uporabe ustreznih zahtev iz te uredbe za nova vozila, nove sestavne dele in samostojne tehnične enote je treba razveljaviti naslednje direktive:






  — | Direktivo Sveta 70/221/EGS z dne 20. marca 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o posodah za gorivo in zadnjih zaščitnih napravah za motorna in priklopna vozila (8), |
| --- | --- | --- |

(33)

Od datuma uporabe ustreznih zahtev iz te uredbe za nova vozila, nove sestavne dele in samostojne tehnične enote je treba razveljaviti naslednje direktive:

—

Direktivo Sveta 70/221/EGS z dne 20. marca 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o posodah za gorivo in zadnjih zaščitnih napravah za motorna in priklopna vozila (8),

| — | Direktivo Sveta 70/222/EGS z dne 20. marca 1970 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na prostor za pritrditev registrskih tablic in pritrditev registrskih tablic na zadnji strani motornih in priklopnih vozil (9), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 70/222/EGS z dne 20. marca 1970 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na prostor za pritrditev registrskih tablic in pritrditev registrskih tablic na zadnji strani motornih in priklopnih vozil (9),

| — | Direktivo Sveta 70/311/EGS z dne 8. junija 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o krmilju za motorna in priklopna vozila (10), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 70/311/EGS z dne 8. junija 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o krmilju za motorna in priklopna vozila (10),

| — | Direktivo Sveta 70/387/EGS z dne 27. julija 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o vratih motornih in priklopnih vozil (11), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 70/387/EGS z dne 27. julija 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o vratih motornih in priklopnih vozil (11),

| — | Direktivo Sveta 70/388/EGS z dne 27. julija 1970 o približevanju zakonodaj držav članic, ki se nanašajo na zvočne opozorilne naprave za motorna vozila (12), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 70/388/EGS z dne 27. julija 1970 o približevanju zakonodaj držav članic, ki se nanašajo na zvočne opozorilne naprave za motorna vozila (12),

| — | Direktivo Sveta 71/320/EGS z dne 26. julija 1971 o približevanju zakonodaje držav članic o zavornih napravah določenih kategorij motornih in priklopnih vozil (13), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 71/320/EGS z dne 26. julija 1971 o približevanju zakonodaje držav članic o zavornih napravah določenih kategorij motornih in priklopnih vozil (13),

| — | Direktivo Sveta 72/245/EGS z dne 20. junija 1972 o radijskih motnjah (elektromagnetni združljivosti) vozil (14), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 72/245/EGS z dne 20. junija 1972 o radijskih motnjah (elektromagnetni združljivosti) vozil (14),

| — | Direktivo Sveta 74/60/EGS z dne 17. decembra 1973 o približevanju zakonodaje držav članic o notranji opremi motornih vozil (15), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 74/60/EGS z dne 17. decembra 1973 o približevanju zakonodaje držav članic o notranji opremi motornih vozil (15),

| — | Direktivo Sveta 74/61/EGS z dne 17. decembra 1973 o približevanju zakonodaje držav članic o napravah za preprečevanje nedovoljene uporabe motornih vozil (16), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 74/61/EGS z dne 17. decembra 1973 o približevanju zakonodaje držav članic o napravah za preprečevanje nedovoljene uporabe motornih vozil (16),

| — | Direktivo Sveta 74/297/EGS z dne 4. junija 1974 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na notranjo opremo motornih vozil (obnašanje krmilnega mehanizma v primeru trčenja) (17), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 74/297/EGS z dne 4. junija 1974 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na notranjo opremo motornih vozil (obnašanje krmilnega mehanizma v primeru trčenja) (17),

| — | Direktivo Sveta 74/408/EGS z dne 22. julija 1974 o motornih vozilih glede na sedeže, njihova pritrdišča in naslone za glavo (18), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 74/408/EGS z dne 22. julija 1974 o motornih vozilih glede na sedeže, njihova pritrdišča in naslone za glavo (18),

| — | Direktivo Sveta 74/483/EGS z dne 17. septembra 1974 o približevanju zakonodaje držav članic o zunanjih štrlečih delih motornih vozil, (19) |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 74/483/EGS z dne 17. septembra 1974 o približevanju zakonodaje držav članic o zunanjih štrlečih delih motornih vozil, (19)

| — | Direktivo Sveta 75/443/EGS z dne 26. junija 1975 o približevanju zakonodaje držav članic o vzvratni prestavi in opremi za merjenje hitrosti motornih vozil (20), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 75/443/EGS z dne 26. junija 1975 o približevanju zakonodaje držav članic o vzvratni prestavi in opremi za merjenje hitrosti motornih vozil (20),

| — | Direktivo Sveta 76/114/EGS z dne 18. decembra 1975 o približevanju zakonodaje držav članic o predpisanih tablicah in oznakah za motorna in priklopna vozila ter njihovi namestitvi in načinu pritrditve (21), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 76/114/EGS z dne 18. decembra 1975 o približevanju zakonodaje držav članic o predpisanih tablicah in oznakah za motorna in priklopna vozila ter njihovi namestitvi in načinu pritrditve (21),

| — | Direktivo Sveta 76/115/EGS z dne 18. decembra 1975 o približevanju zakonodaje držav članic o pritrdiščih varnostnih pasov motornih vozil (22), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 76/115/EGS z dne 18. decembra 1975 o približevanju zakonodaje držav članic o pritrdiščih varnostnih pasov motornih vozil (22),

| — | Direktivo Sveta 76/756/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic o vgradnji svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav na motorna in priklopna vozila (23), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 76/756/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic o vgradnji svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav na motorna in priklopna vozila (23),

| — | Direktivo Sveta 76/757/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic o odsevnikih za motorna in priklopna vozila (24), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 76/757/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic o odsevnikih za motorna in priklopna vozila (24),

| — | Direktivo Sveta 76/758/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na gabaritne svetilke, sprednje pozicijske svetilke, zadnje pozicijske svetilke,zavorne svetilke, svetilke za dnevno vožnjo in bočne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike (25), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 76/758/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na gabaritne svetilke, sprednje pozicijske svetilke, zadnje pozicijske svetilke,zavorne svetilke, svetilke za dnevno vožnjo in bočne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike (25),

| — | Direktivo Sveta 76/759/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic o smernih svetilkah za motorna vozila in njihove priklopnike (26), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 76/759/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic o smernih svetilkah za motorna vozila in njihove priklopnike (26),

| — | Direktivo Sveta 76/760/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na svetilke za osvetlitev zadnje registrske tablice na motornih vozilih in njihovih priklopnikih (27), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 76/760/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na svetilke za osvetlitev zadnje registrske tablice na motornih vozilih in njihovih priklopnikih (27),

| — | Direktivo Sveta 76/761/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na žaromete z dolgim svetlobnim pramenom in/ali kratkim svetlobnim pramenom za motorna vozila in na vire svetlobe (žarnice z žarilno nitko in druge) za uporabo v homologiranih svetilkah motornih in priklopnih vozil (28), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 76/761/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na žaromete z dolgim svetlobnim pramenom in/ali kratkim svetlobnim pramenom za motorna vozila in na vire svetlobe (žarnice z žarilno nitko in druge) za uporabo v homologiranih svetilkah motornih in priklopnih vozil (28),

| — | Direktivo Sveta 76/762/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic o žarometih za meglo za motorna vozila (29), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 76/762/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic o žarometih za meglo za motorna vozila (29),

| — | Direktivo Sveta 77/389/EGS z dne 17. maja 1977 o približevanju zakonodaje držav članic o napravah za vleko na motornih vozilih (30), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 77/389/EGS z dne 17. maja 1977 o približevanju zakonodaje držav članic o napravah za vleko na motornih vozilih (30),

| — | Direktivo Sveta 77/538/EGS z dne 28. junija 1977 o približevanju zakonodaje držav članic o zadnjih svetilkah za meglo za motorna in priklopna vozila (31), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 77/538/EGS z dne 28. junija 1977 o približevanju zakonodaje držav članic o zadnjih svetilkah za meglo za motorna in priklopna vozila (31),

| — | Direktivo Sveta 77/539/EGS z dne 28. junija 1977 o približevanju zakonodaje držav članic o žarometih za vzvratno vožnjo za motorna in priklopna vozila (32), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 77/539/EGS z dne 28. junija 1977 o približevanju zakonodaje držav članic o žarometih za vzvratno vožnjo za motorna in priklopna vozila (32),

| — | Direktivo Sveta 77/540/EGS z dne 28. junija 1977 o približevanju zakonodaje držav članic o parkirnih svetilkah za motorna vozila (33), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 77/540/EGS z dne 28. junija 1977 o približevanju zakonodaje držav članic o parkirnih svetilkah za motorna vozila (33),

| — | Direktivo Sveta 77/541/EGS z dne 28. junija 1977 o približevanju zakonodaje držav članic o varnostnih pasovih in sistemih za zadrževanje potnikov v motornih vozilih (34), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 77/541/EGS z dne 28. junija 1977 o približevanju zakonodaje držav članic o varnostnih pasovih in sistemih za zadrževanje potnikov v motornih vozilih (34),

| — | Direktivo Sveta 77/649/EGS z dne 27. septembra 1977 o približevanju zakonodaje držav članic o vidnem polju voznikov motornih vozil (35), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 77/649/EGS z dne 27. septembra 1977 o približevanju zakonodaje držav članic o vidnem polju voznikov motornih vozil (35),

| — | Direktivo Sveta 78/316/EGS z dne 21. decembra 1977 o približevanju zakonodaje držav članic o notranji opremi motornih vozil (označevanje naprav za upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov) (36), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 78/316/EGS z dne 21. decembra 1977 o približevanju zakonodaje držav članic o notranji opremi motornih vozil (označevanje naprav za upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov) (36),

| — | Direktivo Sveta 78/317/EGS z dne 21. decembra 1977 o približevanju zakonodaje držav članic o sistemih za odleditev in sušenje zastekljenih površin na motornih vozilih (37), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 78/317/EGS z dne 21. decembra 1977 o približevanju zakonodaje držav članic o sistemih za odleditev in sušenje zastekljenih površin na motornih vozilih (37),

| — | Direktivo Sveta 78/318/EGS z dne 21. decembra 1977 o približevanju zakonodaje držav članic o sistemih za brisanje in pranje stekel na motornih vozilih (38), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 78/318/EGS z dne 21. decembra 1977 o približevanju zakonodaje držav članic o sistemih za brisanje in pranje stekel na motornih vozilih (38),

| — | Direktivo Sveta 78/549/EGS z dne 12. junija 1978 o približevanju zakonodaje držav članic o okrovih koles motornih vozil (39), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 78/549/EGS z dne 12. junija 1978 o približevanju zakonodaje držav članic o okrovih koles motornih vozil (39),

| — | Direktivo Sveta 78/932/EGS z dne 16. oktobra 1978 o približevanju zakonodaje držav članic o naslonih za glavo na sedežih motornih vozil (40), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 78/932/EGS z dne 16. oktobra 1978 o približevanju zakonodaje držav članic o naslonih za glavo na sedežih motornih vozil (40),

| — | Direktivo Sveta 89/297/EGS z dne 13. aprila 1989 o približevanju zakonodaje držav članic o bočni zaščiti nekaterih motornih in priklopnih vozil (41), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 89/297/EGS z dne 13. aprila 1989 o približevanju zakonodaje držav članic o bočni zaščiti nekaterih motornih in priklopnih vozil (41),

| — | Direktivo Sveta 91/226/EGS z dne 27. marca 1991 o približevanju zakonodaje držav članic o sistemih za preprečevanje škropljenja izpod koles nekaterih kategorij motornih in priklopnih vozil (42), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 91/226/EGS z dne 27. marca 1991 o približevanju zakonodaje držav članic o sistemih za preprečevanje škropljenja izpod koles nekaterih kategorij motornih in priklopnih vozil (42),

| — | Direktivo Sveta 92/21/EGS z dne 31. marca 1992 o masah in merah motornih vozil kategorije M1 (43), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 92/21/EGS z dne 31. marca 1992 o masah in merah motornih vozil kategorije M1 (43),

| — | Direktivo Sveta 92/22/EGS z dne 31. marca 1992 o varnostnih steklih in materialih za zasteklitev na motornih vozilih in njihovih priklopnikih (44), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 92/22/EGS z dne 31. marca 1992 o varnostnih steklih in materialih za zasteklitev na motornih vozilih in njihovih priklopnikih (44),

| — | Direktivo Sveta 92/23/EGS z dne 31. marca 1992 o pnevmatikah za motorna vozila in priklopnike ter njihovi vgradnji (45), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 92/23/EGS z dne 31. marca 1992 o pnevmatikah za motorna vozila in priklopnike ter njihovi vgradnji (45),

| — | Direktivo Sveta 92/24/EGS z dne 31. marca 1992 o napravah za omejevanje hitrosti ali podobnih vgrajenih sistemih za omejevanje hitrosti nekaterih kategorij motornih vozil (46), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 92/24/EGS z dne 31. marca 1992 o napravah za omejevanje hitrosti ali podobnih vgrajenih sistemih za omejevanje hitrosti nekaterih kategorij motornih vozil (46),

| — | Direktivo Sveta 92/114/EGS z dne 17. decembra 1992 o zunanjih štrlečih delih pred zadnjo steno kabine motornih vozil kategorije N (47), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 92/114/EGS z dne 17. decembra 1992 o zunanjih štrlečih delih pred zadnjo steno kabine motornih vozil kategorije N (47),

| — | Direktivo 94/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o mehanskih napravah za spenjanje motornih in priklopnih vozil ter njihovo pritrditev na ta vozila (48), |
| --- | --- |

—

Direktivo 94/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o mehanskih napravah za spenjanje motornih in priklopnih vozil ter njihovo pritrditev na ta vozila (48),

| — | Direktivo 95/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o gorljivosti materialov, ki se uporabljajo za notranjo opremo določenih kategorij motornih vozil (49), |
| --- | --- |

—

Direktivo 95/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o gorljivosti materialov, ki se uporabljajo za notranjo opremo določenih kategorij motornih vozil (49),

| — | Direktivo 96/27/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 1996 o zaščiti potnikov v motornih vozilih pri bočnem trku in o spremembah Direktive 70/156/EGS (50), |
| --- | --- |

—

Direktivo 96/27/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 1996 o zaščiti potnikov v motornih vozilih pri bočnem trku in o spremembah Direktive 70/156/EGS (50),

| — | Direktivo 96/79/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1996 o zaščiti oseb v motornih vozilih pri čelnem trku in o spremembah Direktive 70/156/EGS (51), |
| --- | --- |

—

Direktivo 96/79/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1996 o zaščiti oseb v motornih vozilih pri čelnem trku in o spremembah Direktive 70/156/EGS (51),

| — | Direktivo 97/27/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 1997 o masah in merah določenih kategorij motornih in priklopnih vozil ter o spremembah Direktive 70/156/EGS (52), |
| --- | --- |

—

Direktivo 97/27/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 1997 o masah in merah določenih kategorij motornih in priklopnih vozil ter o spremembah Direktive 70/156/EGS (52),

| — | Direktivo 98/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 1998 o motornih in priklopnih vozilih, namenjenih za cestni prevoz nevarnega blaga, in o spremembah Direktive 70/156/EGS glede homologacije motornih in priklopnih vozil (53), |
| --- | --- |

—

Direktivo 98/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 1998 o motornih in priklopnih vozilih, namenjenih za cestni prevoz nevarnega blaga, in o spremembah Direktive 70/156/EGS glede homologacije motornih in priklopnih vozil (53),

| — | Direktivo 2000/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o zaščiti motornih vozil pred podletom od spredaj in o spremembah Direktive Sveta 70/156/EGS (54), |
| --- | --- |

—

Direktivo 2000/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o zaščiti motornih vozil pred podletom od spredaj in o spremembah Direktive Sveta 70/156/EGS (54),

| — | Direktivo 2001/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o ogrevalnih sistemih motornih in priklopnih vozil, ki spreminja Direktivo Sveta 70/156/EGS in razveljavlja Direktivo Sveta 78/548/EGS (55), |
| --- | --- |

—

Direktivo 2001/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o ogrevalnih sistemih motornih in priklopnih vozil, ki spreminja Direktivo Sveta 70/156/EGS in razveljavlja Direktivo Sveta 78/548/EGS (55),

| — | Direktivo 2001/85/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2001 o posebnih predpisih za vozila za prevoz potnikov z več kot osmimi sedeži poleg vozniškega sedeža, in o spremembah direktiv 70/156/EGS in 97/27/ES (56), |
| --- | --- |

—

Direktivo 2001/85/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2001 o posebnih predpisih za vozila za prevoz potnikov z več kot osmimi sedeži poleg vozniškega sedeža, in o spremembah direktiv 70/156/EGS in 97/27/ES (56),

| — | Direktivo 2003/97/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. novembra 2003 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji naprav za posredno gledanje in vozil, opremljenih s temi napravami, ki spreminja Direktivo 70/156/EGS in razveljavlja Direktivo 71/127/EGS (57). |
| --- | --- |

—

Direktivo 2003/97/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. novembra 2003 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji naprav za posredno gledanje in vozil, opremljenih s temi napravami, ki spreminja Direktivo 70/156/EGS in razveljavlja Direktivo 71/127/EGS (57).

| (34) | Ker ciljev te uredbe, in sicer oblikovanja notranjega trga z uvedbo skupnih tehničnih zahtev v zvezi z varnostjo in okoljsko uspešnostjo motornih vozil in pnevmatik, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči in jih je zaradi obsega lažje doseči na ravni Skupnosti, Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je določeno v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega okvira, ki je potreben za doseganje navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(34)

Ker ciljev te uredbe, in sicer oblikovanja notranjega trga z uvedbo skupnih tehničnih zahtev v zvezi z varnostjo in okoljsko uspešnostjo motornih vozil in pnevmatik, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči in jih je zaradi obsega lažje doseči na ravni Skupnosti, Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je določeno v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega okvira, ki je potreben za doseganje navedenih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PREDMET UREJANJA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Predmet

Ta uredba določa zahteve za:

| 1. | homologacijo motornih vozil, njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, kar zadeva njihovo varnost, |
| --- | --- |

1.

homologacijo motornih vozil, njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, kar zadeva njihovo varnost,

| 2. | homologacijo motornih vozil glede sistemov za nadzor tlaka v pnevmatikah kar zadeva varnost, učinkovitost pri porabi goriva in zmanjšanje emisij CO2, in glede kazalnikov menjanja prestav, kar zadeva učinkovitost pri porabi goriva in zmanjšanje emisij CO2, in |
| --- | --- |

2.

homologacijo motornih vozil glede sistemov za nadzor tlaka v pnevmatikah kar zadeva varnost, učinkovitost pri porabi goriva in zmanjšanje emisij CO2, in glede kazalnikov menjanja prestav, kar zadeva učinkovitost pri porabi goriva in zmanjšanje emisij CO2, in

| 3. | homologacijo na novo proizvedenih pnevmatik glede njihove varnosti, vrednosti kotalnega upora in emisije kotalnega hrupa. |
| --- | --- |

3.

homologacijo na novo proizvedenih pnevmatik glede njihove varnosti, vrednosti kotalnega upora in emisije kotalnega hrupa.

Člen 2

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za vozila kategorij M, N in O ter zanje namenjene sisteme, sestavne dele in samostojne tehnične enote, kot je opredeljeno v oddelku A Priloge II k Direktivi 2007/46/ES, v skladu s členi 5 do 12 te uredbe.

Člen 3

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe se uporablja opredelitev pojmov iz člena 3 Direktive 2007/46/ES.

Poleg tega se uporablja naslednja opredelitev pojmov:

| 1. | „elektronski nadzor stabilnosti“ pomeni funkcijo elektronskega nadzora za vozilo, ki izboljša dinamično stabilnost vozila; |
| --- | --- |

1.

„elektronski nadzor stabilnosti“ pomeni funkcijo elektronskega nadzora za vozilo, ki izboljša dinamično stabilnost vozila;

| 2. | „vozilo razreda I M2 ali M3“ pomeni vozilo kategorije M2 ali M3 za prevoz več kot 22 potnikov poleg voznika, s prostorom za stoječe potnike in z možnostjo hitre menjave potnikov; |
| --- | --- |

2.

„vozilo razreda I M2 ali M3“ pomeni vozilo kategorije M2 ali M3 za prevoz več kot 22 potnikov poleg voznika, s prostorom za stoječe potnike in z možnostjo hitre menjave potnikov;

| 3. | „vozilo razreda A M2 ali M3“ pomeni vozilo kategorije M2 ali M3 za prevoz več kot 22 potnikov poleg voznika, namenjeno prevozu stoječih potnikov; vozilo te kategorije ima sedišča in prostor za stoječe potnike; |
| --- | --- |

3.

„vozilo razreda A M2 ali M3“ pomeni vozilo kategorije M2 ali M3 za prevoz več kot 22 potnikov poleg voznika, namenjeno prevozu stoječih potnikov; vozilo te kategorije ima sedišča in prostor za stoječe potnike;

| 4. | „sistem opozarjanja pred zapustitvijo voznega pasu“ pomeni sistem za opozarjanje voznika o nenamernem zanosu vozila z njegovega prometnega pasu; |
| --- | --- |

4.

„sistem opozarjanja pred zapustitvijo voznega pasu“ pomeni sistem za opozarjanje voznika o nenamernem zanosu vozila z njegovega prometnega pasu;

| 5. | „napredni sistem za zaviranje v sili“ pomeni sistem, ki lahko samodejno zazna izredne razmere in aktivira zavorni sistem vozila za zmanjšanje hitrosti vozila z namenom preprečitve ali ublažitve trčenja; |
| --- | --- |

5.

„napredni sistem za zaviranje v sili“ pomeni sistem, ki lahko samodejno zazna izredne razmere in aktivira zavorni sistem vozila za zmanjšanje hitrosti vozila z namenom preprečitve ali ublažitve trčenja;

| 6. | „indeks nosilnosti“ pomeni eno ali dve številki, ki označujeta nosilnost pnevmatike, ko se uporablja v enojni ali dvojni vgradnji, ki ustreza zadevnemu hitrostnemu razredu, in kadar se uporablja v skladu z zahtevami ki jih je določil proizvajalec; |
| --- | --- |

6.

„indeks nosilnosti“ pomeni eno ali dve številki, ki označujeta nosilnost pnevmatike, ko se uporablja v enojni ali dvojni vgradnji, ki ustreza zadevnemu hitrostnemu razredu, in kadar se uporablja v skladu z zahtevami ki jih je določil proizvajalec;

| 7. | „sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah“ pomeni sistem, nameščen v vozilo, ki lahko ovrednoti tlak pnevmatik ali spremembo tlaka v času ter prenese ustrezne podatke do uporabnika med delovanjem vozila; |
| --- | --- |

7.

„sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah“ pomeni sistem, nameščen v vozilo, ki lahko ovrednoti tlak pnevmatik ali spremembo tlaka v času ter prenese ustrezne podatke do uporabnika med delovanjem vozila;

| 8. | „pnevmatika za posebno uporabo“ pomeni pnevmatiko, namenjeno za uporabo na cesti in zunaj ceste ali za drugo posebno dejavnost; |
| --- | --- |

8.

„pnevmatika za posebno uporabo“ pomeni pnevmatiko, namenjeno za uporabo na cesti in zunaj ceste ali za drugo posebno dejavnost;

| 9. | „profesionalna terenska pnevmatika“ pomeni pnevmatiko za posebno uporabo, ki se uporabljajo v težkih terenskih razmerah; |
| --- | --- |

9.

„profesionalna terenska pnevmatika“ pomeni pnevmatiko za posebno uporabo, ki se uporabljajo v težkih terenskih razmerah;

| 10. | „ojačana pnevmatika“ ali „pnevmatika za visoko obremenitev“ pomeni pnevmatiko s strukturo C1, ki ima ogrodje zasnovano tako, da lahko prenaša večjo obremenitev kot primerljive standardne pnevmatike; |
| --- | --- |

10.

„ojačana pnevmatika“ ali „pnevmatika za visoko obremenitev“ pomeni pnevmatiko s strukturo C1, ki ima ogrodje zasnovano tako, da lahko prenaša večjo obremenitev kot primerljive standardne pnevmatike;

| 11. | „zimska pnevmatika“ pomeni pnevmatiko, katere profil (dezen), sestava ali struktura tekalne plasti so načrtovani predvsem za doseganje večje učinkovitosti v snežnih razmerah od običajne pnevmatike, kar zadeva njeno učinkovitost pri speljevanju ali ohranjanju vozila v gibanju; |
| --- | --- |

11.

„zimska pnevmatika“ pomeni pnevmatiko, katere profil (dezen), sestava ali struktura tekalne plasti so načrtovani predvsem za doseganje večje učinkovitosti v snežnih razmerah od običajne pnevmatike, kar zadeva njeno učinkovitost pri speljevanju ali ohranjanju vozila v gibanju;

| 12. | „zasilna rezervna pnevmatika tipa T“ pomeni zasilno rezervno pnevmatiko, namenjeno za uporabo pri tlaku, ki je višji od tlaka, določenega za standardne in ojačane pnevmatike; |
| --- | --- |

12.

„zasilna rezervna pnevmatika tipa T“ pomeni zasilno rezervno pnevmatiko, namenjeno za uporabo pri tlaku, ki je višji od tlaka, določenega za standardne in ojačane pnevmatike;

| 13. | „pnevmatika za pogonsko os“ pomeni pnevmatiko kategorij C2 ali C3 z oznako M + S ali M.S ali M&S, namenjeno za namestitev v pogonske osi vozil; |
| --- | --- |

13.

„pnevmatika za pogonsko os“ pomeni pnevmatiko kategorij C2 ali C3 z oznako M + S ali M.S ali M&S, namenjeno za namestitev v pogonske osi vozil;

| 14. | „nezaščiteni udeleženec v cestnem prometu“ pomeni pešca, kolesarja in motorista; |
| --- | --- |

14.

„nezaščiteni udeleženec v cestnem prometu“ pomeni pešca, kolesarja in motorista;

| 15. | „kazalnik menjanja prestav“ pomeni vidni kazalnik, ki vozniku priporoča menjavo prestave; |
| --- | --- |

15.

„kazalnik menjanja prestav“ pomeni vidni kazalnik, ki vozniku priporoča menjavo prestave;

| 16. | „ročni menjalnik“ pomeni menjalnik, ki deluje tako, da je menjava prestav vedno neposredna posledica voznikovega dejanja, ne glede na dejansko fizično izvedbo. Opredelitev ne zajema sistemov, kjer lahko voznik vnaprej izbere določeno strategijo prestavljanja ali omeji število prestav, ki so na voljo pri vožnji, dejanska menjava prestav pa se izvede neodvisno od odločitve voznika in v skladu z določenimi vzorci vožnje. |
| --- | --- |

16.

„ročni menjalnik“ pomeni menjalnik, ki deluje tako, da je menjava prestav vedno neposredna posledica voznikovega dejanja, ne glede na dejansko fizično izvedbo. Opredelitev ne zajema sistemov, kjer lahko voznik vnaprej izbere določeno strategijo prestavljanja ali omeji število prestav, ki so na voljo pri vožnji, dejanska menjava prestav pa se izvede neodvisno od odločitve voznika in v skladu z določenimi vzorci vožnje.

POGLAVJE II

OBVEZNOSTI PROIZVAJALCEV

Člen 4

Splošne obveznosti

1.   Proizvajalci morajo dokazati, da so vsa nova vozila, prodana, registrirana ali dana v promet v Skupnosti, homologirana v skladu s to uredbo in njenimi izvedbenimi ukrepi.

2.   Proizvajalci lahko zaprosijo za homologacijo vseh sistemov ter vgradnje vseh sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, ki jih zajema ta uredba, ali za homologacijo enega ali več sistemov ter vgradnjo enega ali več sestavnih delov in ene ali več samostojnih tehničnih enot, ki jih zajema ta uredba. Homologacija v skladu s pravilniki UN/ECE iz Priloge IV velja kot ES-homologacija v skladu s to uredbo in njenimi izvedbenimi ukrepi.

3.   Proizvajalci morajo dokazati, da so vsi novi sistemi, sestavni deli ali samostojne tehnične enote ki so prodani, registrirani ali dani v promet v Skupnosti, homologirani v skladu s to uredbo in njenimi izvedbenimi ukrepi.

Člen 5

Splošne zahteve in preskusi

1.   Proizvajalci zagotovijo, da so vozila konstruirana, izdelana in sestavljena tako, da je tveganje poškodb potnikov in drugih udeležencev v prometu čim manjše.

2.   Proizvajalci zagotovijo, da so vozila, sistemi, sestavni deli in samostojne tehnične enote v skladu z ustreznimi zahtevami iz te uredbe in njenih izvedbenih ukrepov, vključno z zahtevami glede:

| (a) | popolnosti strukture vozila, vključno s preskusi trka; |
| --- | --- |

(a)

popolnosti strukture vozila, vključno s preskusi trka;

| (b) | sistemov za pomoč vozniku pri upravljanju vozila, vključno s krmilnimi in zavornimi sistemi ter sistemi elektronskega nadzora stabilnosti; |
| --- | --- |

(b)

sistemov za pomoč vozniku pri upravljanju vozila, vključno s krmilnimi in zavornimi sistemi ter sistemi elektronskega nadzora stabilnosti;

| (c) | sistemov, ki zagotavljajo vozniku vidljivost ter informacije o stanju vozila in okolice, vključno z zasteklitvijo, ogledali in sistemi informiranja voznika; |
| --- | --- |

(c)

sistemov, ki zagotavljajo vozniku vidljivost ter informacije o stanju vozila in okolice, vključno z zasteklitvijo, ogledali in sistemi informiranja voznika;

| (d) | svetlobnih naprav vozila; |
| --- | --- |

(d)

svetlobnih naprav vozila;

| (e) | zaščite oseb v vozilu, vključno z notranjo opremo, nasloni za glavo, varnostnimi pasovi, pritrdilnimi sistemi „ISOFIX“ ali vgrajenimi sistemi za zadrževanje otrok in vrati vozila; |
| --- | --- |

(e)

zaščite oseb v vozilu, vključno z notranjo opremo, nasloni za glavo, varnostnimi pasovi, pritrdilnimi sistemi „ISOFIX“ ali vgrajenimi sistemi za zadrževanje otrok in vrati vozila;

| (f) | zunanjosti vozila in opreme; |
| --- | --- |

(f)

zunanjosti vozila in opreme;

| (g) | elektromagnetne združljivosti; |
| --- | --- |

(g)

elektromagnetne združljivosti;

| (h) | zvočnih opozorilnih naprav; |
| --- | --- |

(h)

zvočnih opozorilnih naprav;

| (i) | ogrevalnih sistemov; |
| --- | --- |

(i)

ogrevalnih sistemov;

| (j) | naprav za preprečevanje nepooblaščene uporabe; |
| --- | --- |

(j)

naprav za preprečevanje nepooblaščene uporabe;

| (k) | identifikacijske številke vozila; |
| --- | --- |

(k)

identifikacijske številke vozila;

| (l) | mas in mer; |
| --- | --- |

(l)

mas in mer;

| (m) | varnosti električne opreme; |
| --- | --- |

(m)

varnosti električne opreme;

| (n) | kazalnikov menjanja prestav. |
| --- | --- |

(n)

kazalnikov menjanja prestav.

3.   Za vozila, sisteme, sestavne dele in samostojne tehnične enote, navedene v Prilogi I, se uporabljajo zahteve iz odstavkov 1 in 2.

Člen 6

Posebne zahteve glede nekaterih vozil kategorij N in O

1.   Vozila kategorij N in O poleg zahtev iz členov 5, 8, 9, 10 in 12 ter njihovih izvedbenih ukrepov morajo izpolnjevati zahteve iz odstavkov 2 do 5 tega člena in njegovih izvedbenih ukrepov, kadar je to primerno.

2.   Vozila kategorij N2 in N3 so izdelana tako, da je v primeru čelnega trka z drugim vozilom tveganje poškodbe osebe v vozilu zaradi podleta čim manjše.

3.   Vozila kategorij N2, N3, O3 in O4 so izdelana tako, da je v primeru, ko nezaščiteni udeleženec v prometu trči v bok vozila, tveganje poškodbe navedenega nezaščitenega udeleženca v prometu zaradi podleta čim manjša.

4.   Kabina vozila ali prostor, predviden za voznika in potnike, sta ob upoštevanju pravilnika UN/ECE 29 dovolj trdna, da zaščitita osebe v primeru trčenja.

5.   Vozila kategorij N2, N3, O3 in O4 so izdelana tako, da je učinek emisij škropljenja izpod koles vozila na vidljivost voznikov drugih vozil čim manjši.

Člen 7

Posebne zahteve glede nekaterih vozil kategorij M2 in M3

1.   Vozila kategorij M2 in M3 poleg zahtev iz členov 5, 8, 9, 10 in 12 ter njihovih izvedbenih ukrepov morajo izpolnjevati zahteve iz odstavkov 2 do 5 tega člena in njegovih izvedbenih ukrepov.

2.   Število sedežev, stojišč in mest za invalidske vozičke mora ustrezati masi, velikosti in zasnovi vozila.

3.   Nadgradnja vozila mora biti konstruirana in izdelana tako, da omogoča varno in stabilno vožnjo vozila tudi pri polni obremenitvi. Sprejmejo se ustrezni ukrepi za zagotavljanje varnega vstopa v vozilo in izstopa iz njega, zlasti v izrednih razmerah.

4.   Vozila razreda I morajo biti dostopna za osebe z omejeno gibljivostjo, vključno z uporabniki invalidskih vozičkov.

5.   Materiali, ki se uporabljajo za izdelavo notranje opreme nadgradnje avtobusov morajo biti čim bolj nevnetljivi ali pa vsaj zavirati gorenje, da bi ob požaru osebe lahko zapustile vozilo.

Člen 8

Klasifikacija pnevmatik

1.   Pnevmatike se razvrstijo na naslednji način:

(a)   Pnevmatike razreda C1– pnevmatike, namenjene predvsem za vozila kategorij M1, N1, O1 in O2;

(b)   Pnevmatike razreda C2– pnevmatike, namenjene predvsem za vozila kategorij M2, M3, N, O3 in O4, z indeksom nosilnosti posamezne pnevmatike ≤ 121 in znakom hitrostne kategorije ≥ „N“;

(c)   Pnevmatike razreda C3– pnevmatike, namenjene predvsem za vozila kategorij M2, M3, O3 in O4, z enim od naslednjih indeksov nosilnosti:

Pnevmatiko se lahko razvrsti v več kot en razred, če izpolnjuje vse ustrezne zahteve vsakega razreda, v katerega je razvrščena.

2.   Uporablja se seznam indeksov nosilnosti in njim ustreznih obremenitev iz pravilnikov UN/ECE 30 in 54.

Člen 9

Posebne določbe v zvezi s pnevmatikami vozila, namestitvijo pnevmatik in sistemi za nadzor tlaka v pnevmatikah

1.   Vse pnevmatike, dobavljene kot del opreme vozila, po potrebi vključno s katerimi koli rezervnimi pnevmatikami, morajo biti ustrezne za uporabo na vozilih, za katera so namenjene, zlasti glede njihovih mer, hitrosti in nosilnosti.

2.   Vozila kategorije M1 morajo biti opremljena z natančnim sistemom za nadzor tlaka v pnevmatikah, ki voznika s signalom v notranjosti vozila po potrebi opozori, kadar se tlak v kateri koli pnevmatiki zmanjša, kar je koristno za učinkovito porabo goriva in varnost na cesti. V tehničnih specifikacijah se določijo ustrezne mejne vrednosti, da se to doseže, kar bo nadalje omogočalo tehnološko nevtralen in stroškovno učinkovit pristop k razvoju natančnih sistemov za nadzor tlaka v pnevmatikah.

3.   Vse pnevmatike razreda C1 morajo izpolnjevati zahteve glede oprijema na mokri podlagi iz dela A Priloge II.

4.   Vse pnevmatike morajo izpolnjevati zahteve glede kotalnega upora iz dela B Priloge II.

5.   Vse pnevmatike morajo izpolnjevati zahteve glede kotalnega hrupa iz dela C Priloge II.

6.   Odstavki 3, 4 in 5 se ne uporabljajo za:

| (a) | pnevmatike z največjo dovoljeno hitrostjo, manjšo od 80 km/h; |
| --- | --- |

(a)

pnevmatike z največjo dovoljeno hitrostjo, manjšo od 80 km/h;

| (b) | pnevmatike z nazivnim premerom platišča, ki ne presega 254 mm ali znaša 635 mm ali več; |
| --- | --- |

(b)

pnevmatike z nazivnim premerom platišča, ki ne presega 254 mm ali znaša 635 mm ali več;

| (c) | zasilne rezervne pnevmatike tipa T; |
| --- | --- |

(c)

zasilne rezervne pnevmatike tipa T;

| (d) | pnevmatike, izdelane samo za namestitev v vozila, ki so bila prvič registrirana pred 1. oktobrom 1990; |
| --- | --- |

(d)

pnevmatike, izdelane samo za namestitev v vozila, ki so bila prvič registrirana pred 1. oktobrom 1990;

| (e) | pnevmatike, opremljene z dodatnimi napravami za izboljšanje lastnosti oprijema. |
| --- | --- |

(e)

pnevmatike, opremljene z dodatnimi napravami za izboljšanje lastnosti oprijema.

7.   Zahteve glede kotalnega upora in kotalnega hrupa iz delov B in C Priloge II se ne uporabljajo za profesionalne terenske pnevmatike.

Člen 10

Sistemi za pomoč vozniku

1.   Ob upoštevanju izjem v skladu s členom 14(3)(a) morajo biti vozila kategorij M2, M3, N2 in N3 opremljena z naprednim sistemom za zaviranje v sili, ki izpolnjuje zahteve te uredbe in njenih izvedbenih ukrepov.

2.   Ob upoštevanju izjem v skladu s členom 14(3)(a) morajo biti vozila kategorij M2, M3, N2 in N3 opremljena s sistemom opozarjanja pred zapustitvijo voznega pasu, ki izpolnjuje zahteve te uredbe in njenih izvedbenih ukrepov.

Člen 11

Kazalniki menjanja prestav

Vozila kategorije M1, katerih referenčna masa ne presega 2 610 kg, in vozila, katerih homologacija je razširjena v skladu s členom 2(2) Uredbe (ES) št. 715/2007, z ročnimi menjalniki morajo biti opremljena s kazalniki menjanja prestav v skladu z zahtevami te uredbe in njenih izvedbenih ukrepov.

Člen 12

Sistemi elektronskega nadzora stabilnosti

1.   Vozila kategorij M1 in N1 morajo biti opremljena s sistemom elektronskega nadzora stabilnosti, ki ustreza zahtevam te uredbe in njenih izvedbenih ukrepov.

2.   Z izjemo terenskih vozil, opredeljenih v točkah 4.2 in 4.3 oddelka A Priloge II Direktive 2007/46/ES, morajo biti s sistemom elektronskega nadzora stabilnosti, ki ustreza zahtevam te uredbe in njenih izvedbenih ukrepov, opremljena naslednja vozila:

| (a) | vozila kategorij M2 in M3, razen tistih z več kot tremi osmi, zgibnih avtobusov ter avtobusov razreda I ali razreda A; |
| --- | --- |

(a)

vozila kategorij M2 in M3, razen tistih z več kot tremi osmi, zgibnih avtobusov ter avtobusov razreda I ali razreda A;

| (b) | vozila kategorij N2 in N3, razen tistih z več kot tremi osmi, vlačilcev za polpriklopnike s skupno maso od 3,5 do 7,5 tone in vozil za posebne namene, kot so opredeljena v točkah 5.7 in 5.8 oddelka A Priloge II Direktive 2007/46/ES; |
| --- | --- |

(b)

vozila kategorij N2 in N3, razen tistih z več kot tremi osmi, vlačilcev za polpriklopnike s skupno maso od 3,5 do 7,5 tone in vozil za posebne namene, kot so opredeljena v točkah 5.7 in 5.8 oddelka A Priloge II Direktive 2007/46/ES;

| (c) | vozila kategorij O3 in O4 z zračnim vzmetenjem, razen tistih z več kot tremi osmi, priklopnikov za prevoz posebno težkih tovorov in priklopnikov s prostorom za stoječe potnike. |
| --- | --- |

(c)

vozila kategorij O3 in O4 z zračnim vzmetenjem, razen tistih z več kot tremi osmi, priklopnikov za prevoz posebno težkih tovorov in priklopnikov s prostorom za stoječe potnike.

POGLAVJE III

OBVEZNOSTI DRŽAV ČLANIC

Člen 13

Homologacija vozil, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot

1.   Z veljavnostjo od 1. novembra 2011 nacionalni organi zaradi razlogov, ki se nanašajo na sisteme elektronskega nadzora stabilnosti, zavrnejo podelitev ES-homologacije ali nacionalne homologacije za nove tipe vozil kategorij M1 in N1, ki niso v skladu s to uredbo in njenimi izvedbenimi ukrepi.

Po datumih za izvedbo iz preglednice 1 v Prilogi V nacionalni organi zaradi razlogov, ki se nanašajo na sisteme elektronskega nadzora stabilnosti, zavrnejo podelitev ES-homologacije ali nacionalne homologacije za nove tipe vozil kategorij M2, M3, N2, N3, O3 in O4, ki niso v skladu z ustreznimi določbami te uredbe in njenimi izvedbenimi ukrepi.

2.   Z veljavnostjo od 1. novembra 2012 nacionalni organi iz razlogov, ki se nanašajo na področji varnosti vozila in pnevmatik iz členov od 5 do 8, člena 9 (2) in člena 11:

| (a) | zavrnejo podelitev ES-homologacije ali nacionalne homologacije za nove tipe vozil kategorij, določenih v navedenih členih in njihovih izvedbenih ukrepih, če ta vozila niso v skladu s to uredbo in njenimi izvedbenimi ukrepi; in |
| --- | --- |

(a)

zavrnejo podelitev ES-homologacije ali nacionalne homologacije za nove tipe vozil kategorij, določenih v navedenih členih in njihovih izvedbenih ukrepih, če ta vozila niso v skladu s to uredbo in njenimi izvedbenimi ukrepi; in

| (b) | zavrnejo podelitev ES-homologacije sestavnega dela/samostojne tehnične enote za nove tipe sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot, namenjenih za ta vozila, če ti sestavni deli ali samostojne tehnične enote niso v skladu s to uredbo in njenimi izvedbenimi ukrepi. |
| --- | --- |

(b)

zavrnejo podelitev ES-homologacije sestavnega dela/samostojne tehnične enote za nove tipe sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot, namenjenih za ta vozila, če ti sestavni deli ali samostojne tehnične enote niso v skladu s to uredbo in njenimi izvedbenimi ukrepi.

3.   Z veljavnostjo od 1. novembra 2012 nacionalni organi iz razlogov, ki se nanašajo na področje pnevmatik iz členov 9(1) in od (3) do (7) ter Priloge II, z izjemo mejnih vrednosti kotalnega upora iz preglednice 2 dela B Priloge II, zavrnejo podelitev ES-homologacije sestavnega dela/samostojne tehnične enote za nove tipe pnevmatik, ki niso v skladu z zadevnimi določbami te uredbe in njenih izvedbenih ukrepov.

Z veljavnostjo od 1. novembra 2013 nacionalni organi iz razlogov, ki se nanašajo na področje pnevmatik iz členov 9(1) in od (3) do (7) ter Priloge II, z izjemo mejnih vrednosti kotalnega upora iz preglednice 2 dela B Priloge II, zavrnejo podelitev ES-homologacije sestavnega dela/samostojne tehnične enote za nove tipe pnevmatik, ki niso v skladu z zadevnimi določbami te uredbe in njenih izvedbenih ukrepov.

4.   Po datumih za izvedbo iz preglednice 2 v Prilogi V obravnavajo nacionalni organi zaradi razlogov, ki se nanašajo na sisteme elektronskega nadzora stabilnosti, za nove tipe vozil kategorij M2, M3, N2, N3, O3 in O4, certifikate o skladnosti kot neveljavne za namene člena 26 Direktive 2007/46/ES ter prepovejo registracijo, prodajo in uporabo takšnih vozil, če ta vozila niso v skladu z ustreznimi določbami te uredbe in njenih izvedbenih ukrepov.

5.   Z veljavnostjo od 1. novembra 2014 nacionalni organi iz razlogov, ki se nanašajo na področji varnosti vozila in pnevmatik iz členov 5, 6, 7, in 8, člena 9(1) do (4), člena 11, člena 12 (1) ter delov A in B Priloge II, z izjemo mejnih vrednosti kotalnega upora za pnevmatike C3 in mejnih vrednosti kotalnega upora iz preglednice 2 dela B Priloge II:

| (a) | obravnavajo certifikate o skladnosti za nova vozila kategorij, navedenih v teh členih, kot neveljavne za namene člena 26 Direktive 2007/46/ES ter prepovejo registracijo, prodajo in začetek uporabe takšnih vozil, če ta vozila niso v skladu z ustreznimi določbami te uredbe in njenih izvedbenih ukrepov; in |
| --- | --- |

(a)

obravnavajo certifikate o skladnosti za nova vozila kategorij, navedenih v teh členih, kot neveljavne za namene člena 26 Direktive 2007/46/ES ter prepovejo registracijo, prodajo in začetek uporabe takšnih vozil, če ta vozila niso v skladu z ustreznimi določbami te uredbe in njenih izvedbenih ukrepov; in

| (b) | prepovejo prodajo in začetek uporabe novih sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot, namenjenih za ta vozila, če ti sestavni deli ali samostojne tehnične enote niso v skladu z ustreznimi določbami te uredbe in njenih izvedbenih ukrepov. |
| --- | --- |

(b)

prepovejo prodajo in začetek uporabe novih sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot, namenjenih za ta vozila, če ti sestavni deli ali samostojne tehnične enote niso v skladu z ustreznimi določbami te uredbe in njenih izvedbenih ukrepov.

6.   Z veljavnostjo od 1. novembra 2016 nacionalni organi iz razlogov, ki se nanašajo na kotalni hrup pnevmatik, in pri pnevmatikah C3 tudi iz razlogov, ki se nanašajo na kotalni upor pnevmatik, razen mejnih vrednosti kotalnega upora iz preglednice 2 dela B Priloge II:

| (a) | obravnavajo certifikate o skladnosti za nova vozila kategorij M, N in O, kot neveljavne za namene člena 26 Direktive 2007/46/ES in prepovejo registracijo, prodajo in začetek uporabe takšnih vozil, če ta vozila niso v skladu z ustreznimi določbami te uredbe in njenih izvedbenih ukrepov; in |
| --- | --- |

(a)

obravnavajo certifikate o skladnosti za nova vozila kategorij M, N in O, kot neveljavne za namene člena 26 Direktive 2007/46/ES in prepovejo registracijo, prodajo in začetek uporabe takšnih vozil, če ta vozila niso v skladu z ustreznimi določbami te uredbe in njenih izvedbenih ukrepov; in

| (b) | prepovejo prodajo in začetek uporabe novih pnevmatik, namenjenih za ta, če te pnevmatike niso v skladu s to uredbo in njenimi izvedbenimi ukrepi. |
| --- | --- |

(b)

prepovejo prodajo in začetek uporabe novih pnevmatik, namenjenih za ta, če te pnevmatike niso v skladu s to uredbo in njenimi izvedbenimi ukrepi.

7.   Z veljavnostjo od 1. novembra 2016 nacionalni organi zaradi razlogov, ki se nanašajo na kotalni upor pnevmatik, zavrnejo podelitev ES-homologacije sestavnega dela/samostojne tehnične enote za nove tipe pnevmatik, ki niso v skladu z mejnimi vrednostmi kotalnega upora iz preglednice 2 dela B Priloge II.

8.   Z veljavnostjo od 1. novembra 2017 nacionalni organi zaradi razlogov, ki se nanašajo na kotalni upor pnevmatik, zavrnejo podelitev ES-homologacije ali nacionalne homologacije za nove tipe vozil kategorij M, N in O, ki niso v skladu z mejnimi vrednostmi kotalnega upora iz preglednice 2 dela B Priloge II.

9.   Z veljavnostjo od 1. novembra 2018 nacionalni organi:

| (a) | iz razlogov, ki se nanašajo na mejne vrednosti kotalnega upora pnevmatik C1 in C2, določene v preglednici 2 dela B Priloge II, obravnavajo certifikate o skladnosti za nova vozila kategorij M, N in O kot neveljavne za namene člena 26 Direktive 2007/46/ES in prepovejo registracijo, prodajo in začetek uporabe takšnih vozil, ki niso v skladu s to uredbo in njenimi izvedbenimi ukrepi, in |
| --- | --- |

(a)

iz razlogov, ki se nanašajo na mejne vrednosti kotalnega upora pnevmatik C1 in C2, določene v preglednici 2 dela B Priloge II, obravnavajo certifikate o skladnosti za nova vozila kategorij M, N in O kot neveljavne za namene člena 26 Direktive 2007/46/ES in prepovejo registracijo, prodajo in začetek uporabe takšnih vozil, ki niso v skladu s to uredbo in njenimi izvedbenimi ukrepi, in

| (b) | prepovejo prodajo in začetek uporabe novih pnevmatik, namenjenih za ta vozila, če te pnevmatike niso v skladu z mejnimi vrednostmi kotalnega upora iz preglednice 2 dela B Priloge II. |
| --- | --- |

(b)

prepovejo prodajo in začetek uporabe novih pnevmatik, namenjenih za ta vozila, če te pnevmatike niso v skladu z mejnimi vrednostmi kotalnega upora iz preglednice 2 dela B Priloge II.

10.   Z veljavnostjo od 1. novembra 2020 nacionalni organi:

| (a) | iz razlogov, ki se nanašajo na mejne vrednosti kotalnega upora pnevmatik C3, določene v preglednici 2 dela B Priloge II, obravnavajo certifikate o skladnosti za nova vozila kategorij M, N in O kot neveljavne za namene člena 26 Direktive 2007/46/ES in prepovejo registracijo, prodajo in začetek uporabe takšnih vozil, ki niso v skladu s to uredbo in njenimi izvedbenimi ukrepi; in |
| --- | --- |

(a)

iz razlogov, ki se nanašajo na mejne vrednosti kotalnega upora pnevmatik C3, določene v preglednici 2 dela B Priloge II, obravnavajo certifikate o skladnosti za nova vozila kategorij M, N in O kot neveljavne za namene člena 26 Direktive 2007/46/ES in prepovejo registracijo, prodajo in začetek uporabe takšnih vozil, ki niso v skladu s to uredbo in njenimi izvedbenimi ukrepi; in

| (b) | prepovejo prodajo in začetek uporabe novih pnevmatik, namenjenih za takšna vozila, če te pnevmatike niso v skladu z mejnimi vrednostmi kotalnega upora iz preglednice 2 dela B Priloge II. |
| --- | --- |

(b)

prepovejo prodajo in začetek uporabe novih pnevmatik, namenjenih za takšna vozila, če te pnevmatike niso v skladu z mejnimi vrednostmi kotalnega upora iz preglednice 2 dela B Priloge II.

11.   Pnevmatike C1, C2 in C3, proizvedene pred datumi iz odstavkov 5, 6, 9 in 10, ki niso skladne z zahtevami iz Priloge II, se lahko prodajajo še največ 30 mesecev od teh datumov.

12.   Z veljavnostjo od 1. oktobra 2013 nacionalni organi zaradi razlogov, ki se nanašajo na varnost vozila iz člena 10, zavrnejo podelitev ES-homologacije ali nacionalne homologacije za nove tipe vozil kategorij M2, M3, N2 in N3, kjer takšna vozila niso v skladu s to uredbo in njenimi izvedbenimi ukrepi.

13.   Z veljavnostjo od 1. novembra 2015 obravnavajo nacionalni organi iz razlogov, ki se nanašajo na varnost vozila iz člena 10, certifikate o skladnosti za nova vozila kategorij M2, M3, N2 in N3 kot neveljavne za namene člena 26 Direktive 2007/46/ES in prepovejo registracijo, prodajo in začetek uporabe takšnih vozil, ki niso v skladu z ustreznimi določbami iz te uredbe in njenih izvedbenih ukrepov.

14.   Nacionalni organi dovolijo prodajo in začetek uporabe vozil, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, homologiranih pred datumi iz odstavkov 1, 2 in 3 ter nadaljujejo s podeljevanjem razširitev homologacij za navedena vozila, sestavne dele in samostojne tehnične enote, v skladu s pogoji regulativnega akta, na podlagi katerega so bile prvotno podeljene, razen če so bile zahteve, ki se uporabljajo za takšna vozila, sestavne dele in samostojne tehnične enote spremenjene in/ali so bile s to uredbo in njenimi izvedbenimi ukrepi dodane nove.

Nacionalni organi dovolijo prodajo in začetek uporabe nadomestnih sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot ter nadaljujejo s podeljevanjem razširitev homologacij zanje, z izjemo nadomestnih pnevmatik, namenjenih za vozila, homologirana pred datumom iz odstavkov 1, 2 in 3 v skladu s pogoji regulativnega akta, na podlagi kateregah so bile prvotno podeljene.

15.   Brez poseganja v odstavke 1 do 14 in ob upoštevanju začetka veljavnosti izvedbenih ukrepov iz člena 14, če tako zahteva proizvajalec, nacionalni organi ne smejo zaradi razlogov, ki se nanašajo na področji varnosti vozila in pnevmatik iz členov 5 do 12:

| (a) | zavrniti podelitve ES-homologacije ali nacionalne homologacije za nov tip vozila ali podelitve ES-homologacije sestavnega dela/samostojne tehnične enote za nov tip sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, če tako vozilo, sestavni del ali samostojna tehnična enota ustreza zahtevam te uredbe in njenih izvedbenih ukrepov; ali |
| --- | --- |

(a)

zavrniti podelitve ES-homologacije ali nacionalne homologacije za nov tip vozila ali podelitve ES-homologacije sestavnega dela/samostojne tehnične enote za nov tip sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, če tako vozilo, sestavni del ali samostojna tehnična enota ustreza zahtevam te uredbe in njenih izvedbenih ukrepov; ali

| (b) | prepovedati registracije,prodaje ali začetka uporabe novega vozila ali prepovedati prodaje ali začetka uporabe novega sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, kadar je zadevno vozilo, zadevni sestavni del ali zadevna samostojna tehnična enota v skladu z zahtevami iz te uredbe in njenih izvedbenih ukrepov. |
| --- | --- |

(b)

prepovedati registracije,prodaje ali začetka uporabe novega vozila ali prepovedati prodaje ali začetka uporabe novega sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, kadar je zadevno vozilo, zadevni sestavni del ali zadevna samostojna tehnična enota v skladu z zahtevami iz te uredbe in njenih izvedbenih ukrepov.

POGLAVJE IV

IZVAJANJE

Člen 14

Izvedbeni ukrepi

1.   Komisija sprejme naslednje izvedbene ukrepe:

| (a) | podrobna pravila za posebne postopke, preskuse in tehnične zahteve za homologacijo motornih vozil, njihovih priklopnikov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot ob upoštevanju določb členov od 5 do 12; |
| --- | --- |

(a)

podrobna pravila za posebne postopke, preskuse in tehnične zahteve za homologacijo motornih vozil, njihovih priklopnikov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot ob upoštevanju določb členov od 5 do 12;

| (b) | podrobna pravila o varnostnih zahtevah za vozila, namenjena za cestni prevoz nevarnega blaga v državah članicah ali med njimi, ob upoštevanju pravilnika UN/ECE 105; |
| --- | --- |

(b)

podrobna pravila o varnostnih zahtevah za vozila, namenjena za cestni prevoz nevarnega blaga v državah članicah ali med njimi, ob upoštevanju pravilnika UN/ECE 105;

| (c) | natančnejša opredelitev fizičnih značilnosti in zahtev glede učinkovitosti, ki jih mora imeti pnevmatika, opredeljena kot pnevmatika za posebno uporabo, „profesionalna terenska pnevmatika“, „ojačana pnevmatika“, „pnevmatika za visoko obremenitev“, „zimska pnevmatika“, „zasilna rezervna pnevmatika tipa T“ ali „pnevmatika za pogonsko os“, v skladu s točkami 8 do 13 drugega odstavka člena 3; |
| --- | --- |

(c)

natančnejša opredelitev fizičnih značilnosti in zahtev glede učinkovitosti, ki jih mora imeti pnevmatika, opredeljena kot pnevmatika za posebno uporabo, „profesionalna terenska pnevmatika“, „ojačana pnevmatika“, „pnevmatika za visoko obremenitev“, „zimska pnevmatika“, „zasilna rezervna pnevmatika tipa T“ ali „pnevmatika za pogonsko os“, v skladu s točkami 8 do 13 drugega odstavka člena 3;

| (d) | ukrepe, ki spreminjajo mejne vrednosti za kotalni upor in kotalni hrup pnevmatik iz delov B in C Priloge II, če je to potrebno zaradi sprememb preskusnih postopkov, ne da bi se znižala obstoječa raven zaščite okolja; |
| --- | --- |

(d)

ukrepe, ki spreminjajo mejne vrednosti za kotalni upor in kotalni hrup pnevmatik iz delov B in C Priloge II, če je to potrebno zaradi sprememb preskusnih postopkov, ne da bi se znižala obstoječa raven zaščite okolja;

| (e) | podrobna pravila o postopku za ugotavljanje hrupa pnevmatik iz točke 1 dela C Priloge II; |
| --- | --- |

(e)

podrobna pravila o postopku za ugotavljanje hrupa pnevmatik iz točke 1 dela C Priloge II;

| (f) | ukrepe za spremembo Priloge IV, da bo vsebovala pravilnike UN/ECE, ki jih je treba upoštevati v skladu s členom 4(4) Sklepa 97/836/ES. |
| --- | --- |

(f)

ukrepe za spremembo Priloge IV, da bo vsebovala pravilnike UN/ECE, ki jih je treba upoštevati v skladu s členom 4(4) Sklepa 97/836/ES.

2.   Ukrepi iz odstavka 1, razen tistih, ki se nanašajo na določbe člena 10, se sprejmejo do 31. decembra 2010. Ukrepi, ki se nanašajo na določbe člena 10, se sprejmejo do 31. decembra 2011.

3.   Komisija lahko sprejme naslednje izvedbene ukrepe:

| (a) | ukrepi za izvzetje nekaterih vozil ali razredov vozil kategorij M2, M3, N2 in N3 iz obveznosti namestitve sistemov za pomoč vozniku iz člena 10, če je bilo po analizi stroškov in koristi ter ob upoštevanju vseh zadevnih varnostnih vidikov dokazano, da ti sistemi niso primerni za omenjena vozila oziroma razrede vozil; |
| --- | --- |

(a)

ukrepi za izvzetje nekaterih vozil ali razredov vozil kategorij M2, M3, N2 in N3 iz obveznosti namestitve sistemov za pomoč vozniku iz člena 10, če je bilo po analizi stroškov in koristi ter ob upoštevanju vseh zadevnih varnostnih vidikov dokazano, da ti sistemi niso primerni za omenjena vozila oziroma razrede vozil;

| (b) | skrajšanje obdobja iz člena 13(11), ki se lahko razlikuje glede na razred ali kategorijo zadevnih pnevmatik, do 31. decembra 2010 in na podlagi analize stroškov in koristi. |
| --- | --- |

(b)

skrajšanje obdobja iz člena 13(11), ki se lahko razlikuje glede na razred ali kategorijo zadevnih pnevmatik, do 31. decembra 2010 in na podlagi analize stroškov in koristi.

4.   Ukrepi iz tega člena, namenjeni spremembi nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 15(2).

Člen 15

Postopek z odborom

1.   Komisiji pomaga tehnični odbor za motorna vozila, ustanovljen v skladu s členom 40(1) Direktive 2007/46/ES.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb iz člena 8 Sklepa.

POGLAVJE V

KONČNE DOLOČBE

Člen 16

Kazni za kršitve

1.   Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo v primeru proizvajalčeve kršitve določb te uredbe in njenih izvedbenih ukrepov, in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da se zagotovi njihovo izvajanje. Predvidene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice do 20. februarja 2011 oziroma najkasneje 18 mesecev od začetka veljavnosti zadevnega izvedbenega ukrepa, kjer je to ustrezno, Komisijo uradno obvestijo o navedenih določbah in brez odlašanja tudi o vseh poznejših spremembah navedenih določb.

2.   Vrste kaznivih kršitev vključujejo:

| (a) | dajanje lažnih izjav med homologacijskimi postopki ali postopki, ki vodijo do preklica; |
| --- | --- |

(a)

dajanje lažnih izjav med homologacijskimi postopki ali postopki, ki vodijo do preklica;

| (b) | ponarejanje rezultatov preskusa pri homologaciji; |
| --- | --- |

(b)

ponarejanje rezultatov preskusa pri homologaciji;

| (c) | prikrivanje podatkov ali tehničnih specifikacij, ki bi lahko vodili do preklica ali odvzema homologacije. |
| --- | --- |

(c)

prikrivanje podatkov ali tehničnih specifikacij, ki bi lahko vodili do preklica ali odvzema homologacije.

Člen 17

Poročanje

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 1. decembra 2012 in nadalje vsake tri leta predstavi poročilo, ki vsebuje, kjer je to primerno, predloge za spremembo te uredbe ali druge zadevne zakonodaje Skupnosti, ki se nanašajo na vključevanje dodatnih novih varnostnih elementov.

Člen 18

Spremembe Direktive 2007/46/ES

Priloge IV, VI, XI in XV k Direktivi 2007/46/ES se spremenijo v skladu s Prilogo III k tej uredbi.

Člen 19

Razveljavitev

1.   Direktive 70/221/EGS, 70/222/EGS, 70/311/EGS, 70/387/EGS, 70/388/EGS, 71/320/EGS, 72/245/EGS, 74/60/EGS, 74/61/EGS, 74/297/EGS, 74/408/EGS, 74/483/EGS, 75/443/EGS, 76/114/EGS, 76/115/EGS, 76/756/EGS, 76/757/EGS, 76/758/EGS, 76/759/EGS, 76/760/EGS, 76/761/EGS, 76/762/EGS, 77/389/EGS, 77/538/EGS, 77/539/EGS, 77/540/EGS, 77/541/EGS, 77/649/EGS, 78/316/EGS, 78/317/EGS, 78/318/EGS, 78/549/EGS, 78/932/EGS, 89/297/EGS, 91/226/EGS, 92/21/EGS, 92/22/EGS, 92/24/EGS, 92/114/EGS, 94/20/ES, 95/28/ES, 96/27/ES, 96/79/ES, 97/27/ES, 98/91/ES, 2000/40/ES, 2001/56/ES, 2001/85/ES, 2003/97/ES se razveljavijo z učinkom od 1. novembra 2014.

2.   Direktiva 92/23/EGS se razveljavi z učinkom od 1. novembra 2017.

3.   Sklicevanje na razveljavljene direktive se razume kot sklicevanje na to uredbo.

Člen 20

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. novembra 2011.

Vendar se člena 13(15) in člen 14 ter točke 1(a)(iii), 1(b)(iii) in (iv), 2(c), 3(a)(iii), 3(b)(iii), 3(c)(iii), 3(d)(iii), 3(e)(iii) in 3(f)(i) Priloge III uporabljajo od 20. avgusta 2009.

Točke 1(a)(i), 1(b)(i), 2(a), 3(a)(i), 3(b)(i), 3(c)(i), 3(d)(i), 3(e)(i) in 3(f)(ii) Priloge III se uporabljajo od 1. novembra 2014.

Točke 1(a)(ii), 1(b)(ii), 2(b), 3(a)(ii), 3(b)(ii), 3(c)(ii), 3(d)(ii), 3(e)(ii) in točka 4 Priloge III se uporabljajo od 1. novembra 2017.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. julija 2009

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Predsednik

Predsednik

E. ERLANDSSON

---

(1)  Mnenje z dne 14. januarja 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 22. junija 2009.

2

(3)  UL L 263, 9.10.2007, str. 1.

3

(4)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

4

(5)  UL L 346, 17.12.1997, str. 78.

5

(6)  UL L 171, 29.6.2007, str. 1.

6

(7)  UL L 140, 5.6.2009, str. 1.

7

(8)  UL L 76, 6.4.1970, str. 23.

8

(9)  UL L 76, 6.4.1970, str. 25.

9

(10)  UL L 133, 18.6.1970, str. 10.

10

(11)  UL L 176, 10.8.1970, str. 5.

11

(12)  UL L 176, 10.8.1970, str. 12.

12

(13)  UL L 202, 6.9.1971, str. 37.

13

(14)  UL L 152, 6.7.1972, str. 15.

14

(15)  UL L 38, 11.2.1974, str. 2.

15

(16)  UL L 38, 11.2.1974, str. 22.

16

(17)  UL L 165, 20.6.1974, str. 16.

17

(18)  UL L 221, 12.8.1974, str. 1.

18

(19)  UL L 266, 2.10.1974, str. 4.

19

(20)  UL L 196, 26.7.1975, str. 1.

20

(21)  UL L 24, 30.1.1976, str. 1.

21

(22)  UL L 24, 30.1.1976, str. 6.

22

(23)  UL L 262, 27.9.1976, str. 1.

23

(24)  UL L 262, 27.9.1976, str. 32.

24

(25)  UL L 262, 27.9.1976, str. 54.

25

(26)  UL L 262, 27.9.1976, str. 71.

26

(27)  UL L 262, 27.9.1976, str. 85.

27

(28)  UL L 262, 27.9.1976, str. 96.

28

(29)  UL L 262, 27.9.1976, str. 122.

29

(30)  UL L 145, 13.6.1977, str. 41.

30

(31)  UL L 220, 29.8.1977, str. 60.

31

(32)  UL L 220, 29.8.1977, str. 72.

32

(33)  UL L 220, 29.8.1977, str. 83.

33

(34)  UL L 220, 29.8.1977, str. 95.

34

(35)  Ul L 267, 19.10.1977, str. 1.

35

(36)  Ul L 81, 28.3.1978, str. 3.

36

(37)  UL L 81, 28.3.1978, str. 27.

37

(38)  Ul L 81, 28.3.1978, str. 49.

38

(39)  UL L 168, 26.6.1978, str. 45.

39

(40)  UL L 325, 20.11.1978, str. 1.

40

(41)  UL L 124, 5.5.1989, str. 1.

41

(42)  UL L 103, 23.4.1991, str. 5.

42

(43)  UL L 129, 14.5.1992, str. 1.

43

(44)  UL L 129, 14.5.1992, str. 11.

44

(45)  UL L 129, 14.5.1992, str. 95.

45

(46)  UL L 129, 14.5.1992, str. 154.

46

(47)  UL L 409, 31.12.1992, str. 17.

47

(48)  UL L 195, 29.7.1994, str. 1.

48

(49)  UL L 281, 23.11.1995, str. 1.

49

(50)  UL L 169, 8.7.1996, str. 1.

50

(51)  UL L 18, 21.1.1997, str. 7.

51

(52)  UL L 233, 25.8.1997, str. 1.

52

(53)  UL L 11, 16.1.1999, str. 25.

53

(54)  UL L 203, 10.8.2000, str. 9.

54

(55)  UL L 292, 9.11.2001, str. 21.

55

(56)  UL L 42, 13.2.2002, str. 1.

56

(57)  UL L 25, 29.1.2004, str. 1.

57

---

PRILOGA I

Področje uporabe zahtev, določenih v členu 5(1) in (2)

| Področje | Uporaba |
| --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| Posode za gorivo/naprave za zaščito pred podletom od zadaj | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Zadnja registrska tablica | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Krmilje | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ključavnice in tečaji vrat | X | | | X | X | X | | | | |
| Zvočna opozorilna naprava | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Naprave za posredno gledanje | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Zavore | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Radijske motnje (elektromagnetna združljivost) | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Notranja oprema | X | | | | | | | | | |
| Zaščita pred nedovoljeno uporabo in naprava za imobilizacijo | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Zaščita voznika pred volanom pri trčenju | X | | | X | | | | | | |
| Trdnost sedežev | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Zunanji štrleči deli | X | | | | | | | | | |
| Merilnik hitrosti | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Tablica proizvajalca | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Pritrdišča varnostnih pasov | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Odsevniki | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Gabaritne, prednje pozicijske, zadnje pozicijske, zavorne, bočne svetilke in svetilke za dnevno vožnjo | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Smerne svetilke | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Osvetlitev zadnje registrske tablice | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Žarometi (vključno z žarnicami) | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Žarometi za meglo | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Naprave za vleko vozila | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Zadnje svetilke za meglo | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Žarometi za vzvratno vožnjo | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Parkirne svetilke | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Varnostni pasovi in sistemi za zadrževanje | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Vidno polje voznika | X | | | | | | | | | |
| Označevanje naprav za upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Odleditev in sušenje | X | (1) | (1) | (1) | (1) | (1) | | | | |
| Pranje/brisanje | X | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | | | | |
| Ogrevalni sistemi | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Okrovi koles | X | | | | | | | | | |
| Nasloni za glavo | X | | | | | | | | | |
| Bočna zaščita | | | | | X | X | | | X | X |
| Sistemi za preprečevanje škropljenja izpod koles | | | | | X | X | | | X | X |
| Varnostna stekla | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Pnevmatike | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Naprave za omejevanje hitrosti | | X | X | | X | X | | | | |
| Mase in mere | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Zunanji štrleči deli kabin | | | | X | X | X | | | | |
| Naprave za spenjanje vozil | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X | X | X | X |
| Vnetljivost | | | X | | | | | | | |
| Avtobusi | | X | X | | | | | | | |
| Čelni trk | X (4) | | | | | | | | | |
| Bočni trk | X (5) | | | X (5) | | | | | | |
| Vozila, namenjena za prevoz nevarnega blaga | | | | X (6) | X (6) | X (6) | X (6) | X (6) | X (6) | X (6) |
| Zaščita pred podletom od spredaj | | | | | X | X | | | | |

Področje

Uporaba

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

Posode za gorivo/naprave za zaščito pred podletom od zadaj

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Zadnja registrska tablica

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Krmilje

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ključavnice in tečaji vrat

X

X

X

X

Zvočna opozorilna naprava

X

X

X

X

X

X

Naprave za posredno gledanje

X

X

X

X

X

X

Zavore

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Radijske motnje (elektromagnetna združljivost)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Notranja oprema

X

Zaščita pred nedovoljeno uporabo in naprava za imobilizacijo

X

X

X

X

X

X

Zaščita voznika pred volanom pri trčenju

X

X

Trdnost sedežev

X

X

X

X

X

X

Zunanji štrleči deli

X

Merilnik hitrosti

X

X

X

X

X

X

Tablica proizvajalca

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Pritrdišča varnostnih pasov

X

X

X

X

X

X

Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Odsevniki

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Gabaritne, prednje pozicijske, zadnje pozicijske, zavorne, bočne svetilke in svetilke za dnevno vožnjo

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Smerne svetilke

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Osvetlitev zadnje registrske tablice

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Žarometi (vključno z žarnicami)

X

X

X

X

X

X

Žarometi za meglo

X

X

X

X

X

X

Naprave za vleko vozila

X

X

X

X

X

X

Zadnje svetilke za meglo

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Žarometi za vzvratno vožnjo

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Parkirne svetilke

X

X

X

X

X

X

Varnostni pasovi in sistemi za zadrževanje

X

X

X

X

X

X

Vidno polje voznika

X

Označevanje naprav za upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov

X

X

X

X

X

X

Odleditev in sušenje

X

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

Pranje/brisanje

X

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

Ogrevalni sistemi

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Okrovi koles

X

Nasloni za glavo

X

Bočna zaščita

X

X

X

X

Sistemi za preprečevanje škropljenja izpod koles

X

X

X

X

Varnostna stekla

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Pnevmatike

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Naprave za omejevanje hitrosti

X

X

X

X

Mase in mere

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Zunanji štrleči deli kabin

X

X

X

Naprave za spenjanje vozil

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X

X

X

X

Vnetljivost

X

Avtobusi

X

X

Čelni trk

X (4)

Bočni trk

X (5)

X (5)

Vozila, namenjena za prevoz nevarnega blaga

X (6)

X (6)

X (6)

X (6)

X (6)

X (6)

X (6)

Zaščita pred podletom od spredaj

X

X

---

(1)  Vozila te kategorije morajo biti opremljena z ustrezno napravo za odleditev in sušenje vetrobranskega stekla.

(2)  Vozila te kategorije morajo biti opremljena z ustrezno napravo za pranje in za brisanje vetrobranskega stekla.

(3)  Le za vozila, opremljena z napravami za spenjanje vozil.

(4)  Ne presega 2,5 t največje tehnično dovoljene mase.

(5)  Uporablja se samo za vozila, pri katerih „referenčna točka sedeža (točka ‚R‘)“ najnižjega sedeža ni več kot 700 mm nad podlago. Točka „R“ je opredeljena v pravilniku UN/ECE 95.

(6)  Le, če proizvajalec zaprosi za homologacijo vozila, namenjenega za prevoz nevarnega blaga.

---

PRILOGA II

Zahteve za pnevmatike v zvezi z oprijemom na mokri podlagi, kotalnim uporom in kotalnim hrupom

DEL A –   ZAHTEVE GLEDE OPRIJEMA NA MOKRI PODLAGI

Pnevmatike razreda C1 morajo izpolnjevati naslednje zahteve:

| Kategorije uporabe | Indeks oprijema na mokri podlagi (G) |
| --- | --- |
| Zimska pnevmatika z znakom hitrostne kategorije „Q“ ali nižja (razen „H“), ki označuje najvišjo dovoljeno hitrost do 160 km/h. | ≥ 0,9 |
| Zimska pnevmatika z znakom hitrostne kategorije „R“ ali višja (vključno s „H“), ki označuje najvišjo dovoljeno hitrost nad 160 km/h. | ≥ 1,0 |
| Običajna cestna pnevmatika. | ≥ 1,1 |

Kategorije uporabe

Indeks oprijema na mokri podlagi (G)

Zimska pnevmatika z znakom hitrostne kategorije „Q“ ali nižja (razen „H“), ki označuje najvišjo dovoljeno hitrost do 160 km/h.

≥ 0,9

Zimska pnevmatika z znakom hitrostne kategorije „R“ ali višja (vključno s „H“), ki označuje najvišjo dovoljeno hitrost nad 160 km/h.

≥ 1,0

Običajna cestna pnevmatika.

≥ 1,1

DEL B –   ZAHTEVE GLEDE KOTALNEGA UPORA

Najvišje vrednosti za koeficient kotalnega upora za vsak tip pnevmatik, izmerjene v skladu z ISO 28580, ne smejo presegati naslednjih vrednosti:

Preglednica 1

| Kategorija pnevmatike | Najvišja vrednost (kg/tona)
  1. stopnja |
| --- | --- |
| C1 | 12,0 |
| C2 | 10,5 |
| C3 | 8,0 |

Kategorija pnevmatike

Najvišja vrednost (kg/tona)

1. stopnja

C1

12,0

C2

10,5

C3

8,0

Preglednica 2

| Kategorija pnevmatike | Najvišja vrednost (kg/tona)
  2. stopnja |
| --- | --- |
| C1 | 10,5 |
| C2 | 9,0 |
| C3 | 6,5 |

Kategorija pnevmatike

Najvišja vrednost (kg/tona)

2. stopnja

C1

10,5

C2

9,0

C3

6,5

Za zimske pnevmatike se mejne vrednosti v preglednici 2 povečajo za 1 kg/tono.

DEL C –   ZAHTEVE GLEDE KOTALNEGA HRUPA

1.   Ravni hrupa, določene v skladu s postopkom iz izvedbenih ukrepov k tej uredbi, ne smejo presegati mejnih vrednosti, določenih v točki 1.1 ali 1.2. Preglednici v točkah 1.1 in 1.2 predstavljata izmerjene vrednosti, popravljene za temperaturo, razen v primeru pnevmatik C3, in odstopanje instrumenta ter zaokrožene navzdol na najbližjo celo vrednost.

1.1   Pnevmatike razreda C1, s sklicevanjem na nazivno širino preseka pnevmatike, ki je bila preskušena:

| Razred pnevmatike | Nazivna širina pnevmatike (mm) | Mejne vrednosti v dB(a) |
| --- | --- | --- |
| C1A | ≤ 185 | 70 |
| C1B | > 185 ≤ 215 | 71 |
| C1C | > 215 ≤ 245 | 71 |
| C1D | > 245 ≤ 275 | 72 |
| C1E | > 275 | 74 |

Razred pnevmatike

Nazivna širina pnevmatike (mm)

Mejne vrednosti v dB(a)

C1A

≤ 185

70

C1B

> 185 ≤ 215

71

C1C

> 215 ≤ 245

71

C1D

> 245 ≤ 275

72

C1E

> 275

74

Za zimske pnevmatike, pnevmatike za visoko obremenitev in ojačane pnevmatike ali pnevmatike s kakršno koli kombinacijo teh razvrstitev se zgornje mejne vrednosti povečajo za 1 dB(A).

1.2   Pnevmatike razredov C2 in C3, s sklicevanjem na kategorijo uporabe vrst pnevmatik:

| Razred pnevmatike | Kategorija uporabe pnevmatike | Mejne vrednosti v dB(a) |
| --- | --- | --- |
| C2 | Običajna pnevmatika | 72 |
| Pnevmatike za pogonsko os | 73 |
| C3 | Običajna pnevmatika | 73 |
| Pnevmatike za pogonsko os | 75 |

Razred pnevmatike

Kategorija uporabe pnevmatike

Mejne vrednosti v dB(a)

C2

Običajna pnevmatika

72

Pnevmatike za pogonsko os

73

C3

Običajna pnevmatika

73

Pnevmatike za pogonsko os

75

Za pnevmatike za posebno uporabo se zgornje mejne vrednosti povečajo za 2 dB(A). Dodatna 2 dB(A) sta dovoljena za zimske pnevmatike v kategoriji pnevmatik za pogonsko os C2. Za zimske pnevmatike vseh drugih kategorij C2 in C3 je dovoljen dodaten 1 dB(A).

---

PRILOGA III

Spremembe Direktive 2007/46/ES

Direktiva 2007/46/ES se spremeni:

| 1. | Del I Priloge IV se spremeni:






  (a) | Preglednica se spremeni:






  (i) | točke 3 do 10, 12 do 38, 42 do 45 in 47 do 57 se črtajo; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Del I Priloge IV se spremeni:

(a)

Preglednica se spremeni:

(i)

točke 3 do 10, 12 do 38, 42 do 45 in 47 do 57 se črtajo;

| (ii) | točka 46 se črta; |
| --- | --- |

(ii)

točka 46 se črta;

| (iii) | doda se naslednja vrstica:


















  Postavka | Področje | Sklicevanje na regulativni akt | Sklicevanje na Uradni list | Uporaba |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| „63 | Splošna varnost | Uredba (ES) št. 661/2009 | UL L 200, 31.7.2009, str. 1. | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X“ |

(iii)

doda se naslednja vrstica:

Postavka

Področje

Sklicevanje na regulativni akt

Sklicevanje na Uradni list

Uporaba

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

„63

Splošna varnost

Uredba (ES) št. 661/2009

UL L 200, 31.7.2009, str. 1.

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X“

| (b) | Dodatek se spremeni:






  (i) | točke 3 do 10, 12 do 37, 44, 45 in 50 do 54 preglednice se črtajo; |
| --- | --- | --- |

(b)

Dodatek se spremeni:

(i)

točke 3 do 10, 12 do 37, 44, 45 in 50 do 54 preglednice se črtajo;

| (ii) | točka 46 v preglednici se črta; |
| --- | --- |

(ii)

točka 46 v preglednici se črta;

| (iii) | v preglednici se doda naslednja vrstica: | Področje | Sklicevanje na regulativni akt | Sklicevanje na Uradni list | M1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „63 | Splošna varnost | Uredba(ES) št. 661/2009 | UL L 200, 31.7.2009, str. 1. | D/U“ |

(iii)

v preglednici se doda naslednja vrstica:

Področje

Sklicevanje na regulativni akt

Sklicevanje na Uradni list

M1

„63

Splošna varnost

Uredba(ES) št. 661/2009

UL L 200, 31.7.2009, str. 1.

D/U“

| (iv) | v „pojasnilu“ se doda naslednje besedilo:
  „D/U: Ta uredba se delno uporablja. Natančno področje uporabe je določeno v izvedbenih ukrepih k tej uredbi.“ |
| --- | --- |

(iv)

v „pojasnilu“ se doda naslednje besedilo:

„D/U: Ta uredba se delno uporablja. Natančno področje uporabe je določeno v izvedbenih ukrepih k tej uredbi.“

| 2. | V dodatku k Prilogi VI se preglednica spremeni:






  (a) | točke 3 do 10, 12 do 38, 42 do 45 in 47 do 57 se črtajo; |
| --- | --- | --- |

2.

V dodatku k Prilogi VI se preglednica spremeni:

(a)

točke 3 do 10, 12 do 38, 42 do 45 in 47 do 57 se črtajo;

| (b) | točka 46 se črta; |
| --- | --- |

(b)

točka 46 se črta;

| (c) | doda se naslednja vrstica: | Področje | Sklicevanje na regulativni akt (1) | Spremenjena z | Velja za izvedenke |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „63 | Splošna varnost | Uredba (ES) št. 661/2009“ | | |

(c)

doda se naslednja vrstica:

Področje

Sklicevanje na regulativni akt (1)

Spremenjena z

Velja za izvedenke

„63

Splošna varnost

Uredba (ES) št. 661/2009“

| 3. | Priloga XI se spremeni:






  (a) | V dodatku 1 se preglednica spremeni:






  (i) | točke 3 do 10, 12 do 38, 44, 45 in 47 do 54 se črtajo; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Priloga XI se spremeni:

(a)

V dodatku 1 se preglednica spremeni:

(i)

točke 3 do 10, 12 do 38, 44, 45 in 47 do 54 se črtajo;

| (ii) | točka 46 se črta; |
| --- | --- |

(ii)

točka 46 se črta;

| (iii) | doda se naslednja vrstica:











  Postavka | Področje | Sklicevanje na regulativni akt | M1 ≤ 2 500 (1) kg | M1 > 2 500 (1) kg | M2 | M3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „63 | Splošna varnost | Uredba (ES) št. 661/2009 | D/U | D/U | D/U | D/U“ |

(iii)

doda se naslednja vrstica:

Postavka

Področje

Sklicevanje na regulativni akt

M1 ≤ 2 500 (1) kg

M1 > 2 500 (1) kg

M2

M3

„63

Splošna varnost

Uredba (ES) št. 661/2009

D/U

D/U

D/U

D/U“

| (b) | V dodatku 2 se preglednica spremeni:






  (i) | točke 3 do 10, 12 do 38, 42 do 45 in 47 do 57 se črtajo; |
| --- | --- | --- |

(b)

V dodatku 2 se preglednica spremeni:

(i)

točke 3 do 10, 12 do 38, 42 do 45 in 47 do 57 se črtajo;

| (ii) | točka 46 se črta; |
| --- | --- |

(ii)

točka 46 se črta;

| (iii) | doda se naslednja vrstica:

















  Postavka | Področje | Sklicevanje na regulativni akt | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „63 | Splošna varnost | Uredba (ES) št. 661/2009 | D/U | D/U | D/U | D/U | D/U | D/U | D/U | D/U | D/U | D/U“ |

(iii)

doda se naslednja vrstica:

Postavka

Področje

Sklicevanje na regulativni akt

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

„63

Splošna varnost

Uredba (ES) št. 661/2009

D/U

D/U

D/U

D/U

D/U

D/U

D/U

D/U

D/U

D/U“

| (c) | V dodatku 3 se preglednica spremeni:






  (i) | točke 3 do 10, 12 do 37, 44, 45 in 50 do 54 se črtajo; |
| --- | --- | --- |

(c)

V dodatku 3 se preglednica spremeni:

(i)

točke 3 do 10, 12 do 37, 44, 45 in 50 do 54 se črtajo;

| (ii) | točka 46 se črta; |
| --- | --- |

(ii)

točka 46 se črta;

| (iii) | doda se naslednja vrstica:








  Postavka | Področje | Sklicevanje na regulativni akt | M1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „63 | Splošna varnost | Uredba (ES) št. 661/2009 | D/U“ |

(iii)

doda se naslednja vrstica:

Postavka

Področje

Sklicevanje na regulativni akt

M1

„63

Splošna varnost

Uredba (ES) št. 661/2009

D/U“

| (d) | V dodatku 4 se preglednica spremeni:






  (i) | točke 3 do 10, 13 do 36, 42 do 45 in 47 do 57 se črtajo; |
| --- | --- | --- |

(d)

V dodatku 4 se preglednica spremeni:

(i)

točke 3 do 10, 13 do 36, 42 do 45 in 47 do 57 se črtajo;

| (ii) | točka 46 se črta; |
| --- | --- |

(ii)

točka 46 se črta;

| (iii) | doda se naslednja točka 63:
















  Postavka | Področje | Sklicevanje na regulativni akt | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „63 | Splošna varnost | Uredba (ES) št. 661/2009 | D/U | D/U | D/U | D/U | D/U | D/U | D/U | D/U | D/U“ |

(iii)

doda se naslednja točka 63:

Postavka

Področje

Sklicevanje na regulativni akt

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

„63

Splošna varnost

Uredba (ES) št. 661/2009

D/U

D/U

D/U

D/U

D/U

D/U

D/U

D/U

D/U“

| (e) | V dodatku 5 se preglednica spremeni:






  (i) | točke 3 do 10, 12 do 36, 42 do 45 in 47 do 57 se črtajo; |
| --- | --- | --- |

(e)

V dodatku 5 se preglednica spremeni:

(i)

točke 3 do 10, 12 do 36, 42 do 45 in 47 do 57 se črtajo;

| (ii) | točka 46 se črta; |
| --- | --- |

(ii)

točka 46 se črta;

| (iii) | doda se naslednja vrstica:








  Postavka | Področje | Sklicevanje na regulativni akt | Avtodvigalo kategorije N3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „63 | Splošna varnost | Uredba (ES) št. 661/2009 | D/U“ |

(iii)

doda se naslednja vrstica:

Postavka

Področje

Sklicevanje na regulativni akt

Avtodvigalo kategorije N3

„63

Splošna varnost

Uredba (ES) št. 661/2009

D/U“

| (f) | „Pomen znakov“ se spremeni:






  (i) | točke C, U, W5 in W6 se črtajo; |
| --- | --- | --- |

(f)

„Pomen znakov“ se spremeni:

(i)

točke C, U, W5 in W6 se črtajo;

| (ii) | doda se naslednje besedilo:
  „D/U: Ta regulativni akt se delno uporablja. Natančno področje uporabe je določeno v izvedbenih ukrepih Uredbe.“ |
| --- | --- |

(ii)

doda se naslednje besedilo:

„D/U: Ta regulativni akt se delno uporablja. Natančno področje uporabe je določeno v izvedbenih ukrepih Uredbe.“

| 4. | V preglednici Priloge XV se točka 46 črta. |
| --- | --- |

4.

V preglednici Priloge XV se točka 46 črta.

---

PRILOGA IV

Seznam pravilnikov UN/ECE, ki se obvezno uporabljajo

---

PRILOGA V

Datumi za izvedbo zahtev za sisteme elektronskega nadzora stabilnosti v vozilih kategorij M2, M3, N2, N3, O3 in O4

Preglednica 1 –   Datumi izvedbe za nove tipe vozil

| Kategorija vozila | Datum izvedbe |
| --- | --- |
| M2 | 11. julij 2013 |
| M3 (razred III) | 1. november 2011 |
| M3 < 16 ton (pnevmatski prenos) | 1. november 2011 |
| M3 (razred II in B (hidravlični prenos) | 11. julij 2013 |
| M3 (razred III) (hidravlični prenos) | 11. julij 2013 |
| M3 (razred III) (pnevmatski prenos signala in hidravlični prenos moči) | 11. julij 2014 |
| M3 (razred II) (pnevmatski prenos signala in hidravlični prenos moči) | 11. julij 2014 |
| M3 (drugo) | 1. november 2011 |
| N2 (hidravlični prenos) | 11. julij 2013 |
| N2 (pnevmatski prenos signala in hidravlični prenos moči) | 11. julij 2014 |
| N2 (drugo) | 11. julij 2012 |
| N3 (dvoosni vlačilci za polpriklopnike) | 1. november 2011 |
| N3 (dvoosni vlačilci za polpriklopnike s pnevmatskim prenosom signala (ABS)) | 1. november 2011 |
| N3 (3 osi z elektronskim prenosom signala (EBS)) | 1. november 2011 |
| N3 (2 in 3 osi s pnevmatskim prenosom signala (ABS)) | 11. julij 2012 |
| N3 (drugo) | 1. november 2011 |
| O3 (kombinirana osna obremenitev od 3,5 do 7,5 tone) | 11. julij 2012 |
| O3 (drugo) | 1. november 2011 |
| O4 | 1. november 2011 |

Kategorija vozila

Datum izvedbe

M2

11. julij 2013

M3 (razred III)

1. november 2011

M3 < 16 ton (pnevmatski prenos)

1. november 2011

M3 (razred II in B (hidravlični prenos)

11. julij 2013

M3 (razred III) (hidravlični prenos)

11. julij 2013

M3 (razred III) (pnevmatski prenos signala in hidravlični prenos moči)

11. julij 2014

M3 (razred II) (pnevmatski prenos signala in hidravlični prenos moči)

11. julij 2014

M3 (drugo)

1. november 2011

N2 (hidravlični prenos)

11. julij 2013

N2 (pnevmatski prenos signala in hidravlični prenos moči)

11. julij 2014

N2 (drugo)

11. julij 2012

N3 (dvoosni vlačilci za polpriklopnike)

1. november 2011

N3 (dvoosni vlačilci za polpriklopnike s pnevmatskim prenosom signala (ABS))

1. november 2011

N3 (3 osi z elektronskim prenosom signala (EBS))

1. november 2011

N3 (2 in 3 osi s pnevmatskim prenosom signala (ABS))

11. julij 2012

N3 (drugo)

1. november 2011

O3 (kombinirana osna obremenitev od 3,5 do 7,5 tone)

11. julij 2012

O3 (drugo)

1. november 2011

O4

1. november 2011

Preglednica 2 –   Datumi izvedbe za nova vozila

| Kategorija vozila | Datum izvedbe |
| --- | --- |
| M2 | 11. julij 2015 |
| M3 (razred III) | 1. november 2014 |
| M3 < 16 ton (pnevmatski prenos) | 1. november 2014 |
| M3 (razred II in B (hidravlični prenos) | 11. julij 2015 |
| M3 (razred III) (hidravlični prenos) | 11. julij 2015 |
| M3 (razred III) (pnevmatski prenos signala in hidravlični prenos moči) | 11. julij 2016 |
| M3 (razred II) (pnevmatski prenos signala in hidravlični prenos moči) | 11. julij 2016 |
| M3 (drugo) | 1. november 2014 |
| N2 (hidravlični prenos) | 11. julij 2015 |
| N2 (pnevmatski prenos signala in hidravlični prenos moči) | 11. julij 2016 |
| N2 (drugo) | 1. november 2014 |
| N3 (dvoosni vlačilci za polpriklopnike) | 1. november 2014 |
| N3 (dvoosni vlačilci za polpriklopnike s pnevmatskim prenosom signala (ABS)) | 1. november 2014 |
| N3 (3 osi z elektronskim prenosom signala (EBS)) | 1. november 2014 |
| N3 (2 in 3 osi s pnevmatskim prenosom signala (ABS)) | 1. november 2014 |
| N3 (drugo) | 1. november 2014 |
| O3 (kombinirana osna obremenitev od 3,5 do 7,5 tone) | 1. november 2014 |
| O3 (drugo) | 1. november 2014 |
| O4 | 1. november 2014 |

Kategorija vozila

Datum izvedbe

M2

11. julij 2015

M3 (razred III)

1. november 2014

M3 < 16 ton (pnevmatski prenos)

1. november 2014

M3 (razred II in B (hidravlični prenos)

11. julij 2015

M3 (razred III) (hidravlični prenos)

11. julij 2015

M3 (razred III) (pnevmatski prenos signala in hidravlični prenos moči)

11. julij 2016

M3 (razred II) (pnevmatski prenos signala in hidravlični prenos moči)

11. julij 2016

M3 (drugo)

1. november 2014

N2 (hidravlični prenos)

11. julij 2015

N2 (pnevmatski prenos signala in hidravlični prenos moči)

11. julij 2016

N2 (drugo)

1. november 2014

N3 (dvoosni vlačilci za polpriklopnike)

1. november 2014

N3 (dvoosni vlačilci za polpriklopnike s pnevmatskim prenosom signala (ABS))

1. november 2014

N3 (3 osi z elektronskim prenosom signala (EBS))

1. november 2014

N3 (2 in 3 osi s pnevmatskim prenosom signala (ABS))

1. november 2014

N3 (drugo)

1. november 2014

O3 (kombinirana osna obremenitev od 3,5 do 7,5 tone)

1. november 2014

O3 (drugo)

1. november 2014

O4

1. november 2014

---

| 31.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 200/25 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 200/25

---

UREDBA (ES) št. 662/2009 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 13. julija 2009

o uvedbi postopka za pogajanja in sklenitev sporazumov med državami članicami in tretjimi državami o določenih zadevah v zvezi s pravom, ki se uporablja za pogodbena in nepogodbena obligacijska razmerja

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 61(c), 65 in 67(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Naslov IV tretjega dela Pogodbe zagotavlja pravno podlago za sprejetje zakonodaje Skupnosti na področju pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah. |
| --- | --- |

(1)

Naslov IV tretjega dela Pogodbe zagotavlja pravno podlago za sprejetje zakonodaje Skupnosti na področju pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah.

| (2) | Pravosodno sodelovanje v civilnih zadevah med državami članicami in tretjimi državami se je običajno urejalo s sporazumi med državami članicami in tretjimi državami. Takšni sporazumi, ki so zelo številni, pogosto odražajo posebne vezi med državo članico in tretjo državo, in so namenjeni določitvi ustreznega pravnega okvira za zadovoljitev posebnih potreb zadevnih strani. |
| --- | --- |

(2)

Pravosodno sodelovanje v civilnih zadevah med državami članicami in tretjimi državami se je običajno urejalo s sporazumi med državami članicami in tretjimi državami. Takšni sporazumi, ki so zelo številni, pogosto odražajo posebne vezi med državo članico in tretjo državo, in so namenjeni določitvi ustreznega pravnega okvira za zadovoljitev posebnih potreb zadevnih strani.

| (3) | Člen 307 Pogodbe zahteva, da države članice ustrezno ukrepajo, da bi odpravile nezdružljivosti med pravnim redom Skupnosti in mednarodnimi sporazumi, sklenjenimi med državami članicami in tretjimi državami. To lahko pomeni, da bodo potrebna ponovna pogajanja o takšnih sporazumih. |
| --- | --- |

(3)

Člen 307 Pogodbe zahteva, da države članice ustrezno ukrepajo, da bi odpravile nezdružljivosti med pravnim redom Skupnosti in mednarodnimi sporazumi, sklenjenimi med državami članicami in tretjimi državami. To lahko pomeni, da bodo potrebna ponovna pogajanja o takšnih sporazumih.

| (4) | Da se zagotovi ustrezen pravni okvir za zadovoljitev posebnih potreb določene države članice v njenih odnosih s tretjo državo lahko obstaja jasna potreba po sklenitvi novih sporazumov s tretjimi državami v zvezi s civilnopravnimi področji, ki spadajo v okvir naslova IV tretjega dela Pogodbe. |
| --- | --- |

(4)

Da se zagotovi ustrezen pravni okvir za zadovoljitev posebnih potreb določene države članice v njenih odnosih s tretjo državo lahko obstaja jasna potreba po sklenitvi novih sporazumov s tretjimi državami v zvezi s civilnopravnimi področji, ki spadajo v okvir naslova IV tretjega dela Pogodbe.

| (5) | Sodišče Evropskih skupnosti je v svojem mnenju 1/03 z dne 7. februarja 2006 o sklenitvi nove Luganske konvencije potrdilo, da je Skupnost pridobila izključno pristojnost za sklenitev mednarodnega sporazuma, kot je Luganska konvencija, s tretjimi državami o zadevah, ki vplivajo na pravila iz Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (2) (Bruselj I). |
| --- | --- |

(5)

Sodišče Evropskih skupnosti je v svojem mnenju 1/03 z dne 7. februarja 2006 o sklenitvi nove Luganske konvencije potrdilo, da je Skupnost pridobila izključno pristojnost za sklenitev mednarodnega sporazuma, kot je Luganska konvencija, s tretjimi državami o zadevah, ki vplivajo na pravila iz Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (2) (Bruselj I).

| (6) | V skladu s členom 300 Pogodbe je Skupnost pristojna za sklepanje sporazumov med Skupnostjo in tretjimi državami o zadevah, ki spadajo v izključno pristojnost Skupnosti. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 300 Pogodbe je Skupnost pristojna za sklepanje sporazumov med Skupnostjo in tretjimi državami o zadevah, ki spadajo v izključno pristojnost Skupnosti.

| (7) | Člen 10 Pogodbe državam članicam nalaga, naj olajšujejo izpolnjevanje nalog Skupnosti in se vzdržijo vseh ukrepov, ki bi lahko ogrozili doseganje ciljev Pogodbe. Ta obveznost lojalnega sodelovanja je splošno veljavna in ni odvisna od tega, ali ima Skupnost izključno pristojnost. |
| --- | --- |

(7)

Člen 10 Pogodbe državam članicam nalaga, naj olajšujejo izpolnjevanje nalog Skupnosti in se vzdržijo vseh ukrepov, ki bi lahko ogrozili doseganje ciljev Pogodbe. Ta obveznost lojalnega sodelovanja je splošno veljavna in ni odvisna od tega, ali ima Skupnost izključno pristojnost.

| (8) | Za sporazume s tretjimi državami o določenih civilnopravnih zadevah, ki spadajo v izključno pristojnost Skupnosti, bi bilo treba uvesti skladen in pregleden postopek, s katerim bi se državam članicam dovolilo, da spremenijo obstoječ sporazum ali se pogajajo o in sklenejo nov sporazum, zlasti kadar Skupnost sama ni izrazila namere, da bo izvajala svojo zunanjo pristojnost za sklenitev sporazuma na podlagi obstoječega ali načrtovanega pogajalskega mandata. Ta postopek ne bi smel posegati v izključno pristojnost Skupnosti in določbe členov 300 in 307 Pogodbe. Šteti bi ga bilo treba kot izjemen ukrep in imeti bi moral omejeno področje uporabe in omejeno trajanje. |
| --- | --- |

(8)

Za sporazume s tretjimi državami o določenih civilnopravnih zadevah, ki spadajo v izključno pristojnost Skupnosti, bi bilo treba uvesti skladen in pregleden postopek, s katerim bi se državam članicam dovolilo, da spremenijo obstoječ sporazum ali se pogajajo o in sklenejo nov sporazum, zlasti kadar Skupnost sama ni izrazila namere, da bo izvajala svojo zunanjo pristojnost za sklenitev sporazuma na podlagi obstoječega ali načrtovanega pogajalskega mandata. Ta postopek ne bi smel posegati v izključno pristojnost Skupnosti in določbe členov 300 in 307 Pogodbe. Šteti bi ga bilo treba kot izjemen ukrep in imeti bi moral omejeno področje uporabe in omejeno trajanje.

| (9) | Ta uredba se ne bi smela uporabljati, če je Skupnost z zadevno tretjo državo že sklenila sporazum o isti zadevi. Za dva sporazuma bi moralo veljati, da obravnavata isto zadevo le, če in kolikor vsebinsko urejata ista posebna pravna vprašanja. Določbe, ki zgolj navajajo splošno namero za sodelovanje v zvezi s takšnimi vprašanji, se ne bi smele obravnavati kot določbe, ki se nanašajo na isto zadevo. |
| --- | --- |

(9)

Ta uredba se ne bi smela uporabljati, če je Skupnost z zadevno tretjo državo že sklenila sporazum o isti zadevi. Za dva sporazuma bi moralo veljati, da obravnavata isto zadevo le, če in kolikor vsebinsko urejata ista posebna pravna vprašanja. Določbe, ki zgolj navajajo splošno namero za sodelovanje v zvezi s takšnimi vprašanji, se ne bi smele obravnavati kot določbe, ki se nanašajo na isto zadevo.

| (10) | Uredba bi morala izjemoma zajeti tudi nekatere regionalne sporazume med nekaj državami članicami in nekaj tretjimi državami, na primer med dvema ali tremi državami, ki so namenjeni obravnavi lokalnih razmer in h katerim druge države ne morejo pristopiti. |
| --- | --- |

(10)

Uredba bi morala izjemoma zajeti tudi nekatere regionalne sporazume med nekaj državami članicami in nekaj tretjimi državami, na primer med dvema ali tremi državami, ki so namenjeni obravnavi lokalnih razmer in h katerim druge države ne morejo pristopiti.

| (11) | Da bi zagotovili, da sporazum, ki ga načrtuje država članica, ne povzroči neučinkovitosti prava Skupnosti in ne ogrozi pravilnega delovanja sistema, vzpostavljenega s tem pravom, ali ne ogrozi zunanje politike Skupnosti, kot jo je določila Skupnost, bi morala zadevna država članica o svojih namerah uradno obvestiti Komisijo, da bi pridobila dovoljenje za začetek ali nadaljevanje formalnih pogajanj o sporazumu, kakor tudi za sklenitev sporazuma. Takšno uradno obvestilo bi bilo treba podati v pismu ali v elektronski obliki. Vsebovati bi moralo vse ustrezne informacije in dokumentacijo, na podlagi katerih bi lahko Komisija ocenila pričakovani učinek izida pogajanj na pravo Skupnosti. |
| --- | --- |

(11)

Da bi zagotovili, da sporazum, ki ga načrtuje država članica, ne povzroči neučinkovitosti prava Skupnosti in ne ogrozi pravilnega delovanja sistema, vzpostavljenega s tem pravom, ali ne ogrozi zunanje politike Skupnosti, kot jo je določila Skupnost, bi morala zadevna država članica o svojih namerah uradno obvestiti Komisijo, da bi pridobila dovoljenje za začetek ali nadaljevanje formalnih pogajanj o sporazumu, kakor tudi za sklenitev sporazuma. Takšno uradno obvestilo bi bilo treba podati v pismu ali v elektronski obliki. Vsebovati bi moralo vse ustrezne informacije in dokumentacijo, na podlagi katerih bi lahko Komisija ocenila pričakovani učinek izida pogajanj na pravo Skupnosti.

| (12) | Treba bi bilo oceniti, ali obstaja zadosten interes Skupnosti za sklenitev dvostranskega sporazuma med Skupnostjo in zadevno tretjo državo ali, kjer je to ustrezno, za nadomestitev obstoječega dvostranskega sporazuma med državo članico in tretjo državo s sporazumom Skupnosti. Zato bi bilo treba vse države članice obvestiti o vsakem uradnem obvestilu, ki ga Komisija prejme v zvezi s sporazumom, ki ga načrtuje država članica, da bi jim omogočili, da izrazijo svoj interes, da se pridružijo pobudi države članice, ki je predložila uradno obvestilo. Če bi se na podlagi takšne izmenjave informacij pojavil zadosten interes Skupnosti, bi morala Komisija razmisliti o predlaganju pogajalskega mandata za sklenitev sporazuma med Skupnostjo in zadevno tretjo državo. |
| --- | --- |

(12)

Treba bi bilo oceniti, ali obstaja zadosten interes Skupnosti za sklenitev dvostranskega sporazuma med Skupnostjo in zadevno tretjo državo ali, kjer je to ustrezno, za nadomestitev obstoječega dvostranskega sporazuma med državo članico in tretjo državo s sporazumom Skupnosti. Zato bi bilo treba vse države članice obvestiti o vsakem uradnem obvestilu, ki ga Komisija prejme v zvezi s sporazumom, ki ga načrtuje država članica, da bi jim omogočili, da izrazijo svoj interes, da se pridružijo pobudi države članice, ki je predložila uradno obvestilo. Če bi se na podlagi takšne izmenjave informacij pojavil zadosten interes Skupnosti, bi morala Komisija razmisliti o predlaganju pogajalskega mandata za sklenitev sporazuma med Skupnostjo in zadevno tretjo državo.

| (13) | Če Komisija od države članice zahteva dodatne informacije v zvezi s svojo oceno, ali naj se tej državi članici dovoli, da začne pogajanja s tretjo državo, takšna zahteva ne bi smela vplivati na rok, v katerem mora Komisija podati obrazloženo odločitev o prošnji te države članice. |
| --- | --- |

(13)

Če Komisija od države članice zahteva dodatne informacije v zvezi s svojo oceno, ali naj se tej državi članici dovoli, da začne pogajanja s tretjo državo, takšna zahteva ne bi smela vplivati na rok, v katerem mora Komisija podati obrazloženo odločitev o prošnji te države članice.

| (14) | Komisija bi morala imeti pri dovoljenju za začetek formalnih pogajanj možnost, da po potrebi predlaga pogajalske smernice ali zahteva vključitev posebnih klavzul v načrtovani sporazum. V različnih fazah pogajanj bi bilo treba Komisijo v celoti obveščati o zadevah, ki spadajo v področje uporabe te uredbe in ji omogočiti, da se pogajanj v zvezi s temi zadevami udeleži kot opazovalka. |
| --- | --- |

(14)

Komisija bi morala imeti pri dovoljenju za začetek formalnih pogajanj možnost, da po potrebi predlaga pogajalske smernice ali zahteva vključitev posebnih klavzul v načrtovani sporazum. V različnih fazah pogajanj bi bilo treba Komisijo v celoti obveščati o zadevah, ki spadajo v področje uporabe te uredbe in ji omogočiti, da se pogajanj v zvezi s temi zadevami udeleži kot opazovalka.

| (15) | V uradnem obvestilu, da nameravajo začeti pogajanja s tretjo državo, bi morala biti obveza držav članic glede seznanitve Komisije omejena na vidike, ki jih Komisija potrebuje za izvedbo ocene. Dovoljenje Komisije in vse morebitne pogajalske smernice ali zavrnitev s strani Komisije bi se morali nanašati le na zadeve, ki spadajo v področje uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(15)

V uradnem obvestilu, da nameravajo začeti pogajanja s tretjo državo, bi morala biti obveza držav članic glede seznanitve Komisije omejena na vidike, ki jih Komisija potrebuje za izvedbo ocene. Dovoljenje Komisije in vse morebitne pogajalske smernice ali zavrnitev s strani Komisije bi se morali nanašati le na zadeve, ki spadajo v področje uporabe te uredbe.

| (16) | Vse države članice bi morale biti obveščene o vseh uradnih obvestilih, ki jih prejme Komisija v zvezi z načrtovanimi sporazumi ali sporazumi, doseženimi s pogajanji, ter o vseh obrazloženih odločitvah, ki jih Komisija sprejme na podlagi te uredbe. Te informacije bi morale v celoti izpolnjevati morebitne zahteve glede zaupnosti. |
| --- | --- |

(16)

Vse države članice bi morale biti obveščene o vseh uradnih obvestilih, ki jih prejme Komisija v zvezi z načrtovanimi sporazumi ali sporazumi, doseženimi s pogajanji, ter o vseh obrazloženih odločitvah, ki jih Komisija sprejme na podlagi te uredbe. Te informacije bi morale v celoti izpolnjevati morebitne zahteve glede zaupnosti.

| (17) | Evropski parlament, Svet in Komisija bi morali poskrbeti, da se vse informacije, opredeljene kot zaupne, obravnavajo v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (3). |
| --- | --- |

(17)

Evropski parlament, Svet in Komisija bi morali poskrbeti, da se vse informacije, opredeljene kot zaupne, obravnavajo v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (3).

| (18) | Kadar Komisija na podlagi svoje ocene ne namerava odobriti začetka formalnih pogajanj ali sklenitve s pogajanji doseženega sporazuma, bi morala pred predložitvijo obrazložene odločitve podati mnenje zadevni državi članici. V primeru, da se odobritev sklenitve s pogajanji doseženega sporazuma zavrne, bi bilo treba mnenje predložiti tudi Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(18)

Kadar Komisija na podlagi svoje ocene ne namerava odobriti začetka formalnih pogajanj ali sklenitve s pogajanji doseženega sporazuma, bi morala pred predložitvijo obrazložene odločitve podati mnenje zadevni državi članici. V primeru, da se odobritev sklenitve s pogajanji doseženega sporazuma zavrne, bi bilo treba mnenje predložiti tudi Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (19) | Da se zagotovi, da s pogajanji doseženi sporazum ne ovira izvajanja zunanje politike Skupnosti na področju pravosodnega sodelovanja v civilnih in gospodarskih zadevah, bi morala biti v primeru sklenitve naknadnega sporazuma z isto vsebino med Skupnostjo ali Skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter isto tretjo državo na drugi strani v sporazum vključena bodisi določba o njegovi celotni ali delni odpovedi bodisi določba o neposredni nadomestitvi ustreznih določb sporazuma z določbami takšnega naknadnega sporazuma. |
| --- | --- |

(19)

Da se zagotovi, da s pogajanji doseženi sporazum ne ovira izvajanja zunanje politike Skupnosti na področju pravosodnega sodelovanja v civilnih in gospodarskih zadevah, bi morala biti v primeru sklenitve naknadnega sporazuma z isto vsebino med Skupnostjo ali Skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter isto tretjo državo na drugi strani v sporazum vključena bodisi določba o njegovi celotni ali delni odpovedi bodisi določba o neposredni nadomestitvi ustreznih določb sporazuma z določbami takšnega naknadnega sporazuma.

| (20) | V primerih, kadar je ob začetku veljavnosti te uredbe država članica že začela pogajanja o sporazumu s tretjo državo ali jih je že zaključila, vendar še ni izrazila soglasja k temu, da bi bila s sporazumom vezana, bi bilo treba sprejeti določbo o prehodnih ukrepih. |
| --- | --- |

(20)

V primerih, kadar je ob začetku veljavnosti te uredbe država članica že začela pogajanja o sporazumu s tretjo državo ali jih je že zaključila, vendar še ni izrazila soglasja k temu, da bi bila s sporazumom vezana, bi bilo treba sprejeti določbo o prehodnih ukrepih.

| (21) | Da bi zagotovili, da se pri uporabi te uredbe pridobi dovolj izkušenj, bi morala Komisija poročilo o takšnem izvajanju predložiti ne prej kot osem let po sprejetju te uredbe. V tem poročilu bi morala Komisija v okviru svojih pristojnosti potrditi začasno naravo te uredbe ali preučiti, ali bi bilo treba to uredbo nadomestiti z novo uredbo o isti zadevi oziroma ali naj bi vključevala tudi posebne zadeve, ki spadajo v izključno pristojnost Skupnosti in jih urejajo drugi instrumenti Skupnosti iz uvodne izjave 5. |
| --- | --- |

(21)

Da bi zagotovili, da se pri uporabi te uredbe pridobi dovolj izkušenj, bi morala Komisija poročilo o takšnem izvajanju predložiti ne prej kot osem let po sprejetju te uredbe. V tem poročilu bi morala Komisija v okviru svojih pristojnosti potrditi začasno naravo te uredbe ali preučiti, ali bi bilo treba to uredbo nadomestiti z novo uredbo o isti zadevi oziroma ali naj bi vključevala tudi posebne zadeve, ki spadajo v izključno pristojnost Skupnosti in jih urejajo drugi instrumenti Skupnosti iz uvodne izjave 5.

| (22) | Če poročilo, ki ga predloži Komisija, potrdi začasno naravo te uredbe, bi morale imeti države članice po predložitvi poročila še vedno možnost, da Komisijo uradno obvestijo o potekajočih ali že napovedanih pogajanjih, da bi pridobile dovoljenje za začetek formalnih pogajanj. |
| --- | --- |

(22)

Če poročilo, ki ga predloži Komisija, potrdi začasno naravo te uredbe, bi morale imeti države članice po predložitvi poročila še vedno možnost, da Komisijo uradno obvestijo o potekajočih ali že napovedanih pogajanjih, da bi pridobile dovoljenje za začetek formalnih pogajanj.

| (23) | V skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje njenega cilja. |
| --- | --- |

(23)

V skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje njenega cilja.

| (24) | V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, sta Združeno kraljestvo in Irska podali uradno obvestilo, da želita sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe. |
| --- | --- |

(24)

V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, sta Združeno kraljestvo in Irska podali uradno obvestilo, da želita sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe.

| (25) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja – |
| --- | --- |

(25)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   Ta uredba določa postopek, v skladu s katerim se državi članici dovoli, da spremeni obstoječi sporazum ali se pogaja o in sklene nov sporazum s tretjo državo, ob upoštevanju pogojev, določenih v tej uredbi.

Ta postopek ne posega v pristojnosti Skupnosti in držav članic.

2.   Ta uredba se uporablja za sporazume o določenih zadevah, ki v celoti ali delno spadajo v področje uporabe Uredbe (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o pravu, ki se uporablja za pogodbena obligacijska razmerja (Rim I) (4) in Uredbe (ES) št. 864/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o pravu, ki se uporablja za nepogodbene obveznosti (Rim II) (5).

3.   Ta uredba se ne uporablja, če je Skupnost z zadevno tretjo državo že sklenila sporazum o isti zadevi.

Člen 2

Opredelitev pojmov

1.   Za namene te uredbe izraz „sporazum“ pomeni:

| (a) | dvostranski sporazum med državo članico in tretjo državo; |
| --- | --- |

(a)

dvostranski sporazum med državo članico in tretjo državo;

| (b) | regionalni sporazum med omejenim številom držav članic in tretjih držav, ki mejijo na te države članice, katerega namen je obravnavati lokalne razmere in h kateremu druge države ne morejo pristopiti. |
| --- | --- |

(b)

regionalni sporazum med omejenim številom držav članic in tretjih držav, ki mejijo na te države članice, katerega namen je obravnavati lokalne razmere in h kateremu druge države ne morejo pristopiti.

2.   Vsako sklicevanje na državo članico ali na tretjo državo v tej uredbi se v zvezi z regionalnimi sporazumi iz točke (b) odstavka 1 razlaga kot sklicevanje na zadevne države članice ali zadevne tretje države.

Člen 3

Uradno obveščanje Komisije

1.   Kadar namerava država članica začeti pogajanja za spremembo obstoječega sporazuma ali sklenitev novega sporazuma, ki spada v področje uporabe te uredbe, Komisijo o svoji nameri pisno uradno obvesti čim prej pred načrtovanim začetkom formalnih pogajanj.

2.   Uradno obvestilo vsebuje izvod obstoječega sporazuma, osnutek sporazuma ali osnutek predloga ter vso drugo zadevno dokumentacijo, če je to potrebno. Država članica opiše vsebino pogajanj in opredeli vprašanja, ki bodo obravnavana v načrtovanem sporazumu, ali določbe obstoječega sporazuma, ki jih je treba spremeniti. Država članica lahko posreduje tudi vse druge dodatne informacije.

Člen 4

Ocena Komisije

1.   Po prejemu uradnega obvestila iz člena 3 Komisija oceni, ali se država članica lahko začne formalno pogajati.

2.   Pri navedeni oceni Komisija najprej preveri, ali je v naslednjih 24 mesecih posebej predviden ustrezen pogajalski mandat za sklenitev sporazuma Skupnosti z zadevno tretjo državo. V nasprotnem primeru Komisija oceni, ali so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | zadevna država članica je posredovala informacije, ki kažejo, da ima poseben interes za sklenitev sporazuma zaradi gospodarskih, geografskih, kulturnih, zgodovinskih, družbenih ali političnih vezi med državo članico in zadevno tretjo državo; |
| --- | --- |

(a)

zadevna država članica je posredovala informacije, ki kažejo, da ima poseben interes za sklenitev sporazuma zaradi gospodarskih, geografskih, kulturnih, zgodovinskih, družbenih ali političnih vezi med državo članico in zadevno tretjo državo;

| (b) | informacije, ki jih posreduje država članica, kažejo, da načrtovani sporazum ne bo povzročil neučinkovitosti prava Skupnosti in ne bo ogrozil pravilnega delovanja sistema, vzpostavljenega s tem pravom; in |
| --- | --- |

(b)

informacije, ki jih posreduje država članica, kažejo, da načrtovani sporazum ne bo povzročil neučinkovitosti prava Skupnosti in ne bo ogrozil pravilnega delovanja sistema, vzpostavljenega s tem pravom; in

| (c) | načrtovani sporazum ne bi ogrozil dogovorjenih ciljev in namena zunanje politike Skupnosti, kot jo je določila Skupnost. |
| --- | --- |

(c)

načrtovani sporazum ne bi ogrozil dogovorjenih ciljev in namena zunanje politike Skupnosti, kot jo je določila Skupnost.

3.   Če informacije, ki jih posreduje država članica, ne zadostujejo za namene ocene, lahko Komisija zahteva dodatne informacije.

Člen 5

Dovoljenje za začetek formalnih pogajanj

1.   Če načrtovani sporazum izpolnjuje pogoje iz člena 4(2), Komisija v 90 dneh od prejema uradnega obvestila iz člena 3 poda obrazloženo odločitev o prošnji države članice z dovoljenjem, da začne formalna pogajanja o tem sporazumu.

Če je to potrebno, lahko Komisija predlaga pogajalske smernice in zahteva vključitev določenih klavzul v načrtovani sporazum.

2.   Načrtovani sporazum vsebuje klavzulo, ki določa:

| (a) | popolno ali delno odpoved sporazuma v primeru, da bi bil med Skupnostjo ali Skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter isto tretjo državo na drugi strani kasneje sklenjen sporazum o isti zadevi; ali |
| --- | --- |

(a)

popolno ali delno odpoved sporazuma v primeru, da bi bil med Skupnostjo ali Skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter isto tretjo državo na drugi strani kasneje sklenjen sporazum o isti zadevi; ali

| (b) | neposredno nadomestitev ustreznih določb sporazuma z določbami kasnejšega sporazuma, sklenjenega med Skupnostjo ali Skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter isto tretjo državo na drugi strani o isti zadevi.
  Klavzulo iz točke (a) prvega pododstavka bi bilo treba oblikovati v skladu z naslednjim vzorcem: „ (ime države članice/imena držav članic) v celoti ali delno odpoveduje(-jo) ta sporazum, če in ko Evropska skupnost ali Evropska skupnost in njene države članice sklenejo Sporazum z (ime tretje države/imena tretjih držav) o istih civilnopravnih zadevah, kot jih ureja ta sporazum“.
  Klavzulo iz točke (b) prvega pododstavka bi bilo treba oblikovati v skladu z naslednjim vzorcem: „Ta sporazum ali nekatere določbe tega sporazuma se prenehajo uporabljati na dan začetka veljavnosti sporazuma med Evropsko skupnostjo ali Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter (ime tretje države/imena tretjih držav) na drugi strani za zadeve, ki jih ureja novi sporazum“. |
| --- | --- |

(b)

neposredno nadomestitev ustreznih določb sporazuma z določbami kasnejšega sporazuma, sklenjenega med Skupnostjo ali Skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter isto tretjo državo na drugi strani o isti zadevi.

Klavzulo iz točke (a) prvega pododstavka bi bilo treba oblikovati v skladu z naslednjim vzorcem: „ (ime države članice/imena držav članic) v celoti ali delno odpoveduje(-jo) ta sporazum, če in ko Evropska skupnost ali Evropska skupnost in njene države članice sklenejo Sporazum z (ime tretje države/imena tretjih držav) o istih civilnopravnih zadevah, kot jih ureja ta sporazum“.

Klavzulo iz točke (b) prvega pododstavka bi bilo treba oblikovati v skladu z naslednjim vzorcem: „Ta sporazum ali nekatere določbe tega sporazuma se prenehajo uporabljati na dan začetka veljavnosti sporazuma med Evropsko skupnostjo ali Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter (ime tretje države/imena tretjih držav) na drugi strani za zadeve, ki jih ureja novi sporazum“.

Člen 6

Zavrnitev dovoljenja za začetek formalnih pogajanj

1.   Če Komisija na podlagi svoje ocene iz člena 4 ne namerava dovoliti začetka formalnih pogajanj o načrtovanem sporazumu, zadevni državi članici predloži mnenje v 90 dneh po prejemu uradnega obvestila iz člena 3.

2.   Zadevna država članica lahko v 30 dneh po prejemu mnenja Komisije zahteva, da Komisija z njo začne razpravo, katere namen je poiskati rešitev.

3.   Če zadevna država članica v roku iz odstavka 2 ne zaprosi Komisije za takšno razpravo, Komisija poda obrazloženo odločitev o prošnji države članice v 130 dneh po prejemu uradnega obvestila iz člena 3.

4.   V primeru razprave iz odstavka 2, Komisija poda obrazloženo odločitev o prošnji države članice v 30 dneh po zaključku razprave.

Člen 7

Sodelovanje Komisije pri pogajanjih

Če gre za zadeve, ki spadajo v področje uporabe te uredbe, se Komisija lahko udeleži pogajanj med državo članico in tretjo državo kot opazovalka. Če Komisija kot opazovalka ni udeležena, se jo obvešča o napredku in rezultatih v različnih fazah pogajanj.

Člen 8

Dovoljenje za sklenitev sporazuma

1.   Pred podpisom s pogajanji doseženega sporazuma zadevna država članica uradno obvesti Komisijo o izidu pogajanj in ji pošlje besedilo sporazuma.

2.   Po prejemu tega uradnega obvestila Komisija oceni, ali s pogajanji doseženi sporazum:

| (a) | izpolnjuje pogoj iz točke (b) člena 4(2); |
| --- | --- |

(a)

izpolnjuje pogoj iz točke (b) člena 4(2);

| (b) | izpolnjuje pogoj iz točke (c) člena 4(2), če so v zvezi s tem pogojem nastale nove in izredne okoliščine; in |
| --- | --- |

(b)

izpolnjuje pogoj iz točke (c) člena 4(2), če so v zvezi s tem pogojem nastale nove in izredne okoliščine; in

| (c) | izpolnjuje zahtevo iz člena 5(2). |
| --- | --- |

(c)

izpolnjuje zahtevo iz člena 5(2).

3.   Če s pogajanji dosežen sporazum izpolnjuje pogoje in zahteve iz odstavka 2, Komisija v 90 dneh po prejemu uradnega obvestila iz odstavka 1 poda obrazloženo odločitev o prošnji države članice z dovoljenjem za sklenitev sporazuma.

Člen 9

Zavrnitev dovoljenja za sklenitev sporazuma

1.   Če Komisija na podlagi svoje ocene iz člena 8(2) ne namerava dovoliti sklenitve s pogajanji doseženega sporazuma, zadevni državi članici kakor tudi Evropskemu parlamentu in Svetu poda mnenje v 90 dneh po prejemu uradnega obvestila iz člena 8(1).

2.   Zadevna država članica lahko v 30 dneh po prejemu mnenja Komisije zahteva, da Komisija z njo začne razpravo, katere namen je poiskati rešitev.

3.   Če zadevna država članica ne zaprosi Komisije za takšno razpravo v roku iz odstavka 2, Komisija poda obrazloženo odločitev o prošnji države članice v 130 dneh po prejemu uradnega obvestila iz člena 8(1).

4.   V primeru razprave iz odstavka 2, Komisija poda obrazloženo odločitev o prošnji države članice v 30 dneh po zaključku razprave.

5.   Komisija o svoji odločitvi uradno obvesti Evropski parlament in Svet v 30 dneh po sprejetju odločitve.

Člen 10

Zaupnost

Pri posredovanju informacij Komisiji v skladu s členi 3, 4(3) in 8 lahko država članica sporoči, ali je treba katero koli informacijo obravnavati kot zaupno in ali se lahko jo posreduje drugim državam članicam.

Člen 11

Posredovanje informacij državam članicam

Komisija ob spoštovanju zahtev glede zaupnosti državam članicam pošlje uradna obvestila, ki jih prejme v skladu s členoma 3 in 8, po potrebi pa tudi spremne dokumente ter vse svoje obrazložene odločitve na podlagi členov 5, 6, 8 in 9.

Člen 12

Prehodne določbe

1.   Če je ob začetku veljavnosti te uredbe država članica že začela postopek pogajanj o sporazumu s tretjo državo, se uporabljajo členi 3 do 11.

Če je to mogoče glede na fazo pogajanj, lahko Komisija predlaga pogajalske smernice ali zahteva vključitev določenih klavzul, kakor je navedeno v drugem pododstavku člena 5(1) in členu 5(2).

2.   Če je ob začetku veljavnosti te uredbe država članica že zaključila pogajanja, vendar še ni sklenila sporazuma, se uporabljajo člen 3, člen 8(2) do (4) in člen 9.

Člen 13

Pregled

1.   Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predloži poročilo o uporabi te uredbe ne prej kot 13. julija 2017.

2.   To poročilo

| (a) | potrdi, da je primerno, da ta uredba preneha veljati na dan, določen v skladu s členom 14(1); ali |
| --- | --- |

(a)

potrdi, da je primerno, da ta uredba preneha veljati na dan, določen v skladu s členom 14(1); ali

| (b) | priporoči, da se od navedenega datuma ta uredba nadomesti z novo uredbo. |
| --- | --- |

(b)

priporoči, da se od navedenega datuma ta uredba nadomesti z novo uredbo.

3.   Če je v tem poročilu priporočeno, da se ta uredba v skladu s točko (b) odstavka 2 nadomesti, se mu priloži ustrezen zakonodajni predlog.

Člen 14

Prenehanje veljavnosti

1.   Ta uredba preneha veljati tri leta po tem, ko Komisija predloži poročilo iz člena 13.

Obdobje treh let iz prvega pododstavka začne teči prvi dan meseca po predložitvi poročila Evropskemu parlamentu ali Svetu; upošteva se kasnejša predložitev.

2.   Ne glede na prenehanje veljavnosti te uredbe na datum, določen v skladu z odstavkom 1, se pogajanja, ki takrat še vedno potekajo in v katerih je udeležena država članica na podlagi te uredbe, lahko nadaljujejo in zaključijo v skladu s to uredbo.

Člen 15

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti.

V Bruslju, 13. julija 2009

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

E. ERLANDSSON

---

(1)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 7. julija 2009.

1

(2)  UL L 12, 16.1.2001, str. 1.

2

(3)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

3

(4)  UL L 177, 4.7.2008, str. 6.

4

(5)  UL L 199, 31.7.2007, str. 40.

5

---

| 31.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 200/31 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 200/31

---

UREDBA (ES) št. 663/2009 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 13. julija 2009

o vzpostavitvi programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti členov 156 in 175(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropsko gospodarstvo se spopada z močnim nazadovanjem zaradi finančne krize. Potrebna so izjemna in takojšnja prizadevanja za odziv na resne gospodarske razmere brez primere. Za obnovitev zaupanja med akterji na trgu je treba nemudoma dokončno oblikovati ukrepe z vplivom na gospodarstvo. |
| --- | --- |

(1)

Evropsko gospodarstvo se spopada z močnim nazadovanjem zaradi finančne krize. Potrebna so izjemna in takojšnja prizadevanja za odziv na resne gospodarske razmere brez primere. Za obnovitev zaupanja med akterji na trgu je treba nemudoma dokončno oblikovati ukrepe z vplivom na gospodarstvo.

| (2) | Hkrati je jasno, da sta dolgoročna konkurenčnost in trajnost evropskega gospodarstva odvisni od njegovega preoblikovanja, da se bo lahko odzvalo na zahteve po zanesljivi oskrbi z energijo in potrebo po zmanjšanju izpustov toplogrednih plinov. Takšen sklep dodatno utrjuje čedalje večja zaskrbljenost glede zanesljivosti oskrbe s plinom. |
| --- | --- |

(2)

Hkrati je jasno, da sta dolgoročna konkurenčnost in trajnost evropskega gospodarstva odvisni od njegovega preoblikovanja, da se bo lahko odzvalo na zahteve po zanesljivi oskrbi z energijo in potrebo po zmanjšanju izpustov toplogrednih plinov. Takšen sklep dodatno utrjuje čedalje večja zaskrbljenost glede zanesljivosti oskrbe s plinom.

| (3) | Zato je Evropski svet 11. in 12. decembra 2008 v svojih sklepih potrdil Evropski načrt za oživitev gospodarstva (Načrt za oživitev gospodarstva), ki ga je Komisija predstavila dne 26. novembra 2008 in ki določa način usklajevanja politik med državami članicami in Evropsko unijo ter daje nove spodbude evropskemu gospodarstvu, in sicer takšne, ki so usmerjene v dolgoročne cilje Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

Zato je Evropski svet 11. in 12. decembra 2008 v svojih sklepih potrdil Evropski načrt za oživitev gospodarstva (Načrt za oživitev gospodarstva), ki ga je Komisija predstavila dne 26. novembra 2008 in ki določa način usklajevanja politik med državami članicami in Evropsko unijo ter daje nove spodbude evropskemu gospodarstvu, in sicer takšne, ki so usmerjene v dolgoročne cilje Skupnosti.

| (4) | Pomemben del načrta za oživitev gospodarstva je predlog za povečanje porabe v določenih strateških sektorjih, s čimer bi se odzvali na pomanjkanje zaupanja med vlagatelji in pomagali najti način za okrepitev gospodarstva v prihodnosti. Evropski svet je Komisijo pozval, naj predloži seznam konkretnih projektov za okrepitev naložb, in sicer predvsem v razvoj infrastrukturnih projektov, pri čemer naj upošteva ustrezno geografsko ravnovesje. |
| --- | --- |

(4)

Pomemben del načrta za oživitev gospodarstva je predlog za povečanje porabe v določenih strateških sektorjih, s čimer bi se odzvali na pomanjkanje zaupanja med vlagatelji in pomagali najti način za okrepitev gospodarstva v prihodnosti. Evropski svet je Komisijo pozval, naj predloži seznam konkretnih projektov za okrepitev naložb, in sicer predvsem v razvoj infrastrukturnih projektov, pri čemer naj upošteva ustrezno geografsko ravnovesje.

| (5) | Za učinkovitost načrta za oživitev gospodarstva je bistveno financirati ukrepe, s katerimi bi se hitro odzvali tako na gospodarsko krizo kot tudi na pereče potrebe Skupnosti po energiji. Vendar pa posebni program, ustanovljen s to uredbo, nikakor ne bi smel določati precedensa za stopnje sofinanciranja v prihodnje na področju infrastrukturnih naložb. |
| --- | --- |

(5)

Za učinkovitost načrta za oživitev gospodarstva je bistveno financirati ukrepe, s katerimi bi se hitro odzvali tako na gospodarsko krizo kot tudi na pereče potrebe Skupnosti po energiji. Vendar pa posebni program, ustanovljen s to uredbo, nikakor ne bi smel določati precedensa za stopnje sofinanciranja v prihodnje na področju infrastrukturnih naložb.

| (6) | Da bi bil vpliv dovolj velik in oprijemljiv, bi morali biti navedeni ukrepi osredotočeni le v nekaj posebnih sektorjev, v katerih bi ukrep občutno prispeval k ciljema zanesljivosti oskrbe z energijo in zmanjšanju emisij toplogrednih plinov; so zasnovani obsežni in zreli projekti, ki lahko učinkovito in uspešno izkoristijo visoke zneske finančne pomoči in pritegnejo precejšnje naložbe iz drugih virov, vključno iz Evropske investicijske banke; ter bi lahko ukrep na evropski ravni prinesel dodatno vrednost. Sektorji plinske in električne infrastrukture, energije iz vetrnih elektrarn na morju ter zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida izpolnjujejo ta merila. Izbira teh sektorjev kaže na posebne okoliščine načrta za oživitev gospodarstva in ne bi smela postavljati pod vprašaj velikega pomena energetske učinkovitosti in spodbujanja energije iz obnovljivih virov energije, kar je bilo obravnavano v načrtu za oživitev gospodarstva. |
| --- | --- |

(6)

Da bi bil vpliv dovolj velik in oprijemljiv, bi morali biti navedeni ukrepi osredotočeni le v nekaj posebnih sektorjev, v katerih bi ukrep občutno prispeval k ciljema zanesljivosti oskrbe z energijo in zmanjšanju emisij toplogrednih plinov; so zasnovani obsežni in zreli projekti, ki lahko učinkovito in uspešno izkoristijo visoke zneske finančne pomoči in pritegnejo precejšnje naložbe iz drugih virov, vključno iz Evropske investicijske banke; ter bi lahko ukrep na evropski ravni prinesel dodatno vrednost. Sektorji plinske in električne infrastrukture, energije iz vetrnih elektrarn na morju ter zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida izpolnjujejo ta merila. Izbira teh sektorjev kaže na posebne okoliščine načrta za oživitev gospodarstva in ne bi smela postavljati pod vprašaj velikega pomena energetske učinkovitosti in spodbujanja energije iz obnovljivih virov energije, kar je bilo obravnavano v načrtu za oživitev gospodarstva.

| (7) | Če ne bi bilo mogoče nameniti vseh sredstev do konca leta 2010 je Komisija izjavila, da namerava pri poročanju o izvajanju te uredbe leta 2010 po potrebi predlagati ukrepe, ki bodo omogočili financiranje projektov v skladu z načrtom za oživitev gospodarstva, kot so projekti na področjih energetske učinkovitosti in energije iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

(7)

Če ne bi bilo mogoče nameniti vseh sredstev do konca leta 2010 je Komisija izjavila, da namerava pri poročanju o izvajanju te uredbe leta 2010 po potrebi predlagati ukrepe, ki bodo omogočili financiranje projektov v skladu z načrtom za oživitev gospodarstva, kot so projekti na področjih energetske učinkovitosti in energije iz obnovljivih virov.

| (8) | V sektorju plinske in električne infrastrukture so se nekateri izzivi pojavili v zadnjih letih. Zadnji plinski krizi (pozimi leta 2006 in 2009) in višanje cen nafte do sredine leta 2008 so pokazali, kako ranljiva je Evropa. Domači viri energije, zemeljski plin in nafta, se manjšajo do tega obsega, da je Evropa čedalje bolj odvisna od uvoza energije. Zato bo energetska infrastruktura ključnega pomena. |
| --- | --- |

(8)

V sektorju plinske in električne infrastrukture so se nekateri izzivi pojavili v zadnjih letih. Zadnji plinski krizi (pozimi leta 2006 in 2009) in višanje cen nafte do sredine leta 2008 so pokazali, kako ranljiva je Evropa. Domači viri energije, zemeljski plin in nafta, se manjšajo do tega obsega, da je Evropa čedalje bolj odvisna od uvoza energije. Zato bo energetska infrastruktura ključnega pomena.

| (9) | Vendar pa današnja gospodarska in finančna kriza vplivata na izvajanje projektov energetske infrastrukture. Pri nekaterih pomembnih projektih, vključno s projekti, ki so v interesu Skupnosti, bodo nastale večje zamude pri izvajanju zaradi pomanjkanja sredstev. Potrebno je torej takojšnje ukrepanje za pomoč pri naložbah v energetsko infrastrukturo. Glede na to, da je treba v načrtovanje in izvajanje takšnih projektov vložiti veliko časa, je pomembno, da Skupnost takoj začne vlagati v takšno infrastrukturo, da bi pospešila razvoj projektov, ki so zlasti pomembni za zanesljivost oskrbe z energijo v Skupnosti. To bo ključno pri zagotavljanju zanesljivosti oskrbe z energijo v Skupnosti po konkurenčnih cenah, ko bo gospodarstvo spet začelo rasti in se bo svetovno povpraševanje po energiji povečalo. |
| --- | --- |

(9)

Vendar pa današnja gospodarska in finančna kriza vplivata na izvajanje projektov energetske infrastrukture. Pri nekaterih pomembnih projektih, vključno s projekti, ki so v interesu Skupnosti, bodo nastale večje zamude pri izvajanju zaradi pomanjkanja sredstev. Potrebno je torej takojšnje ukrepanje za pomoč pri naložbah v energetsko infrastrukturo. Glede na to, da je treba v načrtovanje in izvajanje takšnih projektov vložiti veliko časa, je pomembno, da Skupnost takoj začne vlagati v takšno infrastrukturo, da bi pospešila razvoj projektov, ki so zlasti pomembni za zanesljivost oskrbe z energijo v Skupnosti. To bo ključno pri zagotavljanju zanesljivosti oskrbe z energijo v Skupnosti po konkurenčnih cenah, ko bo gospodarstvo spet začelo rasti in se bo svetovno povpraševanje po energiji povečalo.

| (10) | Med energetskimi infrastrukturnimi projekti je treba izbrati tiste, ki so pomembni za delovanje notranjega energetskega trga in zanesljivost oskrbe z energijo ter lahko prispevajo k oživitvi gospodarstva. |
| --- | --- |

(10)

Med energetskimi infrastrukturnimi projekti je treba izbrati tiste, ki so pomembni za delovanje notranjega energetskega trga in zanesljivost oskrbe z energijo ter lahko prispevajo k oživitvi gospodarstva.

| (11) | Zlasti glede zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida ter pridobivanja vetrne energije na morju bi morala biti osnova te uredbe Evropski strateški načrt za energetsko tehnologijo, ki ga je predstavila Komisija in je pozval k skupnemu in strateškemu načrtovanju prizadevanj na področju energetskih raziskav in inovacij v skladu s cilji energetske politike EU ter k obvezi po vzpostavitvi šestih evropskih industrijskih pobud. Evropski svet je 16. oktobra 2008 v svojih sklepih pozval Komisijo k občutno pospešenemu izvajanja Evropskega strateškega načrta za energetsko tehnologijo. S programom se začenja financiranje projektov zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida ter vetrnih elektrarn na morju, in sicer ne glede na prihodnjo vzpostavitev šestih industrijskih pobud za predstavitvene projekte na področju energije, kot so opisani v Evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo. |
| --- | --- |

(11)

Zlasti glede zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida ter pridobivanja vetrne energije na morju bi morala biti osnova te uredbe Evropski strateški načrt za energetsko tehnologijo, ki ga je predstavila Komisija in je pozval k skupnemu in strateškemu načrtovanju prizadevanj na področju energetskih raziskav in inovacij v skladu s cilji energetske politike EU ter k obvezi po vzpostavitvi šestih evropskih industrijskih pobud. Evropski svet je 16. oktobra 2008 v svojih sklepih pozval Komisijo k občutno pospešenemu izvajanja Evropskega strateškega načrta za energetsko tehnologijo. S programom se začenja financiranje projektov zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida ter vetrnih elektrarn na morju, in sicer ne glede na prihodnjo vzpostavitev šestih industrijskih pobud za predstavitvene projekte na področju energije, kot so opisani v Evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo.

| (12) | Da bi ukrepi imeli takojšen učinek na gospodarsko krizo, je bistveno, da ta uredba vključuje seznam projektov, ki lahko prejmejo takojšnjo finančno pomoč, pod pogojem, da so skladni z merili za zagotovitev učinkovitosti in uspešnosti in ob upoštevanju zgornje meje, določene s finančnim okvirom. |
| --- | --- |

(12)

Da bi ukrepi imeli takojšen učinek na gospodarsko krizo, je bistveno, da ta uredba vključuje seznam projektov, ki lahko prejmejo takojšnjo finančno pomoč, pod pogojem, da so skladni z merili za zagotovitev učinkovitosti in uspešnosti in ob upoštevanju zgornje meje, določene s finančnim okvirom.

| (13) | Pri projektih plinske in električne infrastrukture bi moral biti seznam sestavljen glede na njihov prispevek k ciljem zanesljivosti in povečanje raznolikosti oskrbe, kot so določeni v Drugem strateškem pregledu energetske politike z dne 13. novembra 2008 in kot sta jih potrdila Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 3. februarja 2009 in Svet v svojih sklepih z dne 19. februarja 2009. Izbira projekta bi morala biti odvisna od tega, ali se z njim izvajajo prednostne naloge, ki so opredeljene v navedenem pregledu, ali so dovolj zreli ter ali prispevajo k zanesljivosti in povečanju raznolikosti virov energije ter oskrbe z njo; optimizaciji zmogljivosti omrežja in povezovanju notranjega energetskega trga, zlasti v zvezi s čezmejnimi odseki; razvoju omrežja, da bi se okrepilo ekonomsko in socialno povezovanje z zmanjševanjem osamitve regij ali otokov z najbolj omejenimi možnostmi v Skupnosti; priključitvi na obnovljive vire energije; varnosti, zanesljivosti in medsebojni operativnosti med seboj povezanih omrežij; ter solidarnosti med državami članicami. Za izvajanje teh projektov je potrebno sodelovanje nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov, ki lahko pospešijo upravne postopke in postopke odobritve. Brez te pospešitve postopkov mnogih projektov ne bo mogoče podpreti v zastavljenem roku. |
| --- | --- |

(13)

Pri projektih plinske in električne infrastrukture bi moral biti seznam sestavljen glede na njihov prispevek k ciljem zanesljivosti in povečanje raznolikosti oskrbe, kot so določeni v Drugem strateškem pregledu energetske politike z dne 13. novembra 2008 in kot sta jih potrdila Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 3. februarja 2009 in Svet v svojih sklepih z dne 19. februarja 2009. Izbira projekta bi morala biti odvisna od tega, ali se z njim izvajajo prednostne naloge, ki so opredeljene v navedenem pregledu, ali so dovolj zreli ter ali prispevajo k zanesljivosti in povečanju raznolikosti virov energije ter oskrbe z njo; optimizaciji zmogljivosti omrežja in povezovanju notranjega energetskega trga, zlasti v zvezi s čezmejnimi odseki; razvoju omrežja, da bi se okrepilo ekonomsko in socialno povezovanje z zmanjševanjem osamitve regij ali otokov z najbolj omejenimi možnostmi v Skupnosti; priključitvi na obnovljive vire energije; varnosti, zanesljivosti in medsebojni operativnosti med seboj povezanih omrežij; ter solidarnosti med državami članicami. Za izvajanje teh projektov je potrebno sodelovanje nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov, ki lahko pospešijo upravne postopke in postopke odobritve. Brez te pospešitve postopkov mnogih projektov ne bo mogoče podpreti v zastavljenem roku.

| (14) | Od projektov pridobivanja energije iz vetrnih elektrarn na morju bi morali biti na seznam uvrščeni tisti, za katere na podlagi informacij, pridobljenih od zainteresiranih strani v okviru evropske tehnološke platforme za vetrno energijo ter od industrijskih in drugih virov, lahko velja, da so odobreni in pripravljeni za izvajanje; so inovativni in hkrati temeljijo na uveljavljenih konceptih; je mogoče s finančno spodbudo pospešiti njihovo izvajanje; imajo čezmejni pomen; so velikega obsega; in je zanje mogoče dokazati, da se bodo rezultati tehnološkega napredka učinkovito širili naprej v skladu s cilji in strukturami, potrjenimi v Evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo. Finančno podporo bi bilo treba dodeliti tistim projektom, ki lahko znatno napredujejo v letih 2009 in 2010. |
| --- | --- |

(14)

Od projektov pridobivanja energije iz vetrnih elektrarn na morju bi morali biti na seznam uvrščeni tisti, za katere na podlagi informacij, pridobljenih od zainteresiranih strani v okviru evropske tehnološke platforme za vetrno energijo ter od industrijskih in drugih virov, lahko velja, da so odobreni in pripravljeni za izvajanje; so inovativni in hkrati temeljijo na uveljavljenih konceptih; je mogoče s finančno spodbudo pospešiti njihovo izvajanje; imajo čezmejni pomen; so velikega obsega; in je zanje mogoče dokazati, da se bodo rezultati tehnološkega napredka učinkovito širili naprej v skladu s cilji in strukturami, potrjenimi v Evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo. Finančno podporo bi bilo treba dodeliti tistim projektom, ki lahko znatno napredujejo v letih 2009 in 2010.

| (15) | V primeru zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida bi moral biti seznam sestavljen predvsem na podlagi informacij, pridobljenih od zainteresiranih strani v okviru foruma za fosilna goriva, tehnološke platforme za elektrarne na fosilna goriva brez emisij in drugih virov. Finančno podporo bi bilo treba dodeliti tistim projektom, ki lahko znatno napredujejo v letih 2009 in 2010. Pripravljenost projektov bi se morala oceniti glede na to, ali je zasnova za industrijski objekt ali napravo zrela in izvedljiva, vključno s komponento zajemanja ogljikovega dioksida; ali je koncept transporta in shranjevanja CO2 je zrel in izvedljiv; in obstaja jasna zaveza s strani lokalnih organov, da so pripravljeni podpreti projekt. Pri projektih bi bilo treba tudi dokazati učinkovitost širjenja rezultatov tehnološkega napredka in da se bo z njimi pospeševalo uresničevanje ciljev iz Evropskega strateškega načrta za energetsko tehnologijo. |
| --- | --- |

(15)

V primeru zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida bi moral biti seznam sestavljen predvsem na podlagi informacij, pridobljenih od zainteresiranih strani v okviru foruma za fosilna goriva, tehnološke platforme za elektrarne na fosilna goriva brez emisij in drugih virov. Finančno podporo bi bilo treba dodeliti tistim projektom, ki lahko znatno napredujejo v letih 2009 in 2010. Pripravljenost projektov bi se morala oceniti glede na to, ali je zasnova za industrijski objekt ali napravo zrela in izvedljiva, vključno s komponento zajemanja ogljikovega dioksida; ali je koncept transporta in shranjevanja CO2 je zrel in izvedljiv; in obstaja jasna zaveza s strani lokalnih organov, da so pripravljeni podpreti projekt. Pri projektih bi bilo treba tudi dokazati učinkovitost širjenja rezultatov tehnološkega napredka in da se bo z njimi pospeševalo uresničevanje ciljev iz Evropskega strateškega načrta za energetsko tehnologijo.

| (16) | Med upravičenimi predlogi bo potrebno izbrati. Ta izbor bi moral med drugim zagotoviti, da v vsaki državi članici prejema podporo največ en projekt za zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida, da se omogoči proučitev širokega spektra pogojev geološkega skladiščenja in podpre cilj spodbujanja oživitve gospodarstva v Evropi. |
| --- | --- |

(16)

Med upravičenimi predlogi bo potrebno izbrati. Ta izbor bi moral med drugim zagotoviti, da v vsaki državi članici prejema podporo največ en projekt za zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida, da se omogoči proučitev širokega spektra pogojev geološkega skladiščenja in podpre cilj spodbujanja oživitve gospodarstva v Evropi.

| (17) | Financiranje Skupnosti ne bi smelo neupravičeno izkrivljati konkurence ali ovirati delovanja notranjega trga, zlasti glede pravil o dostopu tretjih strani in morebitnih izjem glede dostopa tretjih strani. Pri dodatnih nacionalnih sredstvih poleg tistih, ki jih dodeli Skupnosti, bi bilo treba upoštevati pravila o državni pomoči. Ne glede na njeno obliko bi morala biti finančna pomoč Skupnosti dodeljena v skladu z določbami Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3) (Finančna uredba), in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), razen v primerih, ko določbe te uredbe izrecno odstopajo od navedenih pravil. |
| --- | --- |

(17)

Financiranje Skupnosti ne bi smelo neupravičeno izkrivljati konkurence ali ovirati delovanja notranjega trga, zlasti glede pravil o dostopu tretjih strani in morebitnih izjem glede dostopa tretjih strani. Pri dodatnih nacionalnih sredstvih poleg tistih, ki jih dodeli Skupnosti, bi bilo treba upoštevati pravila o državni pomoči. Ne glede na njeno obliko bi morala biti finančna pomoč Skupnosti dodeljena v skladu z določbami Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3) (Finančna uredba), in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), razen v primerih, ko določbe te uredbe izrecno odstopajo od navedenih pravil.

| (18) | Zaradi nujnosti hitrega odziva na gospodarsko krizo in perečih potreb Skupnosti po energiji so v tej uredbi že podrobne določbe o finančnih načinih pomoči, vključno s seznamom upravičenih projektov. Poleg tega bi bilo zaradi nujno potrebnih spodbud treba vse pravne zaveze o izvajanju proračunskih obveznosti za leti 2009 in 2010 sprejeti pred koncem leta 2010. |
| --- | --- |

(18)

Zaradi nujnosti hitrega odziva na gospodarsko krizo in perečih potreb Skupnosti po energiji so v tej uredbi že podrobne določbe o finančnih načinih pomoči, vključno s seznamom upravičenih projektov. Poleg tega bi bilo zaradi nujno potrebnih spodbud treba vse pravne zaveze o izvajanju proračunskih obveznosti za leti 2009 in 2010 sprejeti pred koncem leta 2010.

| (19) | Pri izvajanju ukrepov, financiranih s to uredbo, bi bilo treba zaščititi finančne interese Skupnosti, in sicer z uporabo ukrepov za preprečevanje goljufij, podkupovanja in katerih koli drugih nezakonitih dejavnosti, z izvajanjem učinkovitih pregledov in z izterjavo neupravičeno plačanih zneskov, v primeru odkritja nepravilnosti pa z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (5), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (6) ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (7). |
| --- | --- |

(19)

Pri izvajanju ukrepov, financiranih s to uredbo, bi bilo treba zaščititi finančne interese Skupnosti, in sicer z uporabo ukrepov za preprečevanje goljufij, podkupovanja in katerih koli drugih nezakonitih dejavnosti, z izvajanjem učinkovitih pregledov in z izterjavo neupravičeno plačanih zneskov, v primeru odkritja nepravilnosti pa z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (5), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (6) ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (7).

| (20) | Ob upoštevanju narave vprašanj iz podprogramov bi morali Komisiji pomagati različni odbori za izbiro predlogov, izbranih za financiranje in določitev zneska financiranja, ki se ga odobri v skladu z vsakim podprogramom. |
| --- | --- |

(20)

Ob upoštevanju narave vprašanj iz podprogramov bi morali Komisiji pomagati različni odbori za izbiro predlogov, izbranih za financiranje in določitev zneska financiranja, ki se ga odobri v skladu z vsakim podprogramom.

| (21) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8). |
| --- | --- |

(21)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8).

| (22) | Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te uredbe, in sicer podpreti oživitve gospodarstva v Skupnosti, se odzvati na zahteve po zanesljivi oskrbi z energijo in zmanjšati emisije toplogrednih plinov s povečanjem porabe v določenih strateških sektorjih, in jih je torej zaradi področja uporabe te uredbe ter značilnosti sektorjev in izbranih projektov laže doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(22)

Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te uredbe, in sicer podpreti oživitve gospodarstva v Skupnosti, se odzvati na zahteve po zanesljivi oskrbi z energijo in zmanjšati emisije toplogrednih plinov s povečanjem porabe v določenih strateških sektorjih, in jih je torej zaradi področja uporabe te uredbe ter značilnosti sektorjev in izbranih projektov laže doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev.

| (23) | Zaradi nujnosti obravnave gospodarske krize in zaradi perečih potreb Skupnosti po energiji bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi – |
| --- | --- |

(23)

Zaradi nujnosti obravnave gospodarske krize in zaradi perečih potreb Skupnosti po energiji bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

UVODNE DOLOČBE

Člen 1

Vsebina

Ta uredba vzpostavlja finančni instrument z naslovom Evropski energetski program za oživitev (EEPO) za razvoj energetskih projektov v Skupnosti, ki z zagotovitvijo finančne spodbude prispeva h gospodarski oživitvi, zanesljivosti oskrbe z energijo in zmanjšanju emisij toplogrednih plinov.

Ta uredba vzpostavlja podprograme za pospešitev teh ciljev na naslednjih področjih:

| (a) | plinska in električna infrastruktura; |
| --- | --- |

(a)

plinska in električna infrastruktura;

| (b) | energija iz vetrnih elektrarn na morju; ter |
| --- | --- |

(b)

energija iz vetrnih elektrarn na morju; ter

| (c) | zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida. |
| --- | --- |

(c)

zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida.

Ta uredba določa projekte za financiranje v okviru vsakega podprograma in merila za določanje in izvajanje ukrepov za uresničevanje teh projektov.

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (a) | „zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida“ pomeni zajemanje ogljikovega dioksida (CO2) iz industrijskih objektov in naprav, transport do območja shranjevanja ter vbrizgavanje v ustrezno podzemno geološko formacijo z namenom trajnega shranjevanja; |
| --- | --- |

(a)

„zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida“ pomeni zajemanje ogljikovega dioksida (CO2) iz industrijskih objektov in naprav, transport do območja shranjevanja ter vbrizgavanje v ustrezno podzemno geološko formacijo z namenom trajnega shranjevanja;

| (b) | „upravičeni stroški“ imajo isti pomen kot v Uredbi (ES, Euratom) št. 2342/2002; |
| --- | --- |

(b)

„upravičeni stroški“ imajo isti pomen kot v Uredbi (ES, Euratom) št. 2342/2002;

| (c) | „plinska in električna infrastruktura“ pomeni:






  (i) | vse visokonapetostne daljnovode, razen tistih v distribucijskih omrežjih, in podmorske povezave, če se ta infrastruktura uporablja za med-regionalni ali mednarodni prenos ali povezavo; |
| --- | --- | --- |

(c)

„plinska in električna infrastruktura“ pomeni:

(i)

vse visokonapetostne daljnovode, razen tistih v distribucijskih omrežjih, in podmorske povezave, če se ta infrastruktura uporablja za med-regionalni ali mednarodni prenos ali povezavo;

| (ii) | visokotlačne plinovode, razen plinovodov v distribucijskih omrežjih; |
| --- | --- |

(ii)

visokotlačne plinovode, razen plinovodov v distribucijskih omrežjih;

| (iii) | podzemna skladišča, povezana z visokotlačnimi plinovodi iz točke (ii); |
| --- | --- |

(iii)

podzemna skladišča, povezana z visokotlačnimi plinovodi iz točke (ii);

| (iv) | sprejemanje, shranjevanje in obrate za ponovno uplinjanje zemeljskega tekočega plina (NTP); ter |
| --- | --- |

(iv)

sprejemanje, shranjevanje in obrate za ponovno uplinjanje zemeljskega tekočega plina (NTP); ter

| (v) | vso opremo ali objekte in naprave, ki so bistveni za pravilno delovanje infrastrukture iz točk (i), (ii), (iii) ali (iv), vključno s sistemi zaščite, spremljanja in krmiljenja; |
| --- | --- |

(v)

vso opremo ali objekte in naprave, ki so bistveni za pravilno delovanje infrastrukture iz točk (i), (ii), (iii) ali (iv), vključno s sistemi zaščite, spremljanja in krmiljenja;

| (d) | „del projekta“ pomeni katero koli dejavnost, ki je finančno, tehnično ali časovno neodvisna in ki prispeva k dokončanju projekta; |
| --- | --- |

(d)

„del projekta“ pomeni katero koli dejavnost, ki je finančno, tehnično ali časovno neodvisna in ki prispeva k dokončanju projekta;

| (e) | „naložbena faza“ pomeni fazo projekta, med katero poteka gradnja in nastanejo kapitalski stroški; |
| --- | --- |

(e)

„naložbena faza“ pomeni fazo projekta, med katero poteka gradnja in nastanejo kapitalski stroški;

| (f) | „energija iz vetrnih elektrarn na morju“ pomeni električno energijo, ki jo proizvajajo vetrne turbine, ki so postavljene na morju, bodisi v bližini obale ali daleč od nje; |
| --- | --- |

(f)

„energija iz vetrnih elektrarn na morju“ pomeni električno energijo, ki jo proizvajajo vetrne turbine, ki so postavljene na morju, bodisi v bližini obale ali daleč od nje;

| (g) | „faza načrtovanja“ pomeni fazo projekta pred naložbeno fazo, med katero se pripravi načrt izvajanja projekta, ki vključuje, kjer je to ustrezno, oceno izvedljivosti, pripravljalno in tehnično študijo, pridobitev dovoljenj in pooblastil ter nastalih kapitalskih stroškov. |
| --- | --- |

(g)

„faza načrtovanja“ pomeni fazo projekta pred naložbeno fazo, med katero se pripravi načrt izvajanja projekta, ki vključuje, kjer je to ustrezno, oceno izvedljivosti, pripravljalno in tehnično študijo, pridobitev dovoljenj in pooblastil ter nastalih kapitalskih stroškov.

Člen 3

Proračun

1.   Finančni okvir za izvajanje EEPO za leti 2009 in 2010 je 3 980 000 000 EUR, ki se dodelijo za:

| (a) | projekte plinske in električne infrastrukture: 2 365 000 000 EUR; |
| --- | --- |

(a)

projekte plinske in električne infrastrukture: 2 365 000 000 EUR;

| (b) | projekte pridobivanja energije iz vetrnih elektrarn na morju: 565 000 000 EUR; |
| --- | --- |

(b)

projekte pridobivanja energije iz vetrnih elektrarn na morju: 565 000 000 EUR;

| (c) | projekte za zajemanje in skladiščenje CO2: 1 050 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(c)

projekte za zajemanje in skladiščenje CO2: 1 050 000 000 EUR.

2.   Posamezne pravne zaveze za izvedbo proračunskih obveznosti za leti 2009 in 2010 je treba sprejeti do 31. decembra 2010.

POGLAVJE II

PODPROGRAMI

ODDELEK 1

Projekti plinske in električne infrastrukture

Člen 4

Cilji

Skupnost bo pospeševala projekte plinske in električne infrastrukture, ki imajo največjo dodano vrednost Skupnosti in ki prispevajo k naslednjim ciljem:

| (a) | zanesljivosti in povečanju raznolikosti virov energije, poti in zalog; |
| --- | --- |

(a)

zanesljivosti in povečanju raznolikosti virov energije, poti in zalog;

| (b) | optimizaciji zmogljivosti energetskega omrežja in povezovanju notranjega energetskega trga, zlasti v zvezi s čezmejnimi odseki; |
| --- | --- |

(b)

optimizaciji zmogljivosti energetskega omrežja in povezovanju notranjega energetskega trga, zlasti v zvezi s čezmejnimi odseki;

| (c) | razvoju omrežja, da bi se okrepilo ekonomsko in socialno povezovanje z zmanjševanjem osamitve regij ali otokov z najbolj omejenimi možnostmi v Skupnosti; |
| --- | --- |

(c)

razvoju omrežja, da bi se okrepilo ekonomsko in socialno povezovanje z zmanjševanjem osamitve regij ali otokov z najbolj omejenimi možnostmi v Skupnosti;

| (d) | priključitvi na obnovljive vire energije in njihovi vključitvi; ter |
| --- | --- |

(d)

priključitvi na obnovljive vire energije in njihovi vključitvi; ter

| (e) | varnosti, zanesljivosti in medsebojni operativnosti med seboj povezanih energetskih omrežij, vključno, po potrebi, z možnostjo uporabe pretoka plina v različne smeri. |
| --- | --- |

(e)

varnosti, zanesljivosti in medsebojni operativnosti med seboj povezanih energetskih omrežij, vključno, po potrebi, z možnostjo uporabe pretoka plina v različne smeri.

Člen 5

Prednostne naloge

EEPO služi nujni prilagoditvi in razvoju energetskih omrežij posebnega pomena za Skupnost v podporo delovanju notranjega energetskega trga in zlasti večji zmogljivosti za medsebojno povezovanje, zanesljivosti in raznolikosti oskrbe ter preseganju okoljskih, tehničnih in finančnih ovir. Posebna podpora Skupnosti je potrebna za intenzivnejši razvoj energetskih omrežij in pospeševanje njihove gradnje predvsem, kjer je raznolikost poti in virov zalog majhna.

Člen 6

Dodelitev finančne pomoči Skupnosti

1.   Finančna pomoč v okviru EEPO (pomoč EEPO) za projekte plinske in električne infrastrukture se dodeli ukrepom, ki izvajajo projekte ali dele teh projektov iz dela A Priloge ter ki prispevajo k ciljem iz člena 4.

2.   Komisija objavi razpis za zbiranje predlogov, da se ugotovijo ukrepi iz odstavka 1 in oceni skladnost teh predlogov z merili upravičenosti iz člena 7 ter merili za izbiro in dodelitev iz člena 8.

3.   Komisija obvesti upravičence o kateri koli pomoči EEPO za dodelitev.

Člen 7

Upravičenost

1.   Predlogi so upravičeni do pomoči EEPO samo, če uresničujejo projekte iz dela A Priloge, ne presegajo največjega zneska tam določene pomoči EEPO in izpolnjujejo merila za izbiro in dodelitev iz člena 8.

2.   Predloge lahko pošljejo:

| (a) | ena ali več držav članic, ki ukrepajo skupaj; |
| --- | --- |

(a)

ena ali več držav članic, ki ukrepajo skupaj;

| (b) | s soglasjem vseh držav članic, ki jih zadevni projekt neposredno zadeva:






  (i) | eno ali več javnih ali zasebnih podjetij ali organov, ki ukrepajo skupaj; |
| --- | --- | --- |

(b)

s soglasjem vseh držav članic, ki jih zadevni projekt neposredno zadeva:

(i)

eno ali več javnih ali zasebnih podjetij ali organov, ki ukrepajo skupaj;

| (ii) | ena ali več mednarodnih organizacij, ki ukrepajo skupaj; ali |
| --- | --- |

(ii)

ena ali več mednarodnih organizacij, ki ukrepajo skupaj; ali

| (iii) | skupno podjetje. |
| --- | --- |

(iii)

skupno podjetje.

3.   Predlogi, ki jih predložijo fizične osebe, niso upravičeni.

Člen 8

Merila za izbiro in dodelitev

1.   Pri oceni predlogov, prejetih na podlagi razpisa za zbiranje predlogov iz člena 6(2), Komisija uporabi naslednja merila izbire:

| (a) | utemeljenost in tehnična primernost pristopa; |
| --- | --- |

(a)

utemeljenost in tehnična primernost pristopa;

| (b) | trdnost finančnega paketa za celotno naložbeno fazo ukrepa. |
| --- | --- |

(b)

trdnost finančnega paketa za celotno naložbeno fazo ukrepa.

2.   Pri oceni predlogov, prejetih na podlagi razpisa za zbiranje predlogov iz člena 6(2), Komisija uporabi naslednja merila dodelitve:

| (a) | zrelost, kar pomeni, da je projekt v naložbeni fazi, v zvezi z njim pa bodo do konca leta 2010 nastali znatni kapitalski izdatki; |
| --- | --- |

(a)

zrelost, kar pomeni, da je projekt v naložbeni fazi, v zvezi z njim pa bodo do konca leta 2010 nastali znatni kapitalski izdatki;

| (b) | v kolikšnem obsegu nezadosten dostop do virov financiranja zavira izvajanje ukrepov; |
| --- | --- |

(b)

v kolikšnem obsegu nezadosten dostop do virov financiranja zavira izvajanje ukrepov;

| (c) | v kolikšnem obsegu bo pomoč EEPO spodbujala javne in zasebne finance; |
| --- | --- |

(c)

v kolikšnem obsegu bo pomoč EEPO spodbujala javne in zasebne finance;

| (d) | socialno-ekonomski učinki; |
| --- | --- |

(d)

socialno-ekonomski učinki;

| (e) | okoljski učinki; |
| --- | --- |

(e)

okoljski učinki;

| (f) | prispevek k trajnosti in medsebojni operativnosti energetskega omrežja ter optimizaciji njegovih zmogljivosti; |
| --- | --- |

(f)

prispevek k trajnosti in medsebojni operativnosti energetskega omrežja ter optimizaciji njegovih zmogljivosti;

| (g) | prispevek k izboljšanju kakovosti, varnosti in zaščite storitve; |
| --- | --- |

(g)

prispevek k izboljšanju kakovosti, varnosti in zaščite storitve;

| (h) | prispevek k oblikovanju tesno povezanega energetskega trga. |
| --- | --- |

(h)

prispevek k oblikovanju tesno povezanega energetskega trga.

Člen 9

Pogoji financiranja

1.   Pomoč EEPO prispeva k izdatkom pri projektu, namenjenim za njegovo izvajanje, ki bremenijo upravičenca ali tretje strani, odgovorne za izvajanje projekta.

2.   Pomoč EEPO ne presega 50 % upravičenih stroškov.

Člen 10

Instrumenti

1.   Po razpisu za zbiranje predlogov iz člena 6(2) Komisija v skladu z upravljalnim postopkom iz člena 26(2) izbere predloge, ki bodo dobili pomoč EEPO, in določi znesek te pomoči za dodelitev. Komisija natančno navede pogoje in metode za izvajanje predlogov.

2.   Pomoč EEPO se dodeli na podlagi odločitev Komisije.

Člen 11

Finančna odgovornost držav članic

1.   Države članice v tesnem sodelovanju s Komisijo izvajajo tehnično spremljanje in finančni nadzor projektov ter potrdijo znesek izdatkov, ki so nastali v okviru projekta ali dela projekta, in njihovo skladnost s to uredbo. Države članice lahko med pregledi na kraju samem zahtevajo sodelovanje Komisije.

2.   Države članice obvestijo Komisijo o ukrepih, sprejetih v skladu z odstavkom 1, in zlasti opišejo sisteme nadzora, upravljanja in spremljanja, ki so bili vzpostavljeni za zagotavljanje uspešnega dokončanja projektov.

ODDELEK 2

Projekti pridobivanja energije iz vetrnih elektrarn na morju

Člen 12

Dodelitev pomoči EEPO

1.   Pomoč EEPO za projekte pridobivanja energije iz vetrnih elektrarn na morju se dodeli po razpisu za zbiranje predlogov, omejenih na ukrepe za izvedbo projektov iz dela B Priloge.

2.   Komisija objavi razpis za zbiranje predlogov, da se ugotovijo ukrepi iz odstavka 1 in oceni skladnost teh predlogov z merili upravičenosti iz člena 13 ter merili za izbiro in dodelitev iz člena 14.

3.   Komisija obvesti upravičence o kateri koli pomoči EEPO za dodelitev.

Člen 13

Upravičenost

1.   Predlogi so upravičeni do pomoči EEPO samo, če izvajajo projekte iz dela B Priloge, ne presegajo največjega zneska tam določene pomoči EEPO ter izpolnjujejo merila za izbiro in dodelitev iz člena 14. Te projekte vodi komercialno podjetje.

2.   Predloge lahko predloži eno ali več podjetij, ki ukrepajo skupaj.

3.   Predlogi, ki jih predložijo fizične osebe, niso upravičeni.

Člen 14

Merila za izbiro in dodelitev

1.   Pri oceni predlogov, prejetih na podlagi razpisa za zbiranje predlogov iz člena 12(1), Komisija uporabi naslednja merila izbire:

| (a) | utemeljenost in tehnična primernost pristopa; |
| --- | --- |

(a)

utemeljenost in tehnična primernost pristopa;

| (b) | trdnost finančnega paketa za celotno naložbeno fazo projekta. |
| --- | --- |

(b)

trdnost finančnega paketa za celotno naložbeno fazo projekta.

2.   Pri oceni predlogov, prejetih na podlagi razpisa za zbiranje predlogov iz člena 12(1), Komisija uporabi naslednja merila dodelitve:

| (a) | zrelost, kar pomeni, da je projekt v naložbeni fazi, v zvezi z njim pa bodo do konca leta 2010 nastali znatni kapitalski izdatki; |
| --- | --- |

(a)

zrelost, kar pomeni, da je projekt v naložbeni fazi, v zvezi z njim pa bodo do konca leta 2010 nastali znatni kapitalski izdatki;

| (b) | v kolikšnem obsegu nezadosten dostop do virov financiranja zavira izvajanje ukrepov; |
| --- | --- |

(b)

v kolikšnem obsegu nezadosten dostop do virov financiranja zavira izvajanje ukrepov;

| (c) | v kolikšnem obsegu projekt izboljšuje ali povečuje obseg objektov in naprav ter infrastruktur, ki so že v gradnji ali so v fazi načrtovanja; |
| --- | --- |

(c)

v kolikšnem obsegu projekt izboljšuje ali povečuje obseg objektov in naprav ter infrastruktur, ki so že v gradnji ali so v fazi načrtovanja;

| (d) | v kolikšnem obsegu projekt vključuje gradnjo objektov in naprav ter infrastruktur v polnem industrijskem obsegu in obravnava zlasti:






  (i) | uravnoteženje variabilnosti elektrike vetrnih elektrarn z dopolnilnimi sistemi; |
| --- | --- | --- |

(d)

v kolikšnem obsegu projekt vključuje gradnjo objektov in naprav ter infrastruktur v polnem industrijskem obsegu in obravnava zlasti:

(i)

uravnoteženje variabilnosti elektrike vetrnih elektrarn z dopolnilnimi sistemi;

| (ii) | obstoj sistemov skladiščenja na veliko; |
| --- | --- |

(ii)

obstoj sistemov skladiščenja na veliko;

| (iii) | upravljanje polj vetrnih elektrarn, ki tvorijo virtualne električne centrale (z močjo več kot 1 GW); |
| --- | --- |

(iii)

upravljanje polj vetrnih elektrarn, ki tvorijo virtualne električne centrale (z močjo več kot 1 GW);

| (iv) | obstoj turbin, ki so postavljene dalj od obale ali globlje v morju (20 do 50 m), kot je običajni standard; |
| --- | --- |

(iv)

obstoj turbin, ki so postavljene dalj od obale ali globlje v morju (20 do 50 m), kot je običajni standard;

| (v) | nove zasnove podpornih delov; ali |
| --- | --- |

(v)

nove zasnove podpornih delov; ali

| (vi) | procese za montažo, namestitev, delovanje ter opustitev in preizkušanje teh postopkov na projektih v naravni velikosti; |
| --- | --- |

(vi)

procese za montažo, namestitev, delovanje ter opustitev in preizkušanje teh postopkov na projektih v naravni velikosti;

| (e) | inovativne značilnosti projekta in v kolikšnem obsegu bo prikazal izvajanje teh značilnosti; |
| --- | --- |

(e)

inovativne značilnosti projekta in v kolikšnem obsegu bo prikazal izvajanje teh značilnosti;

| (f) | vpliv projekta in njegov prispevek k omrežju Skupnosti vetrnih elektrarn na morju vključno z reprodukcijskim potencialom; |
| --- | --- |

(f)

vpliv projekta in njegov prispevek k omrežju Skupnosti vetrnih elektrarn na morju vključno z reprodukcijskim potencialom;

| (g) | zavezanost upravičencev za razširjanje rezultatov tehnološkega napredka projekta pri drugih evropskih izvajalcih na način, ki je skladen z zakonodajo Skupnosti in zlasti s cilji in strukturami, začrtanimi v Evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo. |
| --- | --- |

(g)

zavezanost upravičencev za razširjanje rezultatov tehnološkega napredka projekta pri drugih evropskih izvajalcih na način, ki je skladen z zakonodajo Skupnosti in zlasti s cilji in strukturami, začrtanimi v Evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo.

Člen 15

Pogoji financiranja

1.   Pomoč EEPO prispeva h kritju izdatkov pri projektu, namenjenih za njegovo izvajanje.

2.   Pomoč EEPO ne presega 50 % upravičenih stroškov.

Člen 16

Instrumenti

1.   Po razpisu za zbiranje predlogov iz člena 12(1) Komisija v skladu z upravljalnim postopkom iz člena 26(2) izbere predloge, ki bodo dobili pomoč EEPO, in določi znesek financiranja za dodelitev. Komisija natančno navede pogoje in metode za izvajanje predlogov.

2.   Pomoč EEPO se dodeli na podlagi sporazumov o donacijah.

ODDELEK 3

Projekti zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida

Člen 17

Dodelitev pomoči EEPO

1.   Pomoč EEPO za projekte zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida se dodeli ukrepom za izvedbo projektov, navedenih v delu C Priloge.

2.   Komisija objavi razpis za zbiranje predlogov, da se ugotovijo ukrepi iz odstavka 1 tega člena in oceni skladnost teh predlogov z merili upravičenosti iz člena 18 ter merili za izbiro in dodelitev iz člena 19.

3.   Če več predlogov iz projektov, ki so v isti državi članici, izpolnjuje merila za upravičenost iz člena 18 in merila za izbiro iz člena 19(1), Komisija za pomoč EEPO med navedenimi predlogi izbere na podlagi meril za dodelitev iz člena 19(2) največ en predlog na državo članico.

4.   Komisija obvesti upravičence o kateri koli pomoči EEPO za dodelitev.

Člen 18

Upravičenost

1.   Predlogi so upravičeni do pomoči EEPO samo za izvajanje projektov iz dela C Priloge in če izpolnjujejo merila za izbiro in dodelitev iz člena 19 ter naslednje pogoje:

| (a) | v projektih je dokazano, da lahko zajemajo najmanj 80 % CO2 iz industrijskih objektov in naprav ter omogočajo transport in varno geološko shranjevanje CO2 pod zemljo; |
| --- | --- |

(a)

v projektih je dokazano, da lahko zajemajo najmanj 80 % CO2 iz industrijskih objektov in naprav ter omogočajo transport in varno geološko shranjevanje CO2 pod zemljo;

| (b) | pri objektih in napravah za proizvodnjo elektrike se zajemanje CO2 dokaže pri objektu ali napravi, ki proizvede vsaj 250 MW elektrike ali doseže enakovreden učinek; |
| --- | --- |

(b)

pri objektih in napravah za proizvodnjo elektrike se zajemanje CO2 dokaže pri objektu ali napravi, ki proizvede vsaj 250 MW elektrike ali doseže enakovreden učinek;

| (c) | odgovorni za projekt se z izjavo zavežejo, da bodo generična znanja, pridobljena v predstavitvenih obratih, dali na razpolago vsem podjetjem in Komisiji, da bodo prispevali k Evropskemu strateškemu načrtu za energetsko tehnologijo. |
| --- | --- |

(c)

odgovorni za projekt se z izjavo zavežejo, da bodo generična znanja, pridobljena v predstavitvenih obratih, dali na razpolago vsem podjetjem in Komisiji, da bodo prispevali k Evropskemu strateškemu načrtu za energetsko tehnologijo.

2.   Predloge predloži eno ali več podjetij, ki delujejo skupaj.

3.   Predlogi, ki jih predložijo fizične osebe, niso upravičeni.

Člen 19

Merila za izbiro in dodelitev

1.   Pri oceni predlogov, prejetih na podlagi razpisa za zbiranje predlogov iz člena 17(2), Komisija uporabi naslednja merila izbire:

| (a) | utemeljenost in tehnična primernost pristopa; |
| --- | --- |

(a)

utemeljenost in tehnična primernost pristopa;

| (b) | zrelost, kar pomeni, da je projekt v naložbeni fazi, kar zajema tudi raziskovanje in razvoj možnosti za shranjevanje, v zvezi z njim pa bodo do konca leta 2010 nastali znatni izdatki, povezani z naložbami; |
| --- | --- |

(b)

zrelost, kar pomeni, da je projekt v naložbeni fazi, kar zajema tudi raziskovanje in razvoj možnosti za shranjevanje, v zvezi z njim pa bodo do konca leta 2010 nastali znatni izdatki, povezani z naložbami;

| (c) | trdnost finančnega paketa za celotno naložbeno fazo projekta; |
| --- | --- |

(c)

trdnost finančnega paketa za celotno naložbeno fazo projekta;

| (d) | identifikacija vseh potrebnih dovoljenj, potrebnih za gradnjo in delovanje projekta na predlaganem mestu (-ih) in obstoj strategije za zaščito teh dovoljenj. |
| --- | --- |

(d)

identifikacija vseh potrebnih dovoljenj, potrebnih za gradnjo in delovanje projekta na predlaganem mestu (-ih) in obstoj strategije za zaščito teh dovoljenj.

2.   Pri oceni predlogov, prejetih na podlagi razpisa za zbiranje predlogov iz člena 17(2), Komisija uporabi naslednja merila za dodelitev:

| (a) | v kolikšnem obsegu nezadosten dostop do virov financiranja zavira izvajanje ukrepov; |
| --- | --- |

(a)

v kolikšnem obsegu nezadosten dostop do virov financiranja zavira izvajanje ukrepov;

| (b) | zahtevano financiranje na tono CO2, ki se zmanjša v prvih petih letih delovanja projekta; |
| --- | --- |

(b)

zahtevano financiranje na tono CO2, ki se zmanjša v prvih petih letih delovanja projekta;

| (c) | zapletenost projekta in raven inovacij celotnega obrata, vključno z drugimi spremljajočimi raziskovalnimi dejavnostmi, kot tudi zavezanost, ki jo izkažejo upravičenci za širjenje rezultatov tehnološkega napredka projekta drugim evropskim izvajalcem na način, ki je skladen z zakonodajo Skupnosti in zlasti s cilji in strukturami, začrtanimi v Evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo; |
| --- | --- |

(c)

zapletenost projekta in raven inovacij celotnega obrata, vključno z drugimi spremljajočimi raziskovalnimi dejavnostmi, kot tudi zavezanost, ki jo izkažejo upravičenci za širjenje rezultatov tehnološkega napredka projekta drugim evropskim izvajalcem na način, ki je skladen z zakonodajo Skupnosti in zlasti s cilji in strukturami, začrtanimi v Evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo;

| (d) | utemeljenost in primernost načrta upravljanja v zvezi z znanstvenimi in tehničnimi informacijami in podatki, ki jih vsebuje, kot dokaz za ustrezno pripravljenost zasnove, da projekt začne delovati do 31. decembra 2015. |
| --- | --- |

(d)

utemeljenost in primernost načrta upravljanja v zvezi z znanstvenimi in tehničnimi informacijami in podatki, ki jih vsebuje, kot dokaz za ustrezno pripravljenost zasnove, da projekt začne delovati do 31. decembra 2015.

Člen 20

Pogoji financiranja

1.   Pomoč EEPO prispeva samo h kritju izdatkov pri projektu, namenjenih za njegovo izvajanje, ki se nanašajo na zajemanje, transport in shranjevanje ogljikovega dioksida ob upoštevanju možnih poslovnih dobičkov.

2.   Pomoč EEPO ne sme presegati 80 % celotnih upravičenih naložbenih stroškov.

Člen 21

Instrumenti

1.   Po razpisu za zbiranje predlogov iz člena 17(2) Komisija v skladu z upravljalnim postopkom iz člena 26(2) izbere predloge, ki bodo dobili pomoč EEPO, in določi znesek te pomoči za dodelitev. Komisija natančno navede pogoje in metode za izvajanje predlogov.

2.   Pomoč EEPO se dodeli na podlagi sporazumov o donacijah.

POGLAVJE III

SKUPNE DOLOČBE

Člen 22

Druge pomoči in instrumenti EEPO

1.   Del pomoči Skupnosti za projekte iz Priloge se lahko izvede v obliki prispevka za primeren instrument iz virov Evropske investicijske banke. Ta prispevek ne sme presegati 500 000 000 EUR.

2.   Dostopnost Skupnosti do instrumenta garancij za posojila ali drugega instrumenta za financiranje, vključno s provizijami za upravljanje in drugimi upravičenimi stroški, se omeji na višino prispevka Skupnosti navedenemu instrumentu, s čimer se odgovornost splošnega proračuna Evropske unije konča.

3.   Komisija v skladu z upravljalnim postopkom iz člena 26(2) določi znesek pomoči EEPO, ki se dodeli navedenemu instrumentu. Komisija in Evropska investicijska banka skleneta memorandum o soglasju, v katerem so določeni pogoji in postopki izvajanja navedene odločbe.

Člen 23

Načrtovanje in načini izvajanja

1.   Razpise za zbiranje predlogov neposredno objavi Komisija na podlagi razpoložljivosti sredstev iz člena 3(1) in merili upravičenosti ter merili za izbiro in dodelitev, kakor je določeno v poglavju II.

2.   Pomoč EEPO za oživitev krije le izdatke projekta, ki bremenijo upravičence, ali za projekte iz člena 9 tudi tretje stranke, odgovorne za izvajanje projekta. Izdatki so upravičeni od datuma iz člena 29.

3.   DDV ni upravičeni strošek, razen v primeru nevračljivega DDV.

4.   Projekti in ukrepi, financirani na podlagi te uredbe, se izvajajo v skladu s pravom Skupnosti in ob upoštevanju zadevnih politik Skupnosti, zlasti politik na področju konkurence, vključno z veljavnimi pravili o državni pomoči, varstva okolja, zdravja, trajnostnega razvoja in javnih naročil.

Člen 24

Splošne odgovornosti držav članic

Države članice so odgovorne, da si po najboljših močeh prizadevajo za izvajanje projektov, ki prejemajo pomoč EEPO, predvsem z učinkovitimi upravnimi postopki odobritve, pridobitve dovoljenj in certificiranja.

Člen 25

Zaščita finančnih interesov Evropskih skupnosti

1.   Komisija zagotovi, da se ob izvajanju ukrepov, financiranih na podlagi te uredbe, zaščitijo finančni interesi Skupnosti z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufiji, korupciji in vsem drugim nezakonitim dejavnostim, z izvajanjem učinkovitih pregledov in izterjavo neutemeljeno plačanih zneskov, v primeru odkritja nepravilnosti pa z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračalnimi kaznimi v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 2988/95, Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 in Uredbo (ES) št. 1073/1999.

2.   Pri ukrepih Skupnosti, ki se financirajo na podlagi te uredbe, se za nepravilnost v smislu člena 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 šteje vsaka kršitev določb zakonodaje Skupnosti ali vsako neizpolnjevanje pogodbene obveznosti, ki izhaja iz dejanja ali opustitve dejanja s strani gospodarskega operaterja in ki je ali bi lahko z neupravičenim izdatkom škodovala splošnemu proračunu Evropske unije ali proračunom, ki jih ta upravlja.

3.   Vsi izvedbeni ukrepi, ki so posledica te uredbe, zlasti določajo, da finančni in siceršnji nadzor izvajajo Komisija ali njen pooblaščeni predstavnik ter da se izvaja z revizijami Evropskega računskega sodišča, po potrebi vključno z revizijami na kraju samem.

POGLAVJE IV

IZVEDBENE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 26

Odbori

1.   Komisiji pomagajo naslednji odbori:

| (a) | odbor, ustanovljen s členom 15 Uredbe (ES) št. 680/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij (9), za projekte plinske in električne infrastrukture; |
| --- | --- |

(a)

odbor, ustanovljen s členom 15 Uredbe (ES) št. 680/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij (9), za projekte plinske in električne infrastrukture;

| (b) | odbor, ustanovljen s členom 8 Odločbe Sveta 2006/971/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu Sodelovanje za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (10), za projekte pridobivanja energije iz vetrnih elektrarn na morju; |
| --- | --- |

(b)

odbor, ustanovljen s členom 8 Odločbe Sveta 2006/971/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu Sodelovanje za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (10), za projekte pridobivanja energije iz vetrnih elektrarn na morju;

| (c) | odbor, ustanovljen s členom 8 Odločbe 2006/971/ES, za projekte zajemanja in skladiščenja ogljika; |
| --- | --- |

(c)

odbor, ustanovljen s členom 8 Odločbe 2006/971/ES, za projekte zajemanja in skladiščenja ogljika;

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je en mesec.

Člen 27

Vrednotenje

1.   Komisija do 31. decembra 2011 izvede vrednotenje EEPO, da se oceni njegov prispevek k učinkoviti porabi odobrenih sredstev.

2.   Komisija lahko od države članice upravičenke zahteva, da zagotovi posebno vrednotenje projektov, financiranih v skladu z oddelkom 1 poglavja II te uredbe, ali ji po potrebi za vrednotenje teh projektov zagotovi potrebne podatke in zahtevano pomoč.

3.   Komisija predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij poročilo o vrednotenju rezultatov, doseženih z EEPO.

Člen 28

Obveščanje Evropskega parlamenta in Sveta

Komisija spremlja izvajanje te uredbe. Vsako leto Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi poročilo o izvajanju EEPO ob predložitvi predhodnega predloga proračuna.

Če so v poročilu opredeljena resna tveganja pri izvajanju prednostnih projektov, Komisija priporoči ukrepe za odpravo teh tveganj ter po potrebi in v skladu z načrtom za oživitev gospodarstva pripravi dodatne predloge za te projekte.

Člen 29

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. julija 2009

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

E. ERLANDSSON

---

(1)  Mnenje z dne 13. maja 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 7. julija 2009.

2

(3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

3

(4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1.

4

(5)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

5

(6)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

6

(7)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

7

(8)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

8

(9)  UL L 162, 22.6.2007, str. 1.

9

(10)  UL L 400, 30.12.2006, str. 86.

10

---

PRILOGA

UPRAVIČENI PROJEKTI

A.   Projekti infrastrukture za plin in elektriko

1.   Povezovalni daljnovodi za plin

| Projekt | Država financiranega projekta | Predviden prispevek Skupnosti
  (v milijonih EUR) |
| --- | --- | --- |
| Južni plinski koridor |
| NABUCCO | Avstrija, Madžarska, Bolgarija, Nemčija, Romunija | 200 |
| ITGI – Poseidon | Italija, Grčija | 100 |
| Baltska povezava |
| Skanled/Baltski plinovod | Poljska, Danska, Švedska | 150 |
| Omrežje utekočinjenega zemeljskega plina |
| Terminal za utekočinjen naravni plin na obali Poljske v pristanišču Świnoujście | Poljska | 80 |
| Srednja in jugovzhodna Evropa |
| Povezovalni daljnovod med Slovaško in Madžarsko (Veľký Krtíš–Vecsés) | Slovaška, Madžarska | 30 |
| Prenosno omrežje za plin v Sloveniji med avstrijsko mejo in Ljubljano (brez odseka Rogatec–Kidričevo) | Slovenija | 40 |
| Povezava med Bolgarijo in Grčijo (Stara Zagora – Dimitrovgrad-Komotini) | Bolgarija, Grčija | 45 |
| Povezovalni daljnovod za plin med Romunijo in Madžarsko | Romunija, Madžarska | 30 |
| Povečanje zmogljivosti za skladiščenje plina v češkem vozlišču | Češka | 35 |
| Infrastruktura in oprema za omogočanje pretoka plina v obratni smeri v primeru kratkoročnih motenj v oskrbi | Avstrija, Bolgarija, Češka, Estonija, Grčija, Madžarska, Latvija, Litva, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška | 80 |
| Povezava med Slovaško in Poljsko | Slovaška, Poljska | 20 |
| Povezava med Madžarsko in Hrvaško | Madžarska | 20 |
| Povezava med Bolgarijo in Romunijo | Bolgarija, Romunija | 10 |
| Sredozemlje |
| Okrepitev francoskega plinskega omrežja na osi Afrika–Španija–Francija | Francija | 200 |
| GALSI (plinovod med Alžirijo in Italijo) | Italija | 120 |
| Plinska povezava, zahodna os, odsek Larrau | Španija | 45 |
| Območje Severnega morja |
| Plinovod Nemčija–Belgija–Združeno kraljestvo | Belgija | 35 |
| Povezava med Francijo in Belgijo | Francija, Belgija | 200 |
| SKUPAJ | | 1 440 |

Projekt

Država financiranega projekta

Predviden prispevek Skupnosti

(v milijonih EUR)

Južni plinski koridor

NABUCCO

Avstrija, Madžarska, Bolgarija, Nemčija, Romunija

200

ITGI – Poseidon

Italija, Grčija

100

Baltska povezava

Skanled/Baltski plinovod

Poljska, Danska, Švedska

150

Omrežje utekočinjenega zemeljskega plina

Terminal za utekočinjen naravni plin na obali Poljske v pristanišču Świnoujście

Poljska

80

Srednja in jugovzhodna Evropa

Povezovalni daljnovod med Slovaško in Madžarsko (Veľký Krtíš–Vecsés)

Slovaška, Madžarska

30

Prenosno omrežje za plin v Sloveniji med avstrijsko mejo in Ljubljano (brez odseka Rogatec–Kidričevo)

Slovenija

40

Povezava med Bolgarijo in Grčijo (Stara Zagora – Dimitrovgrad-Komotini)

Bolgarija, Grčija

45

Povezovalni daljnovod za plin med Romunijo in Madžarsko

Romunija, Madžarska

30

Povečanje zmogljivosti za skladiščenje plina v češkem vozlišču

Češka

35

Infrastruktura in oprema za omogočanje pretoka plina v obratni smeri v primeru kratkoročnih motenj v oskrbi

Avstrija, Bolgarija, Češka, Estonija, Grčija, Madžarska, Latvija, Litva, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška

80

Povezava med Slovaško in Poljsko

Slovaška, Poljska

20

Povezava med Madžarsko in Hrvaško

Madžarska

20

Povezava med Bolgarijo in Romunijo

Bolgarija, Romunija

10

Sredozemlje

Okrepitev francoskega plinskega omrežja na osi Afrika–Španija–Francija

Francija

200

GALSI (plinovod med Alžirijo in Italijo)

Italija

120

Plinska povezava, zahodna os, odsek Larrau

Španija

45

Območje Severnega morja

Plinovod Nemčija–Belgija–Združeno kraljestvo

Belgija

35

Povezava med Francijo in Belgijo

Francija, Belgija

200

SKUPAJ

1 440

2.   Povezovalni daljnovodi za elektriko

| Projekt | Država financiranega projekta | Predviden prispevek Skupnosti
  (v milijonih EUR) |
| --- | --- | --- |
| Baltska povezava |
| Estlink-2 | Estonija, Finska | 100 |
| Povezava Švedska–baltske države in okrepitev omrežja v baltskih državah | Švedska, Latvija, Litva | 175 |
| Srednja in jugovzhodna Evropa |
| Halle/Saale–Schweinfurt | Nemčija | 100 |
| Dunaj–Győr | Avstrija, Madžarska | 20 |
| Sredozemlje |
| Okrepitev povezave med Portugalsko in Španijo | Portugalska | 50 |
| Povezava med Francijo in Španijo (Baixas–Sta Llogaia) | Francija, Španija | 225 |
| Nov 380 kV podmorski kabel z izmeničnim tokom med Sicilijo in kontinentalno Italijo (Sorgente–Rizziconi) | Italija | 110 |
| Območje Severnega morja |
| Nov 500 megavatni povezovalni daljnovod med Irsko in Walesom (Meath–Deeside) | Irska, Združeno kraljestvo | 110 |
| Električna povezava med Malto in Italijo | Malta/Italija | 20 |
| SKUPAJ | | 910 |

Projekt

Država financiranega projekta

Predviden prispevek Skupnosti

(v milijonih EUR)

Baltska povezava

Estlink-2

Estonija, Finska

100

Povezava Švedska–baltske države in okrepitev omrežja v baltskih državah

Švedska, Latvija, Litva

175

Srednja in jugovzhodna Evropa

Halle/Saale–Schweinfurt

Nemčija

100

Dunaj–Győr

Avstrija, Madžarska

20

Sredozemlje

Okrepitev povezave med Portugalsko in Španijo

Portugalska

50

Povezava med Francijo in Španijo (Baixas–Sta Llogaia)

Francija, Španija

225

Nov 380 kV podmorski kabel z izmeničnim tokom med Sicilijo in kontinentalno Italijo (Sorgente–Rizziconi)

Italija

110

Območje Severnega morja

Nov 500 megavatni povezovalni daljnovod med Irsko in Walesom (Meath–Deeside)

Irska, Združeno kraljestvo

110

Električna povezava med Malto in Italijo

Malta/Italija

20

SKUPAJ

910

3.   Projekti na majhnih otokih

| Pobude na majhnih oddaljenih otokih | Ciper | 10 |
| --- | --- | --- |
| Malta | 5 |
| SKUPAJ | | 15 |

Pobude na majhnih oddaljenih otokih

Ciper

10

Malta

5

SKUPAJ

15

B.   Projekti pridobivanja energije iz vetrnih elektrarn na morju

| Projekt | Zmogljivost | Država financiranega projekta | Predviden prispevek Skupnosti
  (v milijonih EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Integracija omrežja za pridobivanje vetrne energije na morju |
| 1.1. | Baltic – Kriegers Flak I, II, III
  Nadaljevanje projektov v razvoju. Financiranje za pokritje dodatnih stroškov skupnega projekta povezav. |

Projekt

Zmogljivost

Država financiranega projekta

Predviden prispevek Skupnosti

(v milijonih EUR)

Integracija omrežja za pridobivanje vetrne energije na morju

1.1.

Baltic – Kriegers Flak I, II, III

Nadaljevanje projektov v razvoju. Financiranje za pokritje dodatnih stroškov skupnega projekta povezav.

1,5 GW

Danska, Švedska, Nemčija, Poljska

150

| 1.2. | Omrežje v Severnem morju
  Modularen razvoj omrežja na morju, prikaz virtualne elektrarne na morju in povezava z obstoječim kopenskim omrežjem |
| --- | --- |

1.2.

Omrežje v Severnem morju

Modularen razvoj omrežja na morju, prikaz virtualne elektrarne na morju in povezava z obstoječim kopenskim omrežjem

1 GW

Združeno kraljestvo, Nizozemska, Nemčija, Irska, Danska, Belgija, Francija, Luksemburg

165

Nove turbine, strukture in komponente, optimizacija proizvodnih zmogljivosti

| 2.1. | Borkum West II – Bard 1– Nordsee Ost – Global Tech I
  Nova generacija večmegavatnih turbin (5–7 MW) in inovativne strukture, zgrajene daleč od obale (do 100 km) v globljih vodah (do 40 m). |
| --- | --- |

2.1.

Borkum West II – Bard 1– Nordsee Ost – Global Tech I

Nova generacija večmegavatnih turbin (5–7 MW) in inovativne strukture, zgrajene daleč od obale (do 100 km) v globljih vodah (do 40 m).

1,6 GW

Nemčija

200

| 2.2. | Vetrna elektrarna na morju, Aberdeen (Evropski testni center)
  Nadaljevanje projekta, ki se trenutno razvija; testiranje turbin z več MW. Razvoj inovativnih struktur in podstruktur, vključno z optimizacijo proizvodnih zmogljivosti opreme za pridobivanje vetrne energije na morju. Predvidi se lahko povečanje za 100 MW. |
| --- | --- |

2.2.

Vetrna elektrarna na morju, Aberdeen (Evropski testni center)

Nadaljevanje projekta, ki se trenutno razvija; testiranje turbin z več MW. Razvoj inovativnih struktur in podstruktur, vključno z optimizacijo proizvodnih zmogljivosti opreme za pridobivanje vetrne energije na morju. Predvidi se lahko povečanje za 100 MW.

0,25 GW

Združeno kraljestvo

40

| 2.3. | Thornton Bank
  Nadaljevanje projekta, ki se trenutno razvija. Pridobivanje izkušenj s projektom Downvind (sofinanciran iz FP6). Posodobitev turbin naprav Downvind (zmogljivost 5 MW) v globokih vodah (do 30 m) z majhnim vizualnim učinkom (do 30 km). |
| --- | --- |

2.3.

Thornton Bank

Nadaljevanje projekta, ki se trenutno razvija. Pridobivanje izkušenj s projektom Downvind (sofinanciran iz FP6). Posodobitev turbin naprav Downvind (zmogljivost 5 MW) v globokih vodah (do 30 m) z majhnim vizualnim učinkom (do 30 km).

90 MW

Belgija

10

SKUPAJ

565

C.   Projekti zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida

| Ime projekta/država | Predviden prispevek Skupnosti
  (v milijonih EUR) | Gorivo | Zmogljivost | Tehnika zajemanja | Koncept shranjevanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Huerth | Nemčija | 180 | premog | 450 MW | IGCC | slani vodonosnik |
| Jaenschwalde | | | premog | 500 MW | oxyfuel | naftna/plinska polja |
| Eemshaven | Nizozemska | 180 | premog | 1 200 MW | IGCC | naftna/plinska polja |
| Rotterdam | premog | 1 080 MW | premogov prah | naftna/plinska polja |
| Rotterdam | premog | 800 MW | premogov prah | naftna/plinska polja |
| Bełchatów | Poljska | 180 | premog | 858 MW | premogov prah | slani vodonosnik |
| Compostilla
  (León) | Španija | 180 | premog | 500 MW | oxyfuel | slani vodonosnik |
| Kingsnorth | Združeno kraljestvo | 180 | premog | 800 MW | premogov prah | naftna/plinska polja |
| Longannet | premog | 3 390 MW | premogov prah | slani vodonosnik |
| Tilbury | premog | 1 600 MW | premogov prah | naftna/plinska polja |
| Hatfield
  (Yorkshire) | premog | 900 MW | IGCC | naftna/plinska polja |
| Porto Tolle | Italija | 100 | premog | 660 MW | premogov prah | |
| Industrijski projekt zajemanja ogljika |
| Florange | Francija | 50 | Transport CO2 od industrijskega obrata (jeklarna) v podzemno skladišče (slani vodonosnik) |
| SKUPAJ | 1 050 |

Ime projekta/država

Predviden prispevek Skupnosti

(v milijonih EUR)

Gorivo

Zmogljivost

Tehnika zajemanja

Koncept shranjevanja

Huerth

Nemčija

180

premog

450 MW

IGCC

slani vodonosnik

Jaenschwalde

premog

500 MW

oxyfuel

naftna/plinska polja

Eemshaven

Nizozemska

180

premog

1 200 MW

IGCC

naftna/plinska polja

Rotterdam

premog

1 080 MW

premogov prah

naftna/plinska polja

Rotterdam

premog

800 MW

premogov prah

naftna/plinska polja

Bełchatów

Poljska

180

premog

858 MW

premogov prah

slani vodonosnik

Compostilla

(León)

Španija

180

premog

500 MW

oxyfuel

slani vodonosnik

Kingsnorth

Združeno kraljestvo

180

premog

800 MW

premogov prah

naftna/plinska polja

Longannet

premog

3 390 MW

premogov prah

slani vodonosnik

Tilbury

premog

1 600 MW

premogov prah

naftna/plinska polja

Hatfield

(Yorkshire)

premog

900 MW

IGCC

naftna/plinska polja

Porto Tolle

Italija

100

premog

660 MW

premogov prah

Industrijski projekt zajemanja ogljika

Florange

Francija

50

Transport CO2 od industrijskega obrata (jeklarna) v podzemno skladišče (slani vodonosnik)

SKUPAJ

1 050

---

IZJAVA KOMISIJE

Komisija poudarja, da sta energetska učinkovitost in obnovljivi viri energije osrednji prednostni nalogi energetske politike EU tako zaradi okolja kot zaradi zanesljivosti oskrbe. Glede na to bo uredba prispevala k tem prednostnim nalogam, tako da bo znatno podprla projekte vetrnih elektrarn na morju.

V tem pogledu Komisija opozarja na različne druge nove pobude za podporo energetski učinkovitosti in obnovljivim virom energije, ki jih je Komisija predlagala predvsem v svojem evropskem načrtu za oživitev gospodarstva, ki ga je decembra 2008 podprl Evropski svet. Navedene so v nadaljevanju:

Spremembe Uredbe ERDF, da se omogočijo naložbe do 8 milijard EUR v energetsko učinkovitost in obnovljive energije v gospodinjstva v vseh državah članicah.

Javno-zasebno partnerstvo pri pobudi o evropskih energetsko učinkovitih stavbah, s katero bi spodbudili zeleno tehnologijo in razvoj energetsko učinkovitih sistemov in materialov v novih in obnovljenih stavbah; ocenjena sredstva za ta ukrep znašajo 1 milijardo EUR; 500 milijonov EUR iz sedanjega proračuna za 7. okvirni program Evropske skupnosti v letih 2010 do 2013 ter 500 milijonov EUR iz industrije.

Pobuda Evropske komisije in Evropske investicijske banke z naslovom Pobuda Evropske unije za financiranje trajnostne energije. Njen namen je omogočiti naložbe za projekte energetske učinkovitosti in obnovljive energije na urbanih območjih. Komisija financira sistem tehnične pomoči v programu Pametna energija za Evropo (letno dodeljena sredstva 15 milijonov EUR za leto 2009). Ta sistem, ki ga upravlja Evropska investicijska banka, olajšuje dostop do posojil Evropske investicijske banke s precejšnjimi učinki vzvoda.

Institucionalni investitorji EU pod vodstvom Evropske investicijske banke so ustanovili tržno usmerjen delniški sklad Marguerite: Evropski sklad za energijo, podnebne spremembe in infrastrukturo 2020. Ta sklad bi vlagal na področjih energije in podnebnih sprememb (TEN-E, trajnostna proizvodnja energije, obnovljiva energija, nove tehnologije, naložbe v energetsko učinkovitost, zanesljivost oskrbe ter okoljska infrastruktura). Komisija to pobudo podpira.

Poleg tega bo Komisija konec novembra 2009 predstavila revidiran akcijski načrt energetske učinkovitosti, kot zahtevata Svet (sklepi Evropskega sveta marca 2009) in Parlament (resolucija Evropskega parlamenta P6_TA(2009)0064).

Strokovnjaki soglašajo, da je energetska učinkovitost najcenejša možnost, ki je na voljo za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Komisija bo do novembra 2009 pripravila podrobno analizo ovir za večje naložbe v energetsko učinkovitost. Zlasti bo preučila, ali so potrebne večje finančne spodbude v obliki nizkoobrestnih posojil in/ali subvencij, kako je mogoče za to uporabiti evropski proračun ter po potrebi med drugim namenila dodatna sredstva za financiranje energetske učinkovitosti v novem instrumentu EU za zanesljivo oskrbo z energijo in energetsko infrastrukturo, ki bo predstavljen leta 2010.

Komisija bo pri reviziji načrta energetske učinkovitosti posebej pozorna na njeno sosedsko razsežnost. Preučila bo možnosti za finančne in regulatorne spodbude sosedskim državam, da bi povečale svoje naložbe v energetsko učinkovitost.

Če bi Komisija ob poročanju leta 2010 v skladu s členom 28 o izvajanju te uredbe ugotovila, da do konca leta 2010 ne bo mogoče dodeliti dela sredstev, predvidenih za projekte iz Priloge k tej uredbi, bo po potrebi z geografsko uravnoteženim pristopom predlagala spremembo te uredbe, vključno z merili upravičenosti, podobnimi merilom za projekte iz Priloge k tej uredbi, da bi ob navedenih pobudah omogočili tudi financiranje projektov s področja energetske učinkovitosti in virov obnovljive energije.

Izjava portugalske

Portugalska glasuje za, čeprav bi bilo po njenem mnenju treba pri pregledu programa iz člena 28 preučiti vključitev projektov za energetsko učinkovitost in obnovljivo energijo, predvsem projektov za mikroproizvodnjo ter pametna omrežja in števce, da bi se pripomoglo k doseganju ciljev iz člena 4(a) in (b) uredbe.

---

| 31.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 200/46 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 200/46

---

UREDBA SVETA (ES) št. 664/2009

z dne 7. julija 2009

o uvedbi postopka za pogajanja in sklenitev sporazumov med državami članicami in tretjimi državami o pristojnosti, priznavanju in izvrševanju sodnih odločb in sklepov v zakonskih sporih, zadevah v zvezi s starševsko odgovornostjo in zadevah v zvezi s preživninskimi obveznostmi ter pravu, ki se uporablja v zadevah v zvezi s preživninskimi obveznostmi

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 61(c), 65, 67(2) in 67(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Naslov IV tretjega dela Pogodbe zagotavlja pravno podlago za sprejetje zakonodaje Skupnosti na področju pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah. |
| --- | --- |

(1)

Naslov IV tretjega dela Pogodbe zagotavlja pravno podlago za sprejetje zakonodaje Skupnosti na področju pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah.

| (2) | Pravosodno sodelovanje v civilnih zadevah med državami članicami in tretjimi državami se je običajno urejalo s sporazumi med državami članicami in tretjimi državami. Takšni sporazumi, ki so zelo številni, pogosto odražajo posebne vezi med državo članico in tretjo državo, in so namenjeni določitvi ustreznega pravnega okvira za zadovoljitev posebnih potreb zadevnih strani. |
| --- | --- |

(2)

Pravosodno sodelovanje v civilnih zadevah med državami članicami in tretjimi državami se je običajno urejalo s sporazumi med državami članicami in tretjimi državami. Takšni sporazumi, ki so zelo številni, pogosto odražajo posebne vezi med državo članico in tretjo državo, in so namenjeni določitvi ustreznega pravnega okvira za zadovoljitev posebnih potreb zadevnih strani.

| (3) | Člen 307 Pogodbe zahteva, da države članice ustrezno ukrepajo, da bi odpravile nezdružljivosti med pravnim redom Skupnosti in mednarodnimi sporazumi, sklenjenimi med državami članicami in tretjimi državami. To lahko pomeni, da bodo potrebna ponovna pogajanja o takšnih sporazumih. |
| --- | --- |

(3)

Člen 307 Pogodbe zahteva, da države članice ustrezno ukrepajo, da bi odpravile nezdružljivosti med pravnim redom Skupnosti in mednarodnimi sporazumi, sklenjenimi med državami članicami in tretjimi državami. To lahko pomeni, da bodo potrebna ponovna pogajanja o takšnih sporazumih.

| (4) | Da se zagotovi ustrezen pravni okvir za zadovoljitev posebnih potreb določene države članice v njenih odnosih s tretjo državo lahko obstaja jasna potreba po sklenitvi novih sporazumov s tretjimi državami v zvezi s civilnopravnimi področji, ki spadajo v okvir naslova IV tretjega dela Pogodbe. |
| --- | --- |

(4)

Da se zagotovi ustrezen pravni okvir za zadovoljitev posebnih potreb določene države članice v njenih odnosih s tretjo državo lahko obstaja jasna potreba po sklenitvi novih sporazumov s tretjimi državami v zvezi s civilnopravnimi področji, ki spadajo v okvir naslova IV tretjega dela Pogodbe.

| (5) | Sodišče Evropskih skupnosti je v svojem mnenju 1/03 z dne 7. februarja 2006 o sklenitvi nove Luganske konvencije potrdilo, da je Skupnost pridobila izključno pristojnost za sklenitev mednarodnega sporazuma, kot je Luganska konvencija, s tretjimi državami o zadevah, ki vplivajo na pravila iz Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (2) („Bruselj I“). |
| --- | --- |

(5)

Sodišče Evropskih skupnosti je v svojem mnenju 1/03 z dne 7. februarja 2006 o sklenitvi nove Luganske konvencije potrdilo, da je Skupnost pridobila izključno pristojnost za sklenitev mednarodnega sporazuma, kot je Luganska konvencija, s tretjimi državami o zadevah, ki vplivajo na pravila iz Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (2) („Bruselj I“).

| (6) | V skladu s členom 300 Pogodbe je Skupnost pristojna za sklepanje sporazumov med Skupnostjo in tretjimi državami o zadevah, ki spadajo v izključno pristojnost Skupnosti. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 300 Pogodbe je Skupnost pristojna za sklepanje sporazumov med Skupnostjo in tretjimi državami o zadevah, ki spadajo v izključno pristojnost Skupnosti.

| (7) | Člen 10 Pogodbe državam članicam nalaga, naj olajšujejo izpolnjevanje nalog Skupnosti in se vzdržijo vseh ukrepov, ki bi lahko ogrozili doseganje ciljev Pogodbe. Ta obveznost lojalnega sodelovanja je splošno veljavna in ni odvisna od tega, ali ima Skupnost izključno pristojnost. |
| --- | --- |

(7)

Člen 10 Pogodbe državam članicam nalaga, naj olajšujejo izpolnjevanje nalog Skupnosti in se vzdržijo vseh ukrepov, ki bi lahko ogrozili doseganje ciljev Pogodbe. Ta obveznost lojalnega sodelovanja je splošno veljavna in ni odvisna od tega, ali ima Skupnost izključno pristojnost.

| (8) | Za sporazume s tretjimi državami o določenih civilnopravnih zadevah, ki spadajo v izključno pristojnost Skupnosti, bi bilo treba uvesti skladen in pregleden postopek, s katerim bi se državam članicam dovolilo, da spremenijo obstoječ sporazum ali se pogajajo o in sklenejo nov sporazum, zlasti kadar Skupnost sama ni izrazila namere, da bo izvajala svojo zunanjo pristojnost za sklenitev sporazuma na podlagi obstoječega ali načrtovanega pogajalskega mandata. Ta postopek ne bi smel posegati v izključno pristojnost Skupnosti in določbe členov 300 in 307 Pogodbe. Šteti bi ga bilo treba kot izjemen ukrep in imeti bi moral omejeno področje uporabe in omejeno trajanje. |
| --- | --- |

(8)

Za sporazume s tretjimi državami o določenih civilnopravnih zadevah, ki spadajo v izključno pristojnost Skupnosti, bi bilo treba uvesti skladen in pregleden postopek, s katerim bi se državam članicam dovolilo, da spremenijo obstoječ sporazum ali se pogajajo o in sklenejo nov sporazum, zlasti kadar Skupnost sama ni izrazila namere, da bo izvajala svojo zunanjo pristojnost za sklenitev sporazuma na podlagi obstoječega ali načrtovanega pogajalskega mandata. Ta postopek ne bi smel posegati v izključno pristojnost Skupnosti in določbe členov 300 in 307 Pogodbe. Šteti bi ga bilo treba kot izjemen ukrep in imeti bi moral omejeno področje uporabe in omejeno trajanje.

| (9) | Ta uredba se ne bi smela uporabljati, če je Skupnost z zadevno tretjo državo že sklenila sporazum o isti zadevi. Za dva sporazuma bi moralo veljati, da obravnavata isto zadevo le, če in kolikor vsebinsko urejata ista posebna pravna vprašanja. Določbe, ki zgolj navajajo splošno namero za sodelovanje v zvezi s takšnimi vprašanji, se ne bi smele obravnavati kot določbe, ki se nanašajo na isto zadevo. |
| --- | --- |

(9)

Ta uredba se ne bi smela uporabljati, če je Skupnost z zadevno tretjo državo že sklenila sporazum o isti zadevi. Za dva sporazuma bi moralo veljati, da obravnavata isto zadevo le, če in kolikor vsebinsko urejata ista posebna pravna vprašanja. Določbe, ki zgolj navajajo splošno namero za sodelovanje v zvezi s takšnimi vprašanji, se ne bi smele obravnavati kot določbe, ki se nanašajo na isto zadevo.

| (10) | Uredba bi morala zajeti nekatere regionalne sporazume, na katere se sklicujejo veljavni pravni akti Skupnosti. |
| --- | --- |

(10)

Uredba bi morala zajeti nekatere regionalne sporazume, na katere se sklicujejo veljavni pravni akti Skupnosti.

| (11) | Da bi zagotovili, da sporazum, ki ga načrtuje država članica, ne povzroči neučinkovitosti prava Skupnosti in ne ogrozi pravilnega delovanja sistema, vzpostavljenega s tem pravom, ali ne ogrozi zunanje politike Skupnosti, kot jo je določila Skupnost, bi morala zadevna država članica o svojih namerah uradno obvestiti Komisijo, da bi pridobila dovoljenje za začetek ali nadaljevanje formalnih pogajanj o sporazumu, kakor tudi za sklenitev sporazuma. Takšno uradno obvestilo bi bilo treba podati v pismu ali v elektronski obliki. Vsebovati bi moralo vse ustrezne informacije in dokumentacijo, na podlagi katerih bi lahko Komisija ocenila pričakovani učinek izida pogajanj na pravo Skupnosti. |
| --- | --- |

(11)

Da bi zagotovili, da sporazum, ki ga načrtuje država članica, ne povzroči neučinkovitosti prava Skupnosti in ne ogrozi pravilnega delovanja sistema, vzpostavljenega s tem pravom, ali ne ogrozi zunanje politike Skupnosti, kot jo je določila Skupnost, bi morala zadevna država članica o svojih namerah uradno obvestiti Komisijo, da bi pridobila dovoljenje za začetek ali nadaljevanje formalnih pogajanj o sporazumu, kakor tudi za sklenitev sporazuma. Takšno uradno obvestilo bi bilo treba podati v pismu ali v elektronski obliki. Vsebovati bi moralo vse ustrezne informacije in dokumentacijo, na podlagi katerih bi lahko Komisija ocenila pričakovani učinek izida pogajanj na pravo Skupnosti.

| (12) | Treba bi bilo oceniti, ali obstaja zadosten interes Skupnosti za sklenitev dvostranskega sporazuma med Skupnostjo in zadevno tretjo državo ali, kjer je to ustrezno, za nadomestitev obstoječega dvostranskega sporazuma med državo članico in tretjo državo s sporazumom Skupnosti. Zato bi bilo treba vse države članice obvestiti o vsakem uradnem obvestilu, ki ga Komisija prejme v zvezi s sporazumom, ki ga načrtuje država članica, da bi jim omogočili, da izrazijo svoj interes, da se pridružijo pobudi države članice, ki je predložila uradno obvestilo. Če bi se na podlagi takšne izmenjave informacij pojavil zadosten interes Skupnosti, bi morala Komisija razmisliti o predlaganju pogajalskega mandata za sklenitev sporazuma med Skupnostjo in zadevno tretjo državo. |
| --- | --- |

(12)

Treba bi bilo oceniti, ali obstaja zadosten interes Skupnosti za sklenitev dvostranskega sporazuma med Skupnostjo in zadevno tretjo državo ali, kjer je to ustrezno, za nadomestitev obstoječega dvostranskega sporazuma med državo članico in tretjo državo s sporazumom Skupnosti. Zato bi bilo treba vse države članice obvestiti o vsakem uradnem obvestilu, ki ga Komisija prejme v zvezi s sporazumom, ki ga načrtuje država članica, da bi jim omogočili, da izrazijo svoj interes, da se pridružijo pobudi države članice, ki je predložila uradno obvestilo. Če bi se na podlagi takšne izmenjave informacij pojavil zadosten interes Skupnosti, bi morala Komisija razmisliti o predlaganju pogajalskega mandata za sklenitev sporazuma med Skupnostjo in zadevno tretjo državo.

| (13) | Če Komisija od države članice zahteva dodatne informacije v zvezi s svojo oceno, ali naj se tej državi članici dovoli, da začne pogajanja s tretjo državo, takšna zahteva ne bi smela vplivati na rok, v katerem mora Komisija podati obrazloženo odločitev o prošnji te države članice. |
| --- | --- |

(13)

Če Komisija od države članice zahteva dodatne informacije v zvezi s svojo oceno, ali naj se tej državi članici dovoli, da začne pogajanja s tretjo državo, takšna zahteva ne bi smela vplivati na rok, v katerem mora Komisija podati obrazloženo odločitev o prošnji te države članice.

| (14) | Komisija bi morala imeti pri dovoljenju za začetek formalnih pogajanj možnost, da po potrebi predlaga pogajalske smernice ali zahteva vključitev posebnih klavzul v načrtovani sporazum. V različnih fazah pogajanj bi bilo treba Komisijo v celoti obveščati o zadevah, ki spadajo v področje uporabe te uredbe in ji omogočiti, da se pogajanj v zvezi s temi zadevami udeleži kot opazovalka. |
| --- | --- |

(14)

Komisija bi morala imeti pri dovoljenju za začetek formalnih pogajanj možnost, da po potrebi predlaga pogajalske smernice ali zahteva vključitev posebnih klavzul v načrtovani sporazum. V različnih fazah pogajanj bi bilo treba Komisijo v celoti obveščati o zadevah, ki spadajo v področje uporabe te uredbe in ji omogočiti, da se pogajanj v zvezi s temi zadevami udeleži kot opazovalka.

| (15) | V uradnem obvestilu, da nameravajo začeti pogajanja s tretjo državo, bi morala biti obveza držav članic glede seznanitve Komisije omejena na vidike, ki jih Komisija potrebuje za izvedbo ocene. Dovoljenje Komisije in vse morebitne pogajalske smernice ali zavrnitev s strani Komisije bi se morali nanašati le na zadeve, ki spadajo v področje uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(15)

V uradnem obvestilu, da nameravajo začeti pogajanja s tretjo državo, bi morala biti obveza držav članic glede seznanitve Komisije omejena na vidike, ki jih Komisija potrebuje za izvedbo ocene. Dovoljenje Komisije in vse morebitne pogajalske smernice ali zavrnitev s strani Komisije bi se morali nanašati le na zadeve, ki spadajo v področje uporabe te uredbe.

| (16) | Vse države članice bi morale biti obveščene o vseh uradnih obvestilih, ki jih prejme Komisija v zvezi z načrtovanimi sporazumi ali sporazumi, doseženimi s pogajanji, ter o vseh obrazloženih odločitvah, ki jih Komisija sprejme na podlagi te uredbe. Te informacije bi morale v celoti izpolnjevati morebitne zahteve glede zaupnosti. |
| --- | --- |

(16)

Vse države članice bi morale biti obveščene o vseh uradnih obvestilih, ki jih prejme Komisija v zvezi z načrtovanimi sporazumi ali sporazumi, doseženimi s pogajanji, ter o vseh obrazloženih odločitvah, ki jih Komisija sprejme na podlagi te uredbe. Te informacije bi morale v celoti izpolnjevati morebitne zahteve glede zaupnosti.

| (17) | Evropski parlament, Svet in Komisija bi morali poskrbeti, da se vse informacije, opredeljene kot zaupne, obravnavajo v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (3). |
| --- | --- |

(17)

Evropski parlament, Svet in Komisija bi morali poskrbeti, da se vse informacije, opredeljene kot zaupne, obravnavajo v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (3).

| (18) | Kadar Komisija na podlagi svoje ocene ne namerava odobriti začetka formalnih pogajanj ali sklenitve s pogajanji doseženega sporazuma, bi morala pred predložitvijo obrazložene odločitve podati mnenje zadevni državi članici. V primeru, da se odobritev sklenitve s pogajanji doseženega sporazuma zavrne, bi bilo treba mnenje predložiti tudi Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(18)

Kadar Komisija na podlagi svoje ocene ne namerava odobriti začetka formalnih pogajanj ali sklenitve s pogajanji doseženega sporazuma, bi morala pred predložitvijo obrazložene odločitve podati mnenje zadevni državi članici. V primeru, da se odobritev sklenitve s pogajanji doseženega sporazuma zavrne, bi bilo treba mnenje predložiti tudi Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (19) | Da se zagotovi, da s pogajanji doseženi sporazum ne ovira izvajanja zunanje politike Skupnosti na področju pravosodnega sodelovanja v civilnih in gospodarskih zadevah, bi morala biti v primeru sklenitve naknadnega sporazuma z isto vsebino med Skupnostjo ali Skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter isto tretjo državo na drugi strani v sporazum vključena bodisi določba o njegovi celotni ali delni odpovedi bodisi določba o neposredni nadomestitvi ustreznih določb sporazuma z določbami takšnega naknadnega sporazuma. |
| --- | --- |

(19)

Da se zagotovi, da s pogajanji doseženi sporazum ne ovira izvajanja zunanje politike Skupnosti na področju pravosodnega sodelovanja v civilnih in gospodarskih zadevah, bi morala biti v primeru sklenitve naknadnega sporazuma z isto vsebino med Skupnostjo ali Skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter isto tretjo državo na drugi strani v sporazum vključena bodisi določba o njegovi celotni ali delni odpovedi bodisi določba o neposredni nadomestitvi ustreznih določb sporazuma z določbami takšnega naknadnega sporazuma.

| (20) | V primerih, kadar je ob začetku veljavnosti te uredbe država članica že začela pogajanja o sporazumu s tretjo državo ali jih je že zaključila, vendar še ni izrazila soglasja k temu, da bi bila s sporazumom vezana, bi bilo treba sprejeti določbo o prehodnih ukrepih. |
| --- | --- |

(20)

V primerih, kadar je ob začetku veljavnosti te uredbe država članica že začela pogajanja o sporazumu s tretjo državo ali jih je že zaključila, vendar še ni izrazila soglasja k temu, da bi bila s sporazumom vezana, bi bilo treba sprejeti določbo o prehodnih ukrepih.

| (21) | Da bi zagotovili, da se pri uporabi te uredbe pridobi dovolj izkušenj, bi morala Komisija poročilo o takšnem izvajanju predložiti ne prej kot osem let po sprejetju te uredbe. V tem poročilu bi morala Komisija v okviru svojih pristojnosti potrditi začasno naravo te uredbe ali preučiti, ali bi bilo treba to uredbo nadomestiti z novo uredbo o isti zadevi oziroma ali naj bi vključevala tudi druge zadeve, ki spadajo v izključno pristojnost Skupnosti in jih urejajo drugi instrumenti Skupnosti. |
| --- | --- |

(21)

Da bi zagotovili, da se pri uporabi te uredbe pridobi dovolj izkušenj, bi morala Komisija poročilo o takšnem izvajanju predložiti ne prej kot osem let po sprejetju te uredbe. V tem poročilu bi morala Komisija v okviru svojih pristojnosti potrditi začasno naravo te uredbe ali preučiti, ali bi bilo treba to uredbo nadomestiti z novo uredbo o isti zadevi oziroma ali naj bi vključevala tudi druge zadeve, ki spadajo v izključno pristojnost Skupnosti in jih urejajo drugi instrumenti Skupnosti.

| (22) | Če poročilo, ki ga predloži Komisija, potrdi začasno naravo te uredbe, bi morale imeti države članice po predložitvi poročila še vedno možnost, da Komisijo uradno obvestijo o potekajočih ali že napovedanih pogajanjih, da bi pridobile dovoljenje za začetek formalnih pogajanj. |
| --- | --- |

(22)

Če poročilo, ki ga predloži Komisija, potrdi začasno naravo te uredbe, bi morale imeti države članice po predložitvi poročila še vedno možnost, da Komisijo uradno obvestijo o potekajočih ali že napovedanih pogajanjih, da bi pridobile dovoljenje za začetek formalnih pogajanj.

| (23) | V skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje njenega cilja. |
| --- | --- |

(23)

V skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje njenega cilja.

| (24) | V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, sta Združeno kraljestvo in Irska podali uradno obvestilo, da želita sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe. |
| --- | --- |

(24)

V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, sta Združeno kraljestvo in Irska podali uradno obvestilo, da želita sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe.

| (25) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja – |
| --- | --- |

(25)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   Ta uredba določa postopek, v skladu s katerim se državi članici dovoli, da spremeni obstoječi sporazum ali se pogaja o in sklene nov sporazum s tretjo državo, ob upoštevanju pogojev, določenih v tej uredbi.

Ta postopek ne posega v pristojnosti Skupnosti in držav članic.

2.   Ta uredba se uporablja za sporazume o zadevah, ki v celoti ali deloma spadajo v področje uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 2201/2003 z dne 27. novembra 2003 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo (4) in Uredbe Sveta (ES) št. 4/2009 z dne 18. decembra 2008 o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju in izvrševanju sodnih odločb ter sodelovanju v preživninskih zadevah (5), kolikor te zadeve spadajo v izključno pristojnost Skupnosti.

3.   Ta uredba se ne uporablja, če je Skupnost z zadevno tretjo državo že sklenila sporazum o isti zadevi.

Člen 2

Opredelitev pojmov

1.   Za namene te uredbe izraz „sporazum“ pomeni:

| (a) | dvostranski sporazum med državo članico in tretjo državo; |
| --- | --- |

(a)

dvostranski sporazum med državo članico in tretjo državo;

| (b) | regionalne sporazume iz točke (a) člena 59(2) Uredbe (ES) št. 2201/2003, brez poseganja v točko (c) člena 59(2) in člen 59(3) navedene uredbe, in iz člena 69(3) Uredbe (ES) št. 4/2009. |
| --- | --- |

(b)

regionalne sporazume iz točke (a) člena 59(2) Uredbe (ES) št. 2201/2003, brez poseganja v točko (c) člena 59(2) in člen 59(3) navedene uredbe, in iz člena 69(3) Uredbe (ES) št. 4/2009.

2.   Vsako sklicevanje na državo članico ali na tretjo državo v tej uredbi se v zvezi z regionalnimi sporazumi iz točke (b) odstavka 1 razlaga kot sklicevanje na zadevne države članice ali zadevne tretje države.

Člen 3

Uradno obveščanje Komisije

1.   Kadar namerava država članica začeti pogajanja za spremembo obstoječega sporazuma ali sklenitev novega sporazuma, ki spada v področje uporabe te uredbe, Komisijo o svoji nameri pisno uradno obvesti čim prej pred načrtovanim začetkom formalnih pogajanj.

2.   Uradno obvestilo vsebuje izvod obstoječega sporazuma, osnutek sporazuma ali osnutek predloga ter vso drugo zadevno dokumentacijo, če je to potrebno. Država članica opiše vsebino pogajanj in opredeli vprašanja, ki bodo obravnavana v načrtovanem sporazumu, ali določbe obstoječega sporazuma, ki jih je treba spremeniti. Država članica lahko posreduje tudi vse druge dodatne informacije.

Člen 4

Ocena Komisije

1.   Po prejemu uradnega obvestila iz člena 3 Komisija oceni, ali se država članica lahko začne formalno pogajati.

2.   Pri navedeni oceni Komisija najprej preveri, ali je v naslednjih 24 mesecih posebej predviden ustrezen pogajalski mandat za sklenitev sporazuma Skupnosti z zadevno tretjo državo. V nasprotnem primeru Komisija oceni, ali so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | zadevna država članica je posredovala informacije, ki kažejo, da ima poseben interes za sklenitev sporazuma zaradi gospodarskih, geografskih, kulturnih, zgodovinskih, družbenih ali političnih vezi med državo članico in zadevno tretjo državo; |
| --- | --- |

(a)

zadevna država članica je posredovala informacije, ki kažejo, da ima poseben interes za sklenitev sporazuma zaradi gospodarskih, geografskih, kulturnih, zgodovinskih, družbenih ali političnih vezi med državo članico in zadevno tretjo državo;

| (b) | informacije, ki jih posreduje država članica, kažejo, da načrtovani sporazum ne bo povzročil neučinkovitosti prava Skupnosti in ne bo ogrozil pravilnega delovanja sistema, vzpostavljenega s tem pravom, in |
| --- | --- |

(b)

informacije, ki jih posreduje država članica, kažejo, da načrtovani sporazum ne bo povzročil neučinkovitosti prava Skupnosti in ne bo ogrozil pravilnega delovanja sistema, vzpostavljenega s tem pravom, in

| (c) | načrtovani sporazum ne bi ogrozil dogovorjenih ciljev in namena zunanje politike Skupnosti, kot jo je določila Skupnost. |
| --- | --- |

(c)

načrtovani sporazum ne bi ogrozil dogovorjenih ciljev in namena zunanje politike Skupnosti, kot jo je določila Skupnost.

3.   Če informacije, ki jih posreduje država članica, ne zadostujejo za namene ocene, lahko Komisija zahteva dodatne informacije.

Člen 5

Dovoljenje za začetek formalnih pogajanj

1.   Če načrtovani sporazum izpolnjuje pogoje iz člena 4(2), Komisija v 90 dneh od prejema uradnega obvestila iz člena 3 poda obrazloženo odločitev o prošnji države članice z dovoljenjem, da začne formalna pogajanja o tem sporazumu.

Če je to potrebno, lahko Komisija predlaga pogajalske smernice in zahteva vključitev določenih klavzul v načrtovani sporazum.

2.   Načrtovani sporazum vsebuje klavzulo, ki določa:

| (a) | popolno ali delno odpoved sporazuma v primeru, da bi bil med Skupnostjo ali Skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter isto tretjo državo na drugi strani kasneje sklenjen sporazum o isti zadevi, ali |
| --- | --- |

(a)

popolno ali delno odpoved sporazuma v primeru, da bi bil med Skupnostjo ali Skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter isto tretjo državo na drugi strani kasneje sklenjen sporazum o isti zadevi, ali

| (b) | neposredno nadomestitev ustreznih določb sporazuma z določbami kasnejšega sporazuma, sklenjenega med Skupnostjo ali Skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter isto tretjo državo na drugi strani o isti zadevi. |
| --- | --- |

(b)

neposredno nadomestitev ustreznih določb sporazuma z določbami kasnejšega sporazuma, sklenjenega med Skupnostjo ali Skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter isto tretjo državo na drugi strani o isti zadevi.

Klavzulo iz točke (a) prvega pododstavka bi bilo treba oblikovati v skladu z naslednjim vzorcem: „(ime države članice/imena držav članic) v celoti ali delno odpoveduje(-o) ta sporazum, če in ko Evropska skupnost ali Evropska skupnost in njene države članice sklenejo Sporazum z (ime tretje države/imena tretjih držav) o istih civilnopravnih zadevah, kot jih ureja ta sporazum“.

Klavzulo iz točke (b) prvega pododstavka bi bilo treba oblikovati v skladu z naslednjim vzorcem: „Ta sporazum ali nekatere določbe tega sporazuma se prenehajo uporabljati na dan začetka veljavnosti sporazuma med Evropsko skupnostjo ali Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter (ime tretje države/imena tretjih držav) na drugi strani za zadeve, ki jih ureja novi sporazum“.

Člen 6

Zavrnitev dovoljenja za začetek formalnih pogajanj

1.   Če Komisija na podlagi svoje ocene iz člena 4 ne namerava dovoliti začetka formalnih pogajanj o načrtovanem sporazumu, zadevni državi članici predloži mnenje v 90 dneh po prejemu uradnega obvestila iz člena 3.

2.   Zadevna država članica lahko v 30 dneh po prejemu mnenja Komisije zahteva, da Komisija z njo začne razpravo, katere namen je poiskati rešitev.

3.   Če zadevna država članica v roku iz odstavka 2 ne zaprosi Komisije za takšno razpravo, Komisija poda obrazloženo odločitev o prošnji države članice v 130 dneh po prejemu uradnega obvestila iz člena 3.

4.   V primeru razprave iz odstavka 2, Komisija poda obrazloženo odločitev o prošnji države članice v 30 dneh po zaključku razprave.

Člen 7

Sodelovanje Komisije pri pogajanjih

Če gre za zadeve, ki spadajo v področje uporabe te uredbe, se Komisija lahko udeleži pogajanj med državo članico in tretjo državo kot opazovalka. Če Komisija kot opazovalka ni udeležena, se jo obvešča o napredku in rezultatih v različnih fazah pogajanj.

Člen 8

Dovoljenje za sklenitev sporazuma

1.   Pred podpisom s pogajanji doseženega sporazuma zadevna država članica uradno obvesti Komisijo o izidu pogajanj in ji pošlje besedilo sporazuma.

2.   Po prejemu tega uradnega obvestila Komisija oceni, ali s pogajanji doseženi sporazum:

| (a) | izpolnjuje pogoj iz točke (b) člena 4(2); |
| --- | --- |

(a)

izpolnjuje pogoj iz točke (b) člena 4(2);

| (b) | izpolnjuje pogoj iz točke (c) člena 4(2), če so v zvezi s tem pogojem nastale nove in izredne okoliščine, in |
| --- | --- |

(b)

izpolnjuje pogoj iz točke (c) člena 4(2), če so v zvezi s tem pogojem nastale nove in izredne okoliščine, in

| (c) | izpolnjuje zahtevo iz člena 5(2). |
| --- | --- |

(c)

izpolnjuje zahtevo iz člena 5(2).

3.   Če s pogajanji dosežen sporazum izpolnjuje pogoje in zahteve iz odstavka 2, Komisija v 90 dneh po prejemu uradnega obvestila iz odstavka 1 poda obrazloženo odločitev o prošnji države članice z dovoljenjem za sklenitev sporazuma.

Člen 9

Zavrnitev dovoljenja za sklenitev sporazuma

1.   Če Komisija na podlagi svoje ocene iz člena 8(2) ne namerava dovoliti sklenitve s pogajanji doseženega sporazuma, zadevni državi članici kakor tudi Evropskemu parlamentu in Svetu poda mnenje v 90 dneh po prejemu uradnega obvestila iz člena 8(1).

2.   Zadevna država članica lahko v 30 dneh po prejemu mnenja Komisije zahteva, da Komisija z njo začne razpravo, katere namen je poiskati rešitev.

3.   Če zadevna država članica ne zaprosi Komisije za takšno razpravo v roku iz odstavka 2, Komisija poda obrazloženo odločitev o prošnji države članice v 130 dneh po prejemu uradnega obvestila iz člena 8(1).

4.   V primeru razprave iz odstavka 2, Komisija poda obrazloženo odločitev o prošnji države članice v 30 dneh po zaključku razprave.

5.   Komisija o svoji odločitvi uradno obvesti Evropski parlament in Svet v 30 dneh po sprejetju odločitve.

Člen 10

Zaupnost

Pri posredovanju informacij Komisiji v skladu s členi 3, 4(3) in 8 lahko država članica sporoči, ali je treba katero koli informacijo obravnavati kot zaupno in ali se lahko jo posreduje drugim državam članicam.

Člen 11

Posredovanje informacij državam članicam

Komisija ob spoštovanju zahtev glede zaupnosti državam članicam pošlje uradna obvestila, ki jih prejme v skladu s členoma 3 in 8, po potrebi pa tudi spremne dokumente ter vse svoje obrazložene odločitve na podlagi členov 5, 6, 8 in 9.

Člen 12

Prehodne določbe

1.   Če je ob začetku veljavnosti te uredbe država članica že začela postopek pogajanj o sporazumu s tretjo državo, se uporabljajo členi 3 do 11.

Če je to mogoče glede na fazo pogajanj, lahko Komisija predlaga pogajalske smernice ali zahteva vključitev določenih klavzul, kakor je navedeno v drugem pododstavku člena 5(1) in členu 5(2).

2.   Če je ob začetku veljavnosti te uredbe država članica že zaključila pogajanja, vendar še ni sklenila sporazuma, se uporabljajo člen 3, člen 8(2) do (4) in člen 9.

Člen 13

Pregled

1.   Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predloži poročilo o uporabi te uredbe ne prej kot 7. julija 2017.

2.   To poročilo

| (a) | potrdi, da je primerno, da ta uredba preneha veljati na dan, določen v skladu s členom 14(1), ali |
| --- | --- |

(a)

potrdi, da je primerno, da ta uredba preneha veljati na dan, določen v skladu s členom 14(1), ali

| (b) | priporoči, da se od navedenega datuma ta uredba nadomesti z novo uredbo. |
| --- | --- |

(b)

priporoči, da se od navedenega datuma ta uredba nadomesti z novo uredbo.

3.   Če je v tem poročilu priporočeno, da se Uredba v skladu s točko (b) odstavka 2 nadomesti, se mu priloži ustrezen zakonodajni predlog.

Člen 14

Prenehanje veljavnosti

1.   Ta uredba preneha veljati tri leta po tem, ko Komisija predloži poročilo iz člena 13.

Obdobje treh let iz prvega pododstavka začne teči prvi dan meseca po predložitvi poročila Evropskemu parlamentu ali Svetu; upošteva se kasnejša predložitev.

2.   Ne glede na prenehanje veljavnosti te uredbe na datum, določen v skladu z odstavkom 1, se pogajanja, ki takrat še vedno potekajo in v katerih je udeležena država članica na podlagi te uredbe, lahko nadaljujejo in zaključijo v skladu s to uredbo.

Člen 15

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti.

V Bruslju, 7. julija 2009

Za Svet

Predsednik

A. BORG

---

(1)  Mnenje z dne 7. maja 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL L 12, 16.1.2001, str. 1.

2

(3)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

3

(4)  UL L 338, 23.12.2003, str. 1.

4

(5)  UL L 7, 10.1.2009, str. 1.

5

---

Popravki

| 31.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 200/52 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 200/52

---

Popravek Uredbe (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o homologaciji motornih vozil in motorjev glede na emisije iz težkih vozil (Euro VI) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil ter o spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 in Direktive 2007/46/ES ter o razveljavitvi direktiv 80/1269/EGS, 2005/55/ES in 2005/78/ES

(
  Uradni list Evropske unije L 188 z dne 18. julija 2009
  )

Stran 9, člen 18, druga alinea, prvi stavek:

besedilo:

„Uporablja se od 7. avgusta 2009.“

se glasi:

„Uporablja se od 31. decembra 2012.“

---