# Eiropas Savienības L 184/2009

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2009.184.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 184 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 16. jūlijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2009.184.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 184

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 16. jūlijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 622/2009 (2009. gada 15. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 623/2009 (2009. gada 15. jūlijs), ar ko nosaka no 2009. gada 16. jūlija piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 624/2009 (2009. gada 15. jūlijs), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot makreles VIIIc, IX un X zonā; CECAF 34.1.1. zonas EK ūdeņos | 6 |
| | | IEKŠĒJIE UN PROCEDŪRU REGLAMENTI |
| | * | Grozījumi Praktiskajos norādījumos lietas dalībniekiem | 8 |
| | * | Eiropas kopienu pirmās instances tiesas reglamenta grozījumi | 10 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 622/2009 (2009. gada 15. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 623/2009 (2009. gada 15. jūlijs), ar ko nosaka no 2009. gada 16. jūlija piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 624/2009 (2009. gada 15. jūlijs), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot makreles VIIIc, IX un X zonā; CECAF 34.1.1. zonas EK ūdeņos

6

IEKŠĒJIE UN PROCEDŪRU REGLAMENTI

*

Grozījumi Praktiskajos norādījumos lietas dalībniekiem

8

*

Eiropas kopienu pirmās instances tiesas reglamenta grozījumi

10

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Padome |
| | | 2009/550/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2009. gada 5. marts) par to, lai apstiprinātu grozījumus Konvencijā par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā, ar kuriem ļauj noteikt domstarpību izšķiršanas procedūras, paplašināt Konvencijas darbības jomu un pārskatīt Konvencijas mērķus | 12 |
| | | Komisija |
| | | 2009/551/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 13. jūlijs) par atbalsta maksimālā apjoma noteikšanu par olīveļļas uzglabāšanu privātās noliktavās saskaņā ar konkursa procedūru, kas izsludināta ar Regulu (EK) Nr. 542/2009
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 5715) | 16 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

2009/550/EK

*

Padomes Lēmums (2009. gada 5. marts) par to, lai apstiprinātu grozījumus Konvencijā par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā, ar kuriem ļauj noteikt domstarpību izšķiršanas procedūras, paplašināt Konvencijas darbības jomu un pārskatīt Konvencijas mērķus

12

Komisija

2009/551/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 13. jūlijs) par atbalsta maksimālā apjoma noteikšanu par olīveļļas uzglabāšanu privātās noliktavās saskaņā ar konkursa procedūru, kas izsludināta ar Regulu (EK) Nr. 542/2009
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 5715)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 5715)

16

| | | IV   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | | EEZ kopīgā komiteja |
| | * | EBTA Uzraudzības Padomes Lēmums Nr. 313/06/COL (2006. gada 25. oktobris), ar kuru piecdesmit devīto reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, ieviešot jaunu 10.B nodaļu Valsts atbalsts, lai veicinātu riska kapitāla ieguldījumus mazos un vidējos uzņēmumos | 18 |

IV   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

EEZ kopīgā komiteja

*

EBTA Uzraudzības Padomes Lēmums Nr. 313/06/COL (2006. gada 25. oktobris), ar kuru piecdesmit devīto reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, ieviešot jaunu 10.B nodaļu Valsts atbalsts, lai veicinātu riska kapitāla ieguldījumus mazos un vidējos uzņēmumos

18

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 16.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 184/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 622/2009

(2009. gada 15. jūlijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 16. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 15. jūlijā

Komisijas vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 27,8 |
| ZZ | 27,8 |
| 0707 00 05 | TR | 112,7 |
| ZZ | 112,7 |
| 0709 90 70 | TR | 98,5 |
| ZZ | 98,5 |
| 0805 50 10 | AR | 57,2 |
| TR | 53,0 |
| ZA | 60,3 |
| ZZ | 56,8 |
| 0808 10 80 | AR | 78,9 |
| BR | 72,3 |
| CL | 89,0 |
| CN | 93,4 |
| NZ | 95,4 |
| US | 91,0 |
| ZA | 83,1 |
| ZZ | 86,2 |
| 0808 20 50 | AR | 80,7 |
| CL | 70,2 |
| NZ | 87,2 |
| ZA | 93,7 |
| ZZ | 83,0 |
| 0809 10 00 | HR | 90,0 |
| TR | 182,6 |
| XS | 103,5 |
| ZZ | 125,4 |
| 0809 20 95 | TR | 254,0 |
| ZZ | 254,0 |
| 0809 30 | TR | 186,9 |
| ZZ | 186,9 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MK

27,8

ZZ

27,8

0707 00 05

TR

112,7

ZZ

112,7

0709 90 70

TR

98,5

ZZ

98,5

0805 50 10

AR

57,2

TR

53,0

ZA

60,3

ZZ

56,8

0808 10 80

AR

78,9

BR

72,3

CL

89,0

CN

93,4

NZ

95,4

US

91,0

ZA

83,1

ZZ

86,2

0808 20 50

AR

80,7

CL

70,2

NZ

87,2

ZA

93,7

ZZ

83,0

0809 10 00

HR

90,0

TR

182,6

XS

103,5

ZZ

125,4

0809 20 95

TR

254,0

ZZ

254,0

0809 30

TR

186,9

ZZ

186,9

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 16.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 184/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 184/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 623/2009

(2009. gada 15. jūlijs),

ar ko nosaka no 2009. gada 16. jūlija piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1249/96 par Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem (ievedmuitas nodokļi labības nozarē) (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 4. pantā paredzētās metodes. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 4. pantā paredzētās metodes.

| (4) | Laikposmam no 2009. gada 16. jūlija jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis, |
| --- | --- |

(4)

Laikposmam no 2009. gada 16. jūlija jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

No 2009. gada 16. jūlija, piemērojamais Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis labības nozarē, pamatojoties uz šīs regulas II pielikumā norādīto informāciju, ir noteikts šīs regulas I pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 16. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 15. jūlijā

Komisijas vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 161, 29.6.1996., 125. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2009. gada 16. jūlijā

| KN kods | Preču apraksts | Ievedmuitas nodoklis (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte | 0,00 |
| vidēji augsta kvalitāte | 0,00 |
| zema kvalitāte | 0,00 |
| 1001 90 91 | Mīkstie KVIEŠI, sēklas | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUDZI | 55,27 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas | 31,15 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZA, izņemot sēklas (2) | 31,15 |
| 1007 00 90 | Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus | 60,26 |

KN kods

Preču apraksts

Ievedmuitas nodoklis (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte

0,00

vidēji augsta kvalitāte

0,00

zema kvalitāte

0,00

1001 90 91

Mīkstie KVIEŠI, sēklas

0,00

ex 1001 90 99

Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai

0,00

1002 00 00

RUDZI

55,27

1005 10 90

KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas

31,15

1005 90 00

KUKURŪZA, izņemot sēklas (2)

31,15

1007 00 90

Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus

60,26

---

(1)  Par precēm, ko Kopienā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu, importētājs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 4. punkta noteikumiem var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

| — | 3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē,

| — | 2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

(2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 5. punktā paredzētie nosacījumi.

---

II PIELIKUMS

Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

30.6.2009-14.7.2009

| 1) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Mīkstie kvieši (1) | Kukurūza | Cietie kvieši, augsta kvalitāte | Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2) | Cietie kvieši, zema kvalitāte (3) | Mieži |
| Birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotējums | 175,68 | 94,79 | — | — | — | — |
| FOB cena, ASV | — | — | 189,62 | 179,62 | 159,62 | 83,82 |
| Piemaksa par Persijas līča reģionu | — | 16,16 | — | — | — | — |
| Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu | 8,75 | — | — | — | — | — |

1)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

(EUR/t)

Mīkstie kvieši (1)

Kukurūza

Cietie kvieši, augsta kvalitāte

Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2)

Cietie kvieši, zema kvalitāte (3)

Mieži

Birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotējums

175,68

94,79

—

—

—

—

FOB cena, ASV

—

—

189,62

179,62

159,62

83,82

Piemaksa par Persijas līča reģionu

—

16,16

—

—

—

—

Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

8,75

—

—

—

—

—

| 2) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.






  Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama | 19,92 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama | 17,94 EUR/t |

2)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

19,92 EUR/t

Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

17,94 EUR/t

---

(1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

---

| 16.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 184/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 184/6

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 624/2009

(2009. gada 15. jūlijs),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot makreles VIIIc, IX un X zonā; CECAF 34.1.1. zonas EK ūdeņos

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2009. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 43/2009, ar ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (3), ir noteiktas kvotas 2009. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2009. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 43/2009, ar ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (3), ir noteiktas kvotas 2009. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2009. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2009. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2009. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 15. jūlijā

Komisijas vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektors

Fokion FOTIADIS

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp.

2

(3)  OV L 22, 26.1.2009., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 3/T&Q |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Krājums | MAC/8C3411 |
| Suga | Makrele (Scomber scombrus) |
| Zona | VIIIc, IX un X zona; CECAF 34.1.1. zonas EK ūdeņi |
| Datums | 10.6.2009. |

Nr.

3/T&Q

Dalībvalsts

Spānija

Krājums

MAC/8C3411

Suga

Makrele (Scomber scombrus)

Zona

VIIIc, IX un X zona; CECAF 34.1.1. zonas EK ūdeņi

Datums

10.6.2009.

---

IEKŠĒJIE UN PROCEDŪRU REGLAMENTI

| 16.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 184/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 184/8

---

GROZĪJUMI PRAKTISKAJOS NORĀDĪJUMOS LIETAS DALĪBNIEKIEM

EIROPAS KOPIENU PIRMĀS INSTANCES TIESA

ņemot vērā tās Reglamenta 150. pantu;

ņemot vērā Praktiskos norādījumus lietas dalībniekiem, kas pieņemti 2007. gada 5. jūlijā;

PIEŅEM ŠOS GROZĪJUMUS PRAKTISKAJOS NORĀDĪJUMOS LIETAS DALĪBNIEKIEM:

Pirmais pants

1.   9. punktā aiz vārda “kopijas” iekļauj vārdus “pirmās lapas” un vārdu “parakstīta” aizstāj ar vārdu “apstiprināta”.

2.   10. punktā pirms pirmspēdējā ievilkuma pievieno šādi formulētu ievilkumu:

| “— | 15 lappuses – replikai, kā arī atbildei uz repliku lietās apelācijas tiesvedībā un intelektuālā īpašuma lietās;”. |
| --- | --- |

“—

15 lappuses – replikai, kā arī atbildei uz repliku lietās apelācijas tiesvedībā un intelektuālā īpašuma lietās;”.

3.   15. punktu papildina ar šādu teikumu:

“Turklāt katram izvirzītajam pamatam ir vēlams piešķirt virsrakstu, lai tos viegli varētu identificēt.”

4.   19. punktu papildina ar šādu teikumu:

“Tas ir jāiesniedz atsevišķi no dokumentiem, kas pievienoti prasības pamatojumam, un kā parasts elektronisks dokuments jānosūta arī pa elektronisko pastu uz adresi CFI.Registry@curia.europa.eu, norādot lietu, uz kuru tas attiecas.”

5.   36. punktā e) apakšpunkta tekstu aizstāj ar šādu tekstu:

| “e) | diena, kurā Civildienesta tiesas nolēmumu ir saņēmis apelācijas sūdzības iesniedzējs;” |
| --- | --- |

“e)

diena, kurā Civildienesta tiesas nolēmumu ir saņēmis apelācijas sūdzības iesniedzējs;”

6.   41. punktu papildina ar šādu teikumu:

“Tas ir jāiesniedz atsevišķi no dokumentiem, kas pievienoti prasības pamatojumam, un kā parasts elektronisks dokuments jānosūta arī pa elektronisko pastu uz adresi CFI.Registry@curia.europa.eu, norādot lietu, uz kuru tas attiecas.”

7.   44. punktā c) apakšpunkta tekstu aizstāj ar šādu tekstu:

| “c) | diena, kurā lietas dalībnieks ir saņēmis apelācijas sūdzību;” |
| --- | --- |

“c)

diena, kurā lietas dalībnieks ir saņēmis apelācijas sūdzību;”

8.   51. punkta a) apakšpunktā aiz vārda “numurs” pievieno šādus vārdus “(procesuālo rakstu, kuram ir pievienoti dokumenti, reģistrē, izmantojot burtu un ciparu: piemēram, pielikums A.1, A.2, ... attiecībā uz prasības pieteikuma pielikumiem; B.1, B.2, ... attiecībā uz iebildumu raksta pielikumiem; C.1, C.2, ... attiecībā uz replikas pielikumiem; D.1, D.2, ... attiecībā uz atbildes uz repliku pielikumiem)” un pēdējo 51. punkta daļu svītro.

9.   Grozījumi 52. punktā neattiecas uz šī punkta redakciju latviešu valodā.

10.   73. punktu papildina ar šādu tekstu:

“Nevar iesniegt konfidenciālu versiju šādam pieteikumam piemērot konfidencialitāti.”

11.   81. punktā vārdus “2–3 lappuses” aizstāj ar vārdiem “2 lappuses”.

12.   Aiz 83. punkta tiek iekļautas jaunas sadaļas “L. Par pieteikumiem iesniegt repliku vai atbildi uz repliku intelektuālā īpašuma lietās” un “M. Par pieteikumiem uzklausīt mutvārdu paskaidrojumus intelektuālā īpašuma lietās”. Sadaļa “L. Par pieteikumiem par juridisko palīdzību” kļūst par sadaļu “N. Par pieteikumiem par juridisko palīdzību”.

84.–87. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“L.   Par pieteikumiem iesniegt repliku vai atbildi uz repliku intelektuālā īpašuma lietās

| 84. | Par pieteikumu, kas iesniegts Reglamenta 135. panta 2. punktā paredzētajā termiņā priekšsēdētājs var atbilstoši šai tiesību normai atļaut iesniegt replikas rakstu vai atbildes rakstu uz repliku, ja tas ir nepieciešams, lai attiecīgais lietas dalībnieks varētu aizstāvēt savu viedokli. |
| --- | --- |

84.

Par pieteikumu, kas iesniegts Reglamenta 135. panta 2. punktā paredzētajā termiņā priekšsēdētājs var atbilstoši šai tiesību normai atļaut iesniegt replikas rakstu vai atbildes rakstu uz repliku, ja tas ir nepieciešams, lai attiecīgais lietas dalībnieks varētu aizstāvēt savu viedokli.

| 85. | Izņemot īpašus apstākļus, šāds pieteikums nedrīkst būt garāks par 2 lappusēm un tajā ir kopsavilkuma veidā jānorāda tikai īpašie iemesli, kuru dēļ attiecīgais lietas dalībnieks uzskata, ka ir nepieciešams iesniegt repliku vai atbildi uz repliku. Pieteikumam ir jābūt pašam par sevi saprotamam, neatsaucoties uz galvenajiem procesuālajiem rakstiem. |
| --- | --- |

85.

Izņemot īpašus apstākļus, šāds pieteikums nedrīkst būt garāks par 2 lappusēm un tajā ir kopsavilkuma veidā jānorāda tikai īpašie iemesli, kuru dēļ attiecīgais lietas dalībnieks uzskata, ka ir nepieciešams iesniegt repliku vai atbildi uz repliku. Pieteikumam ir jābūt pašam par sevi saprotamam, neatsaucoties uz galvenajiem procesuālajiem rakstiem.

M.   Par pieteikumiem uzklausīt mutvārdu paskaidrojumus intelektuālā īpašuma lietās

| 86. | Pirmās instances tiesa var nolemt izskatīt prasību bez mutvārdu procesa, izņemot gadījumu, ja kāds no lietas dalībniekiem iesniedz pieteikumu uzklausīt tā mutvārdu apsvērumus Reglamenta 135.a pantā paredzētajā termiņā. |
| --- | --- |

86.

Pirmās instances tiesa var nolemt izskatīt prasību bez mutvārdu procesa, izņemot gadījumu, ja kāds no lietas dalībniekiem iesniedz pieteikumu uzklausīt tā mutvārdu apsvērumus Reglamenta 135.a pantā paredzētajā termiņā.

| 87. | Pieteikumā ir jānorāda iemesli, kuru dēļ lietas dalībnieks vēlas tikt uzklausīts. Šim pamatojumam jāizriet no konkrēta vērtējuma par mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanas lietderību attiecīgajam lietas dalībniekam un tajā ir jānorāda lietas materiālu vai argumentācijas elementi, kas, kā uzskata šis lietas dalībnieks, ir jāpapildina vai jāatspēko plašāk uzklausīšanas laikā. Nepietiek ar vispārīgu pamatojumu, kas attiecas uz lietas vai risināmo jautājumu nozīmīgumu.” |
| --- | --- |

87.

Pieteikumā ir jānorāda iemesli, kuru dēļ lietas dalībnieks vēlas tikt uzklausīts. Šim pamatojumam jāizriet no konkrēta vērtējuma par mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanas lietderību attiecīgajam lietas dalībniekam un tajā ir jānorāda lietas materiālu vai argumentācijas elementi, kas, kā uzskata šis lietas dalībnieks, ir jāpapildina vai jāatspēko plašāk uzklausīšanas laikā. Nepietiek ar vispārīgu pamatojumu, kas attiecas uz lietas vai risināmo jautājumu nozīmīgumu.”

Turpmāko punktu numerācija tiek attiecīgi grozīta.

13.   91. punktā, kas kļuvis par 95. punktu, atsauci uz 85. punktu aizstāj ar atsauci uz 89. punktu.

14.   100. punktā, kas ir kļuvis par 104. punktu, aiz vārdiem “10 minūtes” iekļauj vārdus “(apvienotajās lietās katram galvenajam lietas dalībniekam ir 15 minūtes attiecībā uz katru lietu un katrai personai, kas ir iestājusies lietā, ir 10 minūtes attiecībā uz katru lietu)”.

15.   102. punktā, kas ir kļuvis par 106. punktu, pirmās daļas beigās pievieno šādu teikumu:

“Tomēr intelektuālā īpašuma lietās ziņojumā tiesas sēdē ir iekļauts tikai pamatu izklāsts un īss lietas dalībnieku argumentu kopsavilkums.”

2. pants

Šie grozījumi Praktiskajos norādījumos lietas dalībniekiem ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Tie stājas spēkā dienā pēc to publicēšanas.

Luksemburgā 2009. gada 16. jūnijā

Sekretārs

E. COULON

Priekšsēdētājs

M. JAEGER

---

| 16.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 184/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 184/10

---

EIROPAS KOPIENU PIRMĀS INSTANCES TIESAS REGLAMENTA GROZĪJUMI

EIROPAS KOPIENU PIRMĀS INSTANCES TIESA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un īpaši tā 224. panta piekto daļu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un īpaši tā 140. panta piekto daļu,

ņemot vērā Protokola par Tiesas Statūtiem 63. pantu,

ņemot vērā Tiesas piekrišanu,

ņemot vērā Padomes apstiprinājumu, kas saņemts 2009. gada 15. jūnijā,

PIEŅEM ŠĀDUS REGLAMENTA GROZĪJUMUS:

1. pants

Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas Reglamentā, kas pieņemts 1991. gada 2. maijā (OV L 136, 30.5.1991., 1. lpp., ar labojumu OV L 317, 19.11.1991., 34. lpp.), kurā grozījumi izdarīti 1994. gada 15. septembrī (OV L 249, 24.9.1994., 17. lpp.), 1995. gada 17. februārī (OV L 44, 28.2.1995., 64. lpp.), 1995. gada 6. jūlijā (OV L 172, 22.7.1995., 3. lpp.), 1997. gada 12. martā (OV L 103, 19.4.1997., 6. lpp., ar labojumu OV L 351, 23.12.1997., 72. lpp.), 1999. gada 17. maijā (OV L 135, 29.5.1999., 92. lpp.), 2000. gada 6. decembrī (OV L 322, 19.12.2000., 4. lpp.), 2003. gada 21. maijā (OV L 147, 14.6.2003., 22. lpp.), 2004. gada 19. aprīlī (OV L 132, 29.4.2004., 3. lpp.), 2004. gada 21. aprīlī (OV L 127, 29.4.2004., 108. lpp.), 2005. gada 12. oktobrī (OV L 298, 15.11.2005., 1. lpp.), 2006. gada 18. decembrī (OV L 386, 29.12.2006., 45. lpp.), 2008. gada 12. jūnijā (OV L 179, 8.7.2008., 12. lpp.), 2009. gada 14. janvārī (OV L 24, 28.1.2009., 9. lpp.) un 2009. gada 16. februārī (OV L 60, 4.3.2009., 3. lpp.), izdarīt šādus grozījumus:

| 1. | pēc 121. panta iekļaut šādu tekstu:
  “4.a NODAĻA:

  PIRMĀS INSTANCES TIESAS NOLĒMUMI, KAS PASLUDINĀTI PĒC LIETAS PĀRSKATĪŠANAS UN LIETAS NODOŠANAS ATPAKAĻ

  121.a pants
  Ja Tiesa pārskata Pirmās instances tiesas spriedumu vai rīkojumu un nodod lietu tai atpakaļ iztiesāšanai, uzskatāms, ka lieta izskatīšanai Pirmās instances tiesā ir iesniegta ar spriedumu par lietas nodošanu.
  121.b pants
  1.   Ja Tiesa nodod atpakaļ lietu, kuru sākotnēji iztiesāja palāta, Pirmās instances tiesas priekšsēdētājs var lietu nodot citai palātai, kurā ir tāds pats tiesnešu skaits.
  2.   Ja Tiesa nodod atpakaļ lietu, kuru sākotnēji iztiesāja Pirmās instances tiesas plēnums vai virspalāta, lietu nodod sastāvam, kas pieņēma attiecīgo nolēmumu.
  3.   Šā panta 1. un 2. punktā noteiktajos gadījumos piemēro 13. panta 2. punktu, 14. panta 1. punktu un 51. panta 1. punktu.
  121.c pants
  1.   Viena mēneša laikā pēc Tiesas sprieduma izsniegšanas tiesvedības Pirmās instances tiesā dalībnieki var iesniegt savus apsvērumus par secinājumiem, kuri attiecībā uz strīda atrisināšanu izdarāmi no šī sprieduma. Šis termiņš nav pagarināms.
  2.   Pirmās instances tiesa procesa organizatorisko pasākumu ietvaros var uzaicināt tiesvedības Pirmās instances tiesā dalībniekus iesniegt procesuālos rakstus un nolemt tos uzklausīt mutvārdu procesa laikā.
  121.d pants
  Pirmās instances tiesa lemj par tiesāšanās izdevumiem attiecībā uz tajā uzsākto tiesvedību pēc lietas pārskatīšanas.” |
| --- | --- |

1.

pēc 121. panta iekļaut šādu tekstu:

“4.a NODAĻA:

PIRMĀS INSTANCES TIESAS NOLĒMUMI, KAS PASLUDINĀTI PĒC LIETAS PĀRSKATĪŠANAS UN LIETAS NODOŠANAS ATPAKAĻ

121.a pants

Ja Tiesa pārskata Pirmās instances tiesas spriedumu vai rīkojumu un nodod lietu tai atpakaļ iztiesāšanai, uzskatāms, ka lieta izskatīšanai Pirmās instances tiesā ir iesniegta ar spriedumu par lietas nodošanu.

121.b pants

1.   Ja Tiesa nodod atpakaļ lietu, kuru sākotnēji iztiesāja palāta, Pirmās instances tiesas priekšsēdētājs var lietu nodot citai palātai, kurā ir tāds pats tiesnešu skaits.

2.   Ja Tiesa nodod atpakaļ lietu, kuru sākotnēji iztiesāja Pirmās instances tiesas plēnums vai virspalāta, lietu nodod sastāvam, kas pieņēma attiecīgo nolēmumu.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā noteiktajos gadījumos piemēro 13. panta 2. punktu, 14. panta 1. punktu un 51. panta 1. punktu.

121.c pants

1.   Viena mēneša laikā pēc Tiesas sprieduma izsniegšanas tiesvedības Pirmās instances tiesā dalībnieki var iesniegt savus apsvērumus par secinājumiem, kuri attiecībā uz strīda atrisināšanu izdarāmi no šī sprieduma. Šis termiņš nav pagarināms.

2.   Pirmās instances tiesa procesa organizatorisko pasākumu ietvaros var uzaicināt tiesvedības Pirmās instances tiesā dalībniekus iesniegt procesuālos rakstus un nolemt tos uzklausīt mutvārdu procesa laikā.

121.d pants

Pirmās instances tiesa lemj par tiesāšanās izdevumiem attiecībā uz tajā uzsākto tiesvedību pēc lietas pārskatīšanas.”

| 2. | 134. panta 1. punktā papildināt teikumu, pēc vārdiem “personas, kas iestājas lietā” pievienojot šādu tekstu:“, noteiktā formā un laikā atbildot uz prasības pieteikumu.”
  Jaunais formulējums:
  “134. pants
  1.   Procesa Apelāciju padomē dalībnieki, kas nav prasītāji, var piedalīties tiesvedībā Pirmās instances tiesā kā personas, kas iestājas lietā, noteiktā formā un laikā atbildot uz prasības pieteikumu.” |
| --- | --- |

2.

134. panta 1. punktā papildināt teikumu, pēc vārdiem “personas, kas iestājas lietā” pievienojot šādu tekstu:“, noteiktā formā un laikā atbildot uz prasības pieteikumu.”

Jaunais formulējums:

“134. pants

1.   Procesa Apelāciju padomē dalībnieki, kas nav prasītāji, var piedalīties tiesvedībā Pirmās instances tiesā kā personas, kas iestājas lietā, noteiktā formā un laikā atbildot uz prasības pieteikumu.”

| 3. | izdzēst 135. panta 1. punktā vārdus “134. panta 1. punktā minētās personas, kas iestājas lietā, var iesniegt” un aizstāt tos ar vārdiem “procesa Apelāciju padomē dalībnieki, kas nav prasītāji, iesniedz”
  Jaunais formulējums:
  “135. pants
  1.   Birojs un procesa Apelāciju padomē dalībnieki, kas nav prasītāji, iesniedz atbildes rakstu uz prasības pieteikumu divu mēnešu laikā pēc pieteikuma izsniegšanas.
  Atbildes rakstiem uz prasības pieteikumu piemēro 46. pantu.” |
| --- | --- |

3.

izdzēst 135. panta 1. punktā vārdus “134. panta 1. punktā minētās personas, kas iestājas lietā, var iesniegt” un aizstāt tos ar vārdiem “procesa Apelāciju padomē dalībnieki, kas nav prasītāji, iesniedz”

Jaunais formulējums:

“135. pants

1.   Birojs un procesa Apelāciju padomē dalībnieki, kas nav prasītāji, iesniedz atbildes rakstu uz prasības pieteikumu divu mēnešu laikā pēc pieteikuma izsniegšanas.

Atbildes rakstiem uz prasības pieteikumu piemēro 46. pantu.”

2. pants

Šos grozījumus Reglamentā, kas ir autentiski tā 35. panta 1. punktā minētajās valodās, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tie stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc to publicēšanas.

Pieņemti Luksemburgā, 2009. gada 7. jūlijā

Sekretārs

E. COULON

Priekšsēdētājs

M. JAEGER

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

| 16.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 184/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 184/12

---

PADOMES LĒMUMS

(2009. gada 5. marts)

par to, lai apstiprinātu grozījumus Konvencijā par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā, ar kuriem ļauj noteikt domstarpību izšķiršanas procedūras, paplašināt Konvencijas darbības jomu un pārskatīt Konvencijas mērķus

(2009/550/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar 300. panta 2. punktu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Londonā 1980. gada 18. novembrī tika parakstīta un 1982. gada 17. martā stājās spēkā Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā (turpmāk “Konvencija”). |
| --- | --- |

(1)

Londonā 1980. gada 18. novembrī tika parakstīta un 1982. gada 17. martā stājās spēkā Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā (turpmāk “Konvencija”).

| (2) | Kopiena Konvencijai pievienojās 1981. gada 13. jūlijā (2). |
| --- | --- |

(2)

Kopiena Konvencijai pievienojās 1981. gada 13. jūlijā (2).

| (3) | Saskaņā ar Konvencijas 19. panta 2. punktu, lai pieņemtu Konvencijas grozījumu, ir vajadzīgs Līgumslēdzēju pušu trīs ceturtdaļu balsu vairākums. Saskaņā ar Konvencijas 19. panta 3. punktu grozījums stājas spēkā 120 dienas pēc dienas, kad depozitārs paziņojis, ka rakstiski apstiprinājuma paziņojumi ir saņemti no trīs ceturtdaļām Līgumslēdzēju pušu. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Konvencijas 19. panta 2. punktu, lai pieņemtu Konvencijas grozījumu, ir vajadzīgs Līgumslēdzēju pušu trīs ceturtdaļu balsu vairākums. Saskaņā ar Konvencijas 19. panta 3. punktu grozījums stājas spēkā 120 dienas pēc dienas, kad depozitārs paziņojis, ka rakstiski apstiprinājuma paziņojumi ir saņemti no trīs ceturtdaļām Līgumslēdzēju pušu.

| (4) | Konvencijas Līgumslēdzējas puses Ziemeļaustrumu Atlantijas Zvejniecības komisijas (NEAFC) 23. gadskārtējā sanāksmē 2004. gada novembrī pieņēma Konvencijas grozījumu, pilnvarojot NEAFC pieņemt rekomendācijas, ar ko paredz Konvencijas satvarā radušos domstarpību izšķiršanas procedūras. |
| --- | --- |

(4)

Konvencijas Līgumslēdzējas puses Ziemeļaustrumu Atlantijas Zvejniecības komisijas (NEAFC) 23. gadskārtējā sanāksmē 2004. gada novembrī pieņēma Konvencijas grozījumu, pilnvarojot NEAFC pieņemt rekomendācijas, ar ko paredz Konvencijas satvarā radušos domstarpību izšķiršanas procedūras.

| (5) | Balsojot pa pastu, Konvencijas Līgumslēdzējas puses 2006. gada 11. augustā pieņēma Konvencijas grozījumu, ar kuru Konvencijas darbības jomu paplašināja, iekļaujot nometnieku sugas, un paplašināja Konvencijas mērķus. Tāpat Konvencija tika grozīta, minot citos starptautiskajos zivsaimniecības pārvaldības forumos skatītos jautājumus, kas ietekmē zvejniecību NEAFC Konvencijas darbības zonā, un tika pievienotas dažas jaunas definīcijas. |
| --- | --- |

(5)

Balsojot pa pastu, Konvencijas Līgumslēdzējas puses 2006. gada 11. augustā pieņēma Konvencijas grozījumu, ar kuru Konvencijas darbības jomu paplašināja, iekļaujot nometnieku sugas, un paplašināja Konvencijas mērķus. Tāpat Konvencija tika grozīta, minot citos starptautiskajos zivsaimniecības pārvaldības forumos skatītos jautājumus, kas ietekmē zvejniecību NEAFC Konvencijas darbības zonā, un tika pievienotas dažas jaunas definīcijas.

| (6) | Zvejā iegūst vai ietekmē nometnieku sugas, tāpēc ir lietderīgi šīs sugas iekļaut Konvencijas darbības jomā. |
| --- | --- |

(6)

Zvejā iegūst vai ietekmē nometnieku sugas, tāpēc ir lietderīgi šīs sugas iekļaut Konvencijas darbības jomā.

| (7) | Konvencijā paredzēts, ka NEAFC savus pienākumus veic tā, lai saglabātu un optimāli izmantotu zvejas resursus. Papildus šiem mērķiem ir svarīgi uzsvērt ilglaicīgas pārvaldības nozīmi un to, ka ar zvejas resursu pārvaldību jāpanāk ilgtspējīgs ieguvums ekonomikā, vides un sociālajā jomā. Tāpēc ir lietderīgi iekļaut šos elementus kā Konvencijas mērķus. |
| --- | --- |

(7)

Konvencijā paredzēts, ka NEAFC savus pienākumus veic tā, lai saglabātu un optimāli izmantotu zvejas resursus. Papildus šiem mērķiem ir svarīgi uzsvērt ilglaicīgas pārvaldības nozīmi un to, ka ar zvejas resursu pārvaldību jāpanāk ilgtspējīgs ieguvums ekonomikā, vides un sociālajā jomā. Tāpēc ir lietderīgi iekļaut šos elementus kā Konvencijas mērķus.

| (8) | Saskaņā ar Konvenciju NEAFC, veicot tās pienākumus, ņem vērā vislabākos pieejamos zinātniskos datus. Lai sasniegtu izvirzītos mērķus, ir svarīgi ievērot arī piesardzības pieeju, ekosistēmas pieeju un vajadzību saglabāt jūras bioloģisko daudzveidību. Tāpēc ir lietderīgi, lai NEAFC, veicot tās pienākumus, ņemtu vērā arī minētos elementus. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Konvenciju NEAFC, veicot tās pienākumus, ņem vērā vislabākos pieejamos zinātniskos datus. Lai sasniegtu izvirzītos mērķus, ir svarīgi ievērot arī piesardzības pieeju, ekosistēmas pieeju un vajadzību saglabāt jūras bioloģisko daudzveidību. Tāpēc ir lietderīgi, lai NEAFC, veicot tās pienākumus, ņemtu vērā arī minētos elementus.

| (9) | Konvencijas satvarā izveidotai domstarpību izšķiršanas procedūrai būtu jāļauj ātri izšķirt radušās domstarpības, un tas atbilst Kopienas interesēm. |
| --- | --- |

(9)

Konvencijas satvarā izveidotai domstarpību izšķiršanas procedūrai būtu jāļauj ātri izšķirt radušās domstarpības, un tas atbilst Kopienas interesēm.

| (10) | Turklāt šāda procedūra palīdzētu nostiprināt un modernizēt reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas, jo īpaši NEAFC, un tādējādi nodrošinātu ilgtspējību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā. |
| --- | --- |

(10)

Turklāt šāda procedūra palīdzētu nostiprināt un modernizēt reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas, jo īpaši NEAFC, un tādējādi nodrošinātu ilgtspējību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā.

| (11) | Ņemot vērā zvejas iespējas, kuras Kopienai radušās saskaņā ar Konvenciju, Kopienas interesēs ir apstiprināt ierosinātos grozījumus, |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā zvejas iespējas, kuras Kopienai radušās saskaņā ar Konvenciju, Kopienas interesēs ir apstiprināt ierosinātos grozījumus,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināti Konvencijas grozījumi.

Konvencijas grozījumu teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas sniegt depozitāra valsts valdībai paziņojumu par Kopienas apstiprinājumu, kā paredzēts Konvencijas 19. panta 3. punktā (3).

Briselē, 2009. gada 5. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ŘÍMAN

---

(1)  2009. gada 19. februāra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 227, 12.8.1981., 21. lpp.

2

(3)  Grozījumu spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

PIELIKUMS

Ar šo Konvenciju par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā groza šādi.

| 1. | Preambulā iekļauj šādu jaunu otro daļu:
  “ATZĪSTOT attiecīgos noteikumus, kas paredzēti Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijā, 1995. gada Nolīgumā par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību un 1993. gada Nolīgumā, lai veicinātu starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ievērošanu uz tāljūrā esošiem zvejas kuģiem, kā arī ņemot vērā Atbildīgas zivsaimniecības vadības kodeksu, ko pieņēma ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas konferences 28. sesijā 1995. gada oktobrī,”. |
| --- | --- |

1.

Preambulā iekļauj šādu jaunu otro daļu:

“ATZĪSTOT attiecīgos noteikumus, kas paredzēti Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijā, 1995. gada Nolīgumā par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību un 1993. gada Nolīgumā, lai veicinātu starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ievērošanu uz tāljūrā esošiem zvejas kuģiem, kā arī ņemot vērā Atbildīgas zivsaimniecības vadības kodeksu, ko pieņēma ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas konferences 28. sesijā 1995. gada oktobrī,”.

| 2. | Preambulas trešo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “VĒLOTIES veicināt Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejas resursu ilglaicīgu saglabāšanu un optimālu izmantošanu, tā sargājot jūras ekosistēmas, kurās minētie resursi ir sastopami, un attiecīgi veicināt starptautisku sadarbību un konsultēšanos par šiem resursiem,”. |
| --- | --- |

2.

Preambulas trešo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“VĒLOTIES veicināt Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejas resursu ilglaicīgu saglabāšanu un optimālu izmantošanu, tā sargājot jūras ekosistēmas, kurās minētie resursi ir sastopami, un attiecīgi veicināt starptautisku sadarbību un konsultēšanos par šiem resursiem,”.

| 3. | Konvencijas 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “1. pants
  Šajā konvencijā piemēro šādas definīcijas:






  1) | “konvencijas darbības zona” ir teritorija:






  a) | tajās Atlantijas un Ziemeļu Ledus okeāna un ar tiem saistīto jūru daļās, kuras atrodas uz ziemeļiem no 36° ziemeļu platuma un starp 42° rietumu garuma un 51° austrumu garuma, izņemot:






  — | Baltijas jūru un Beltus, kas atrodas uz dienvidiem un austrumiem no līnijām, kuras savieno Hāzenēres ragu ar Gnībena ragu, Korshāgi ar Spodsbjergu un Gilbjerga ragu ar Killenu, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Konvencijas 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“1. pants

Šajā konvencijā piemēro šādas definīcijas:

1)

“konvencijas darbības zona” ir teritorija:

a)

tajās Atlantijas un Ziemeļu Ledus okeāna un ar tiem saistīto jūru daļās, kuras atrodas uz ziemeļiem no 36° ziemeļu platuma un starp 42° rietumu garuma un 51° austrumu garuma, izņemot:

—

Baltijas jūru un Beltus, kas atrodas uz dienvidiem un austrumiem no līnijām, kuras savieno Hāzenēres ragu ar Gnībena ragu, Korshāgi ar Spodsbjergu un Gilbjerga ragu ar Killenu,

| — | Vidusjūru un ar to saistītās jūras līdz 36° ziemeļu platuma paralēles un 5°36′ rietumu garuma meridiāna krustošanās punktam; |
| --- | --- |

—

Vidusjūru un ar to saistītās jūras līdz 36° ziemeļu platuma paralēles un 5°36′ rietumu garuma meridiāna krustošanās punktam;

| b) | Atlantijas okeāna daļā uz ziemeļiem no 59° ziemeļu platuma un starp 44° rietumu garuma un 42° rietumu garuma; |
| --- | --- |

b)

Atlantijas okeāna daļā uz ziemeļiem no 59° ziemeļu platuma un starp 44° rietumu garuma un 42° rietumu garuma;

| 2) | “zvejas resursi” ir zivju, gliemju, vēžveidīgo (arī nometnieku sugu) resursi, izņemot tālu migrējošās sugas, kas minētas Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas I pielikumā, un anadromās sugas, ciktāl uz tām abām attiecas citi starptautiski nolīgumi; |
| --- | --- |

2)

“zvejas resursi” ir zivju, gliemju, vēžveidīgo (arī nometnieku sugu) resursi, izņemot tālu migrējošās sugas, kas minētas Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas I pielikumā, un anadromās sugas, ciktāl uz tām abām attiecas citi starptautiski nolīgumi;

| 3) | “dzīvie jūras resursi” ir visi jūras ekosistēmu dzīvie komponenti; |
| --- | --- |

3)

“dzīvie jūras resursi” ir visi jūras ekosistēmu dzīvie komponenti;

| 4) | “jūras bioloģiskā daudzveidība” ir dzīvo jūras organismu un to veidoto ekoloģisko kompleksu dažādība, tostarp sugas, starpsugu un ekosistēmas ietvaros sastopamā daudzveidība.” |
| --- | --- |

4)

“jūras bioloģiskā daudzveidība” ir dzīvo jūras organismu un to veidoto ekoloģisko kompleksu dažādība, tostarp sugas, starpsugu un ekosistēmas ietvaros sastopamā daudzveidība.”

| 4. | Konvencijas 2. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “2. pants
  Šīs konvencijas mērķis ir nodrošināt zvejas resursu ilglaicīgu saglabāšanu un optimālu izmantošanu konvencijas darbības zonā, tā panākot ilgtspējīgu ieguvumu ekonomikā, vides un sociālajā jomā.” |
| --- | --- |

4.

Konvencijas 2. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“2. pants

Šīs konvencijas mērķis ir nodrošināt zvejas resursu ilglaicīgu saglabāšanu un optimālu izmantošanu konvencijas darbības zonā, tā panākot ilgtspējīgu ieguvumu ekonomikā, vides un sociālajā jomā.”

| 5. | Konvencijas 4. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “4. pants
  1.   Komisija veic savus pienākumus tā, lai sasniegtu 2. pantā izklāstītos mērķus.
  2.   Sniedzot rekomendācijas saskaņā ar šīs konvencijas 5. vai 6. pantu, Komisija jo īpaši:






  a) | nodrošina, ka šādu rekomendāciju pamatā ir labākie pieejamie zinātniskie dati; |
| --- | --- | --- |

5.

Konvencijas 4. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“4. pants

1.   Komisija veic savus pienākumus tā, lai sasniegtu 2. pantā izklāstītos mērķus.

2.   Sniedzot rekomendācijas saskaņā ar šīs konvencijas 5. vai 6. pantu, Komisija jo īpaši:

a)

nodrošina, ka šādu rekomendāciju pamatā ir labākie pieejamie zinātniskie dati;

| b) | piemēro piesardzības pieeju; |
| --- | --- |

b)

piemēro piesardzības pieeju;

| c) | pienācīgi ņem vērā zvejas ietekmi uz citām sugām un jūras ekosistēmām, vajadzības gadījumā pieņemot saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kuru mērķis ir mazināt kaitīgo ietekmi uz dzīvajiem jūras resursiem un jūras ekosistēmām; |
| --- | --- |

c)

pienācīgi ņem vērā zvejas ietekmi uz citām sugām un jūras ekosistēmām, vajadzības gadījumā pieņemot saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kuru mērķis ir mazināt kaitīgo ietekmi uz dzīvajiem jūras resursiem un jūras ekosistēmām;

| d) | pienācīgi ņem vērā vajadzību saglabāt jūras bioloģisko daudzveidību. |
| --- | --- |

d)

pienācīgi ņem vērā vajadzību saglabāt jūras bioloģisko daudzveidību.

3.   Komisija nodrošina forumu konsultācijām un apmaiņai ar informāciju par zvejas resursu stāvokli konvencijas darbības zonā un par pārvaldības politiku, tostarp izvērtējumu par šādas politikas vispārējo iedarbību uz zvejas resursiem un, attiecīgā gadījumā, uz citiem jūras dzīvajiem resursiem un jūras ekosistēmām.”

| 6. | Konvencijas 5., 6., 8., 9., 12., 13., 15., 18. un 20. pantā vārdkopu “zvejas jurisdikcija” aizstāj ar vārdu “jurisdikcija” attiecīgā locījumā. |
| --- | --- |

6.

Konvencijas 5., 6., 8., 9., 12., 13., 15., 18. un 20. pantā vārdkopu “zvejas jurisdikcija” aizstāj ar vārdu “jurisdikcija” attiecīgā locījumā.

| 7. | Iekļauj šādu pantu:
  “18.a pants
  Komisija sniedz rekomendācijas, ar ko paredz šīs konvencijas satvarā radušos domstarpību izšķiršanas procedūras.” |
| --- | --- |

7.

Iekļauj šādu pantu:

“18.a pants

Komisija sniedz rekomendācijas, ar ko paredz šīs konvencijas satvarā radušos domstarpību izšķiršanas procedūras.”

---

Komisija

| 16.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 184/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 184/16

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 13. jūlijs)

par atbalsta maksimālā apjoma noteikšanu par olīveļļas uzglabāšanu privātās noliktavās saskaņā ar konkursa procedūru, kas izsludināta ar Regulu (EK) Nr. 542/2009

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 5715)

(Autentisks ir tikai teksts franču, grieķu, itāļu, portugāļu un spāņu valodā)

(2009/551/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 43. panta d) apakšpunktu saistībā ar 4. pantu,

tā kā:

| (1) | 2009. gada 23. jūnija Komisijas Regula (EK) Nr. 542/2009 attiecībā uz konkursa procedūras sākšanu par atbalsta piešķiršanu olīveļļas privātai uzglabāšanai (2) paredz divus piedāvājumu iesniegšanas apakšperiodus. |
| --- | --- |

(1)

2009. gada 23. jūnija Komisijas Regula (EK) Nr. 542/2009 attiecībā uz konkursa procedūras sākšanu par atbalsta piešķiršanu olīveļļas privātai uzglabāšanai (2) paredz divus piedāvājumu iesniegšanas apakšperiodus.

| (2) | Saskaņā ar 13. panta 1. punktu Komisijas 2008. gada 20. augusta Regulā (EK) Nr. 826/2008, ar ko paredz kopīgus noteikumus par atbalsta piešķiršanu dažu lauksaimniecības produktu privātai uzglabāšanai (3), pamatojoties uz dalībvalstu paziņotajiem piedāvājumiem, Komisija nosaka vai nenosaka atbalsta maksimālo summu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 13. panta 1. punktu Komisijas 2008. gada 20. augusta Regulā (EK) Nr. 826/2008, ar ko paredz kopīgus noteikumus par atbalsta piešķiršanu dažu lauksaimniecības produktu privātai uzglabāšanai (3), pamatojoties uz dalībvalstu paziņotajiem piedāvājumiem, Komisija nosaka vai nenosaka atbalsta maksimālo summu.

| (3) | Pamatojoties uz pirmajā konkursa daļā iesniegtajiem piedāvājumiem, ir lietderīgi noteikt atbalsta maksimālo summu par olīveļļas uzglabāšanu privātās noliktavās attiecībā uz pieteikumu iesniegšanas apakšperiodu, kas beidzas 2009. gada 6. jūlijā. |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz pirmajā konkursa daļā iesniegtajiem piedāvājumiem, ir lietderīgi noteikt atbalsta maksimālo summu par olīveļļas uzglabāšanu privātās noliktavās attiecībā uz pieteikumu iesniegšanas apakšperiodu, kas beidzas 2009. gada 6. jūlijā.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 542/2009 izsludinātajā konkursa procedūrā attiecībā uz piedāvājumu iesniegšanas apakšperiodu, kas beidzas 2009. gada 6. jūlijā, atbalsta maksimālā summa par olīveļļu ir norādīta šī lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai, Spānijas Karalistei, Francijas Republikai, Itālijas Republikai un Portugāles Republikai.

Briselē, 2009. gada 13. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 161, 24.6.2009., 3. lpp.

2

(3)  OV L 223, 21.8.2008., 3. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| (EUR/tonnas/dienā) |
| --- |
| Produkts | Atbalsta maksimālā summa |
| Neapstrādāta augstākā labuma olīveļļa | 1,3 |
| Neapstrādāta olīveļļa | 1,3 |

(EUR/tonnas/dienā)

Produkts

Atbalsta maksimālā summa

Neapstrādāta augstākā labuma olīveļļa

1,3

Neapstrādāta olīveļļa

1,3

---

IV Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

EEZ kopīgā komiteja

| 16.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 184/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 184/18

---

EBTA UZRAUDZĪBAS PADOMES LĒMUMS

Nr. 313/06/COL

(2006. gada 25. oktobris),

ar kuru piecdesmit devīto reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, ieviešot jaunu 10.B nodaļu “Valsts atbalsts, lai veicinātu riska kapitāla ieguldījumus mazos un vidējos uzņēmumos”

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (1),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (2) un jo īpaši tā 61. līdz 63. pantu, kā arī minētā līguma 26. protokolu,

ņemot vērā Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Eiropas Kopienu Tiesas izveidošanu (3) un jo īpaši tā 24. pantu un 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

ņemot vērā Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. pantu,

tā kā saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 24. pantu Iestāde īsteno EEZ līguma noteikumus par valsts atbalstu,

tā kā saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu Iestāde sniedz paziņojumus vai izdod pamatnostādnes par EEZ līgumā regulētajiem jautājumiem, ja minētais līgums vai Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīgums to skaidri paredz vai ja Iestāde to uzskata par nepieciešamu,

atgādinot procesuālo un materiālo tiesību normas valsts atbalsta jomā (4), ko Iestāde pieņēma 1994. gada 19. janvārī (5),

tā kā Eiropas Kopienu Komisija (turpmāk tekstā – Komisija) 2006. gada 19. jūlijā pieņēma Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu, lai veicinātu riska kapitāla ieguldījumu mazos un vidējos uzņēmumos (6),

tā kā šis paziņojums attiecas arī uz Eiropas Ekonomikas zonu,

tā kā visā Eiropas Ekonomikas zonas telpā ir jānodrošina vienāda EEZ valsts atbalsta noteikumu piemērošana,

tā kā saskaņā ar EEZ līguma XV pielikuma beigu daļā iekļautās nodaļas “VISPĀRĒJAIS” II punktu EBTA Uzraudzības iestādei pēc apspriešanās ar Komisiju ir jāpieņem tiesību akti atbilstoši tiem, ko pieņēmusi Eiropas Komisija,

apspriedusies ar Eiropas Komisiju,

atgādinot, ka Iestāde ir apspriedusies ar EBTA valstīm, 2006. gada 10. oktobrī nosūtot attiecīgas vēstules Islandei, Lihtenšteinai un Norvēģijai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsta pamatnostādnes groza, ieviešot jaunu 10.B nodaļu par valsts atbalstu, lai veicinātu riska kapitāla ieguldījumu mazos un vidējos uzņēmumos. Jaunā nodaļa ir iekļauta šā lēmuma pielikumā.

2. pants

EBTA valstis tiek informētas par šo lēmumu ar vēstuli, tai pievienojot šā lēmuma kopiju un iekļaujot pielikumu. EBTA valstis tiek lūgtas divu mēnešu laikā paziņot par savu piekrišanu attiecīgajiem ierosinātajiem pasākumiem, kā izklāstīts vēstulē (skatīt pamatnostādņu 83. līdz 85. punktu).

3. pants

Komisiju informēs saskaņā ar EEZ līguma 27. protokola d) punktu, nosūtot šā lēmuma kopiju un pievienojot tai pielikumu.

4. pants

Šo lēmumu, pievienojot pielikumu, publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ papildinājumā.

5. pants

Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

Briselē, 2006. gada 25. oktobrī

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētājs

Bjørn T. GRYDELAND

Kolēģijas loceklis

Kristján A. STEFÁNSSON

---

(1)  Turpmāk tekstā – Iestāde.

1

(2)  Turpmāk tekstā – EEZ Līgums.

2

(3)  Turpmāk tekstā – Uzraudzības un Tiesas nolīgums.

3

(4)  Turpmāk tekstā – Valsts atbalsta pamatnostādnes.

4

(5)  EEZ līguma 61. un 62. panta un Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola 1. panta piemērošanas un interpretācijas pamatnostādnes, ko EBTA Uzraudzības iestāde pieņēma un izdeva 1994. gada 19. janvārī, publicētas OV L 231, 3.9.1994., un tā EEZ papildinājumā Nr. 32, 3.9.1994. Pamatnostādnes tika pēdējo reizi grozītas 2006. gada 19. aprīlī. Turpmāk tekstā – Valsts atbalsta pamatnostādnes.

5

(6)  OV C 194, 18.8.2006., 2. lpp.

6

---

PIELIKUMS

“10.B.   VALSTS ATBALSTS, LAI VEICINĀTU RISKA KAPITĀLA IEGULDĪJUMUS MAZOS UN VIDĒJOS UZŅĒMUMOS

10.B.1.   IEVADS

10.B.1.1.   RISKA KAPITĀLS KĀ VIENS NO EEZ MĒRĶIEM

| 1. | Riska kapitāls ir saistīts ar tādu uzņēmējsabiedrību pašu kapitāla finansēšanu, kurām ir augsts izaugsmes potenciāls to agrīnajās izaugsmes stadijās. Riska kapitāla pieprasījumu parasti rada tādi uzņēmumi ar izaugsmes potenciālu, kuriem kapitāla tirgi nav pietiekami pieejami, savukārt riska kapitāla piedāvājumu rada ieguldītāji, kas ir gatavi uzņemties augstu risku apmaiņā pret pašu kapitāla nesto iespējamo peļņu, kas pārsniedz vidēja līmeņa peļņu. |
| --- | --- |

1.

Riska kapitāls ir saistīts ar tādu uzņēmējsabiedrību pašu kapitāla finansēšanu, kurām ir augsts izaugsmes potenciāls to agrīnajās izaugsmes stadijās. Riska kapitāla pieprasījumu parasti rada tādi uzņēmumi ar izaugsmes potenciālu, kuriem kapitāla tirgi nav pietiekami pieejami, savukārt riska kapitāla piedāvājumu rada ieguldītāji, kas ir gatavi uzņemties augstu risku apmaiņā pret pašu kapitāla nesto iespējamo peļņu, kas pārsniedz vidēja līmeņa peļņu.

| 2. | Eiropas Kopienu Komisija (turpmāk tekstā – Komisija) 2006. gada 19. jūlijā noteica Kopienas pamatnostādnes riska kapitāla ieguldījumu veicināšanai mazos un vidējos uzņēmumos (1). |
| --- | --- |

2.

Eiropas Kopienu Komisija (turpmāk tekstā – Komisija) 2006. gada 19. jūlijā noteica Kopienas pamatnostādnes riska kapitāla ieguldījumu veicināšanai mazos un vidējos uzņēmumos (1).

| 3. | Komisijas riska kapitāla jauno pamatnostādņu pamatojums un vispārīgais konteksts ir atzinums, ka pieejamais riska kapitāls darbību nesen uzsākušiem, novatoriskiem, jauniem uzņēmumiem ir nepietiekams. Komisija 2005. gada jūnijā publicēja valsts atbalsta rīcības plānu “Mazāks un mērķtiecīgāks valsts atbalsts – plāns valsts atbalsta reformai 2005.–2009. gadam” (2) (“Valsts atbalsta rīcības plāns”). Valsts atbalsta rīcības plānā ir uzsvērts, cik būtiski ir uzlabot uzņēmējdarbības vidi un veicināt jaunu uzņēmumu strauju izveidi. Šajā sakarā Valsts atbalsta rīcības plānā ir pasludināta Paziņojuma par valsts atbalstu un riska kapitālu (3) pārskatīšana, lai risinātu jautājumus, kas saistīti ar tirgus nepilnībām, kuras skar riska kapitāla nodrošināšanu jaunizveidotiem uzņēmumiem un jauniem, novatoriskiem maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), jo īpaši palielinot Paziņojumā par valsts atbalstu un riska kapitālu ietverto noteikumu elastību. |
| --- | --- |

3.

Komisijas riska kapitāla jauno pamatnostādņu pamatojums un vispārīgais konteksts ir atzinums, ka pieejamais riska kapitāls darbību nesen uzsākušiem, novatoriskiem, jauniem uzņēmumiem ir nepietiekams. Komisija 2005. gada jūnijā publicēja valsts atbalsta rīcības plānu “Mazāks un mērķtiecīgāks valsts atbalsts – plāns valsts atbalsta reformai 2005.–2009. gadam” (2) (“Valsts atbalsta rīcības plāns”). Valsts atbalsta rīcības plānā ir uzsvērts, cik būtiski ir uzlabot uzņēmējdarbības vidi un veicināt jaunu uzņēmumu strauju izveidi. Šajā sakarā Valsts atbalsta rīcības plānā ir pasludināta Paziņojuma par valsts atbalstu un riska kapitālu (3) pārskatīšana, lai risinātu jautājumus, kas saistīti ar tirgus nepilnībām, kuras skar riska kapitāla nodrošināšanu jaunizveidotiem uzņēmumiem un jauniem, novatoriskiem maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), jo īpaši palielinot Paziņojumā par valsts atbalstu un riska kapitālu ietverto noteikumu elastību.

| 4. | Lai arī pietiekama riska kapitāla nodrošināšana EEZ galvenokārt ir tirgus uzdevums, riska kapitāla tirgū pastāv pašu kapitāla nepietiekamība, kas nozīmē, ka esošās kapitāla tirgus nepilnības, kas liedz piedāvājumam apmierināt pieprasījumu par abām pusēm pieņemamu cenu, negatīvi ietekmē Eiropas MVU. Šī nepietiekamība galvenokārt attiecas uz novatoriskiem augsto tehnoloģiju uzņēmumiem un lielākoties jauniem uzņēmumiem ar lielām izaugsmes iespējām. Tomēr tā var skart arī plašāku uzņēmumu loku – uzņēmumus ar dažādu darbības ilgumu un no dažādām nozarēm ar mazākām izaugsmes iespējām, kuri bez ārēja riska kapitāla nevar rast finansējumu to darbības paplašināšanas projektiem. |
| --- | --- |

4.

Lai arī pietiekama riska kapitāla nodrošināšana EEZ galvenokārt ir tirgus uzdevums, riska kapitāla tirgū pastāv pašu kapitāla nepietiekamība, kas nozīmē, ka esošās kapitāla tirgus nepilnības, kas liedz piedāvājumam apmierināt pieprasījumu par abām pusēm pieņemamu cenu, negatīvi ietekmē Eiropas MVU. Šī nepietiekamība galvenokārt attiecas uz novatoriskiem augsto tehnoloģiju uzņēmumiem un lielākoties jauniem uzņēmumiem ar lielām izaugsmes iespējām. Tomēr tā var skart arī plašāku uzņēmumu loku – uzņēmumus ar dažādu darbības ilgumu un no dažādām nozarēm ar mazākām izaugsmes iespējām, kuri bez ārēja riska kapitāla nevar rast finansējumu to darbības paplašināšanas projektiem.

| 5. | Pašu kapitāla nepietiekamība var attaisnot valsts atbalsta piešķiršanu noteiktos atsevišķos apstākļos. Ja ir pienācīgi noteikti mērķi, valsts atbalsts, ko sniedz, lai atbalstītu riska kapitāla nodrošināšanu, var būt efektīvs līdzeklis, lai izlīdzinātu konstatētās tirgus nepilnības šajā jomā un izmantotu privāto kapitālu. |
| --- | --- |

5.

Pašu kapitāla nepietiekamība var attaisnot valsts atbalsta piešķiršanu noteiktos atsevišķos apstākļos. Ja ir pienācīgi noteikti mērķi, valsts atbalsts, ko sniedz, lai atbalstītu riska kapitāla nodrošināšanu, var būt efektīvs līdzeklis, lai izlīdzinātu konstatētās tirgus nepilnības šajā jomā un izmantotu privāto kapitālu.

| 6. | Šīs pamatnostādnes aizstāj Valsts atbalsta pamatnostādņu 10.A nodaļu (4)“Valsts atbalsts un riska kapitāls”, izklāstot nosacījumus, saskaņā ar kuriem valsts atbalstu riska kapitāla ieguldījumu sekmēšanai var uzskatīt par saderīgu ar EEZ līgumu. Šajās pamatnostādnēs ir paskaidroti nosacījumi, saskaņā ar kuriem pastāv valsts atbalsts atbilstoši EEZ līguma 61. panta 1. punktam, un norādīti kritēriji, ko Iestāde piemēro, novērtējot riska kapitāla pasākumu saderīgumu saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

6.

Šīs pamatnostādnes aizstāj Valsts atbalsta pamatnostādņu 10.A nodaļu (4)“Valsts atbalsts un riska kapitāls”, izklāstot nosacījumus, saskaņā ar kuriem valsts atbalstu riska kapitāla ieguldījumu sekmēšanai var uzskatīt par saderīgu ar EEZ līgumu. Šajās pamatnostādnēs ir paskaidroti nosacījumi, saskaņā ar kuriem pastāv valsts atbalsts atbilstoši EEZ līguma 61. panta 1. punktam, un norādīti kritēriji, ko Iestāde piemēro, novērtējot riska kapitāla pasākumu saderīgumu saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punktu.

10.B.1.2.   PIEREDZE SAISTĪBĀ AR VALSTS ATBALSTU RISKA KAPITĀLAM

| 7. | Šīs pamatnostādnes ir balstītas uz Kopienas pamatnostādnēm riska kapitāla ieguldījumu veicināšanai mazos un vidējos uzņēmumos, kas sagatavotas, ņemot vērā pieredzi, kas gūta, piemērojot Paziņojumu par valsts atbalstu un riska kapitālu, un kuras atbilst Iestādes pamatnostādnēm par valsts atbalstu un riska kapitālu (5). Ņemti vērā arī apsvērumi, kurus saņēmusi Komisija, publiski apspriežoties ar EEZ valstīm un ieinteresētajām personām par Paziņojuma par valsts atbalstu un riska kapitālu pārskatīšanu, par Valsts atbalsta rīcības plānu un Paziņojumu par valsts atbalstu jauninājumiem (6). Pamatojoties uz Komisijas pieredzi un pārrunās saņemtajiem apsvērumiem, Paziņojuma par valsts atbalstu un riska kapitālu rezultāti praksē kopumā ir bijuši labi, tomēr tie liecina arī par to, ka nepieciešams palielināt elastību noteikumu piemērošanā un pielāgot noteikumus tā, lai tie atspoguļotu izmaiņas riska kapitāla tirgū. Turklāt, kā liecina pieredze, attiecībā uz dažiem riska kapitāla ieguldījumu veidiem dažās jomās ne vienmēr bija iespējams izpildīt Paziņojuma par valsts atbalstu un riska kapitālu izklāstītos nosacījumus, kā rezultātā minētajos gadījumos nevarēja sniegt pienācīgu atbalstu riska kapitālam, izmantojot valsts atbalstu. Turklāt pieredze liecina arī par to, ka atbalstīto riska kapitāla fondu vispārējā rentabilitāte ir zema. Iestāde piekrīt iepriekš minētajam viedoklim. |
| --- | --- |

7.

Šīs pamatnostādnes ir balstītas uz Kopienas pamatnostādnēm riska kapitāla ieguldījumu veicināšanai mazos un vidējos uzņēmumos, kas sagatavotas, ņemot vērā pieredzi, kas gūta, piemērojot Paziņojumu par valsts atbalstu un riska kapitālu, un kuras atbilst Iestādes pamatnostādnēm par valsts atbalstu un riska kapitālu (5). Ņemti vērā arī apsvērumi, kurus saņēmusi Komisija, publiski apspriežoties ar EEZ valstīm un ieinteresētajām personām par Paziņojuma par valsts atbalstu un riska kapitālu pārskatīšanu, par Valsts atbalsta rīcības plānu un Paziņojumu par valsts atbalstu jauninājumiem (6). Pamatojoties uz Komisijas pieredzi un pārrunās saņemtajiem apsvērumiem, Paziņojuma par valsts atbalstu un riska kapitālu rezultāti praksē kopumā ir bijuši labi, tomēr tie liecina arī par to, ka nepieciešams palielināt elastību noteikumu piemērošanā un pielāgot noteikumus tā, lai tie atspoguļotu izmaiņas riska kapitāla tirgū. Turklāt, kā liecina pieredze, attiecībā uz dažiem riska kapitāla ieguldījumu veidiem dažās jomās ne vienmēr bija iespējams izpildīt Paziņojuma par valsts atbalstu un riska kapitālu izklāstītos nosacījumus, kā rezultātā minētajos gadījumos nevarēja sniegt pienācīgu atbalstu riska kapitālam, izmantojot valsts atbalstu. Turklāt pieredze liecina arī par to, ka atbalstīto riska kapitāla fondu vispārējā rentabilitāte ir zema. Iestāde piekrīt iepriekš minētajam viedoklim.

| 8. | Lai atrisinātu minētās problēmas, šajās pamatnostādnēs ir pieņemta elastīgāka pieeja attiecībā uz noteiktiem apstākļiem, lai ļautu EBTA valstīm veiksmīgāk virzīt savus riska kapitāla pasākumus attiecīgās tirgus nepilnības novēršanai. Šajās pamatnostādnēs ir izklāstīta arī uzlabota ekonomiskā pieeja, lai novērtētu riska kapitāla pasākumu saderīgumu ar EEZ līgumu. Jau saskaņā ar Iestādes nostādnēm par valsts atbalstu un riska kapitālu, lai novērtētu shēmu saderīgumu, bija nepieciešama relatīvi sarežģīta ekonomiskā analīze, kas vērsta uz tirgus nepilnību apmēru, un pasākuma mērķu noteikšana. Tādēļ Iestādes nostādnēs par valsts atbalstu un riska kapitālu jau bija ietverts uzlabotās ekonomiskās pieejas galvenais elements. Tomēr bija nepieciešams nedaudz precizēt dažus kritērijus, lai nodrošinātu mērķtiecīgākus pasākumus attiecīgās tirgus nepilnības novēršanai. Jaunajās pamatnostādnēs jo īpaši ir ietverti elementi, kas nodrošina, ka tiek atbalstīti uz peļņu orientēti un profesionāli lēmumi par ieguldījumiem, lai papildus iedrošinātu privātos ieguldītājus veikt ar valsti kopīgus ieguldījumus. Visbeidzot, ir veikts darbs, lai Komisijas Paziņojuma par valsts atbalstu un riska kapitālu un Iestādes valsts atbalsta un riska kapitāla pamatnostādņu teksts kļūtu saprotamāks, kur, vadoties pēc pieredzes, tas bija nepieciešams. |
| --- | --- |

8.

Lai atrisinātu minētās problēmas, šajās pamatnostādnēs ir pieņemta elastīgāka pieeja attiecībā uz noteiktiem apstākļiem, lai ļautu EBTA valstīm veiksmīgāk virzīt savus riska kapitāla pasākumus attiecīgās tirgus nepilnības novēršanai. Šajās pamatnostādnēs ir izklāstīta arī uzlabota ekonomiskā pieeja, lai novērtētu riska kapitāla pasākumu saderīgumu ar EEZ līgumu. Jau saskaņā ar Iestādes nostādnēm par valsts atbalstu un riska kapitālu, lai novērtētu shēmu saderīgumu, bija nepieciešama relatīvi sarežģīta ekonomiskā analīze, kas vērsta uz tirgus nepilnību apmēru, un pasākuma mērķu noteikšana. Tādēļ Iestādes nostādnēs par valsts atbalstu un riska kapitālu jau bija ietverts uzlabotās ekonomiskās pieejas galvenais elements. Tomēr bija nepieciešams nedaudz precizēt dažus kritērijus, lai nodrošinātu mērķtiecīgākus pasākumus attiecīgās tirgus nepilnības novēršanai. Jaunajās pamatnostādnēs jo īpaši ir ietverti elementi, kas nodrošina, ka tiek atbalstīti uz peļņu orientēti un profesionāli lēmumi par ieguldījumiem, lai papildus iedrošinātu privātos ieguldītājus veikt ar valsti kopīgus ieguldījumus. Visbeidzot, ir veikts darbs, lai Komisijas Paziņojuma par valsts atbalstu un riska kapitālu un Iestādes valsts atbalsta un riska kapitāla pamatnostādņu teksts kļūtu saprotamāks, kur, vadoties pēc pieredzes, tas bija nepieciešams.

10.B.1.3.   LĪDZSVAROTĪBAS KRITĒRIJI VALSTS ATBALSTAM RISKA KAPITĀLA IEGULDĪJUMU SEKMĒŠANAI

10.B.1.3.1.   
  Valsts atbalsta rīcības plāns un līdzsvarotības kritēriji

| 9. | Valsts atbalsta rīcības plānā Komisija uzsvēra, cik svarīgi ir stiprināt ekonomisko pieeju attiecībā uz valsts atbalsta analīzi. Tas nozīmē, ka tiek apsvērta pasākuma iespējamā pozitīvā ietekme uz vispārējo interešu mērķiem, salīdzinot ar tā iespējamo negatīvo ietekmi, kas izpaužas kā konkurences un tirdzniecības izkropļojumi. Līdzsvarotības kritēriji, kā norādīts Valsts atbalsta rīcības plānā, ietver trīs posmus, no kuriem pirmie divi attiecas uz pozitīvo ietekmi un pēdējais uz negatīvo, kā arī uz radušos līdzsvaru:






  1. | Vai atbalsta pasākumam ir precīzi definēts vispārējas nozīmes mērķis, piemēram, izaugsme, nodarbinātība, kohēzija un vide? |
| --- | --- | --- |

9.

Valsts atbalsta rīcības plānā Komisija uzsvēra, cik svarīgi ir stiprināt ekonomisko pieeju attiecībā uz valsts atbalsta analīzi. Tas nozīmē, ka tiek apsvērta pasākuma iespējamā pozitīvā ietekme uz vispārējo interešu mērķiem, salīdzinot ar tā iespējamo negatīvo ietekmi, kas izpaužas kā konkurences un tirdzniecības izkropļojumi. Līdzsvarotības kritēriji, kā norādīts Valsts atbalsta rīcības plānā, ietver trīs posmus, no kuriem pirmie divi attiecas uz pozitīvo ietekmi un pēdējais uz negatīvo, kā arī uz radušos līdzsvaru:

1.

Vai atbalsta pasākumam ir precīzi definēts vispārējas nozīmes mērķis, piemēram, izaugsme, nodarbinātība, kohēzija un vide?

| 2. | Vai atbalsts ir rūpīgi plānots, lai sasniegtu kopēju interešu mērķi, proti, vai ierosinātais atbalsts ir paredzēts tirgus nepilnību novēršanai vai citam mērķim?






  i) | Vai valsts atbalsts ir piemērots politikas instruments? |
| --- | --- | --- |

2.

Vai atbalsts ir rūpīgi plānots, lai sasniegtu kopēju interešu mērķi, proti, vai ierosinātais atbalsts ir paredzēts tirgus nepilnību novēršanai vai citam mērķim?

i)

Vai valsts atbalsts ir piemērots politikas instruments?

| ii) | Vai radītā ietekme ir stimulējoša, proti, vai atbalsts maina uzņēmumu un/vai ieguldītāju rīcību? |
| --- | --- |

ii)

Vai radītā ietekme ir stimulējoša, proti, vai atbalsts maina uzņēmumu un/vai ieguldītāju rīcību?

| iii) | Vai atbalsta pasākums ir samērīgs, t. i., vai tādas pašas izmaiņas rīcībā būtu iespējams panākt ar mazāku atbalstu? |
| --- | --- |

iii)

Vai atbalsta pasākums ir samērīgs, t. i., vai tādas pašas izmaiņas rīcībā būtu iespējams panākt ar mazāku atbalstu?

| 3. | Vai ir ierobežoti konkurences traucējumi un ietekme uz tirdzniecību tā, lai kopējā bilance būtu pozitīva? |
| --- | --- |

3.

Vai ir ierobežoti konkurences traucējumi un ietekme uz tirdzniecību tā, lai kopējā bilance būtu pozitīva?

Līdzsvarotības kritēriji vienlīdz attiecas uz valsts atbalsta noteikumu izstrādi un to gadījumu novērtēšanu, uz kuriem attiecas minētie noteikumi.

10.B.1.3.2.   
  Tirgus nepilnības

| 10. | Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta, piemērojot valsts atbalsta un riska kapitāla noteikumus, Iestāde uzskata, ka EEZ nav vispārēju riska kapitāla tirgus nepilnību. Tomēr Iestāde pieņem, ka attiecībā uz dažiem ieguldījumu veidiem pastāv tirgus nepilnības konkrētos uzņēmumu attīstības posmos. Šīs nepilnības ir radušās riska kapitāla piedāvājuma un pieprasījuma nepietiekama saskanīguma rezultātā, un tās vispārīgi raksturojamas kā pašu kapitāla nepietiekamība. |
| --- | --- |

10.

Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta, piemērojot valsts atbalsta un riska kapitāla noteikumus, Iestāde uzskata, ka EEZ nav vispārēju riska kapitāla tirgus nepilnību. Tomēr Iestāde pieņem, ka attiecībā uz dažiem ieguldījumu veidiem pastāv tirgus nepilnības konkrētos uzņēmumu attīstības posmos. Šīs nepilnības ir radušās riska kapitāla piedāvājuma un pieprasījuma nepietiekama saskanīguma rezultātā, un tās vispārīgi raksturojamas kā pašu kapitāla nepietiekamība.

| 11. | Pašu kapitāla finansēšana, jo īpaši attiecībā uz mazākiem uzņēmumiem, rada daudzus sarežģījumus gan ieguldītājam, gan uzņēmumam, kurā veic ieguldījumu. Attiecībā uz piedāvājumu ieguldītājam ir rūpīgi jāanalizē ne tikai visu veidu piedāvātais nodrošinājums (kā to dara aizdevējs), bet arī visa uzņēmējdarbības stratēģija, lai novērtētu peļņas iespējas saistībā ar ieguldījumu un ar to saistītos riskus. Turklāt ieguldītājam ir jāspēj arī uzraudzīt, vai uzņēmuma vadītāji pareizi īsteno uzņēmējdarbības stratēģiju. Visbeidzot, ieguldītājam ir jāplāno un jāīsteno iziešanas stratēģija, lai gūtu riskam atbilstošu peļņu no ieguldījuma, pārdodot savu akciju daļu uzņēmējsabiedrībā, kurā veikts ieguldījums. |
| --- | --- |

11.

Pašu kapitāla finansēšana, jo īpaši attiecībā uz mazākiem uzņēmumiem, rada daudzus sarežģījumus gan ieguldītājam, gan uzņēmumam, kurā veic ieguldījumu. Attiecībā uz piedāvājumu ieguldītājam ir rūpīgi jāanalizē ne tikai visu veidu piedāvātais nodrošinājums (kā to dara aizdevējs), bet arī visa uzņēmējdarbības stratēģija, lai novērtētu peļņas iespējas saistībā ar ieguldījumu un ar to saistītos riskus. Turklāt ieguldītājam ir jāspēj arī uzraudzīt, vai uzņēmuma vadītāji pareizi īsteno uzņēmējdarbības stratēģiju. Visbeidzot, ieguldītājam ir jāplāno un jāīsteno iziešanas stratēģija, lai gūtu riskam atbilstošu peļņu no ieguldījuma, pārdodot savu akciju daļu uzņēmējsabiedrībā, kurā veikts ieguldījums.

| 12. | Attiecībā uz pieprasījumu uzņēmumam ir jābūt izpratnei par ārēja pašu kapitāla ieguldījuma priekšrocībām un riskiem, lai nodarbotos ar uzņēmējdarbību un sagatavotu drošus uzņēmējdarbības plānus, lai nodrošinātu vajadzīgos līdzekļus un konsultācijas. Ja nav iekšējā kapitāla vai nodrošinājuma, kas nepieciešams, lai saņemtu finansējumu aizdevumam, un/vai stabilas kredītvēstures, uzņēmums var saskarties ar ļoti stingriem ierobežojumiem attiecībā uz finansējumu. Turklāt uzņēmumam ir jādala kontrole ar ārēju ieguldītāju, kuram papildus pašu kapitāla daļai parasti ir arī ietekme uzņēmējsabiedrības lēmumu pieņemšanā. |
| --- | --- |

12.

Attiecībā uz pieprasījumu uzņēmumam ir jābūt izpratnei par ārēja pašu kapitāla ieguldījuma priekšrocībām un riskiem, lai nodarbotos ar uzņēmējdarbību un sagatavotu drošus uzņēmējdarbības plānus, lai nodrošinātu vajadzīgos līdzekļus un konsultācijas. Ja nav iekšējā kapitāla vai nodrošinājuma, kas nepieciešams, lai saņemtu finansējumu aizdevumam, un/vai stabilas kredītvēstures, uzņēmums var saskarties ar ļoti stingriem ierobežojumiem attiecībā uz finansējumu. Turklāt uzņēmumam ir jādala kontrole ar ārēju ieguldītāju, kuram papildus pašu kapitāla daļai parasti ir arī ietekme uzņēmējsabiedrības lēmumu pieņemšanā.

| 13. | Rezultātā riska kapitāla piedāvājuma un pieprasījuma saskaņošana var izrādīties neefektīva, tādējādi tirgū piedāvātā riska kapitāla līmenis ir pārāk ierobežots, un uzņēmumi neiegūst līdzekļus, lai arī tiem ir vērtīgs uzņēmējdarbības modelis un izaugsmes iespējas. Iestāde uzskata, ka galvenais to tirgus nepilnību iemesls saistībā ar riska kapitāla tirgiem, kas jo īpaši ietekmē kapitāla pieejamību MVU un uzņēmumiem to attīstības agrīnajās stadijās un kas var attaisnot valsts iejaukšanos, ir saistīts ar nepilnīgu vai nevienlīdzīgu informāciju.
  Nepilnīga vai nevienlīdzīga informācija jo īpaši var radīt:






  a) | darījuma un starpniecības izmaksas – iespējamiem ieguldītājiem ir sarežģītāk apkopot uzticamu informāciju par MVU vai jaunas uzņēmējsabiedrības darbības prognozēm, tādējādi arī sarežģītāk uzraudzīt un atbalstīt uzņēmuma attīstību. Tas jo īpaši attiecas uz izteikti novatoriskiem projektiem vai riskantiem projektiem. Turklāt nelieli darījumi nav tik pievilcīgi ieguldījumu fondiem ieguldījuma aplēses salīdzinoši augsto izmaksu un citu darījuma izmaksu dēļ; |
| --- | --- | --- |

13.

Rezultātā riska kapitāla piedāvājuma un pieprasījuma saskaņošana var izrādīties neefektīva, tādējādi tirgū piedāvātā riska kapitāla līmenis ir pārāk ierobežots, un uzņēmumi neiegūst līdzekļus, lai arī tiem ir vērtīgs uzņēmējdarbības modelis un izaugsmes iespējas. Iestāde uzskata, ka galvenais to tirgus nepilnību iemesls saistībā ar riska kapitāla tirgiem, kas jo īpaši ietekmē kapitāla pieejamību MVU un uzņēmumiem to attīstības agrīnajās stadijās un kas var attaisnot valsts iejaukšanos, ir saistīts ar nepilnīgu vai nevienlīdzīgu informāciju.

Nepilnīga vai nevienlīdzīga informācija jo īpaši var radīt:

a)

darījuma un starpniecības izmaksas – iespējamiem ieguldītājiem ir sarežģītāk apkopot uzticamu informāciju par MVU vai jaunas uzņēmējsabiedrības darbības prognozēm, tādējādi arī sarežģītāk uzraudzīt un atbalstīt uzņēmuma attīstību. Tas jo īpaši attiecas uz izteikti novatoriskiem projektiem vai riskantiem projektiem. Turklāt nelieli darījumi nav tik pievilcīgi ieguldījumu fondiem ieguldījuma aplēses salīdzinoši augsto izmaksu un citu darījuma izmaksu dēļ;

| b) | riska novēršana – jo vairāk riska kapitāla nodrošināšanu ietekmē nepilnīga vai nevienlīdzīga informācija, jo mazāk ieguldītāji vēlēsies nodrošināt riska kapitālu šādiem MVU. Proti, nepilnīga vai nevienlīdzīga informācija var saasināt problēmas saistībā ar riska novēršanu. |
| --- | --- |

b)

riska novēršana – jo vairāk riska kapitāla nodrošināšanu ietekmē nepilnīga vai nevienlīdzīga informācija, jo mazāk ieguldītāji vēlēsies nodrošināt riska kapitālu šādiem MVU. Proti, nepilnīga vai nevienlīdzīga informācija var saasināt problēmas saistībā ar riska novēršanu.

10.B.1.3.3.   
  Instrumenta piemērotība

| 14. | Iestāde uzskata, ka valsts atbalsts var būt piemērots instruments riska kapitāla pasākumiem, ievērojot šajās pamatnostādnēs noteiktās robežas un nosacījumus. Tomēr jāņem vērā, ka riska kapitāla nodrošināšana būtībā ir komercdarbība, kas saistīta ar komerciālu lēmumu pieņemšanu. Šajā sakarā vispārīgāki strukturālie pasākumi, kas nav valsts atbalsts, arī var veicināt riska kapitāla nodrošināšanas pieaugumu, piemēram, tādi pasākumi, kas veicina uzņēmējdarbības kultūru, ievieš neitrālāku nodokļu uzlikšanu attiecībā uz MVU finansēšanas dažādiem veidiem (piemēram, jauns pašu kapitāls, nesadalīta peļņa un parāds), veicina tirgus integrāciju un samazina regulējošos ierobežojumus, tostarp ieguldījumu ierobežojumus attiecībā uz atsevišķu veidu finanšu iestādēm (piemēram, pensiju fondiem), un administratīvās procedūras uzņēmumu dibināšanai. |
| --- | --- |

14.

Iestāde uzskata, ka valsts atbalsts var būt piemērots instruments riska kapitāla pasākumiem, ievērojot šajās pamatnostādnēs noteiktās robežas un nosacījumus. Tomēr jāņem vērā, ka riska kapitāla nodrošināšana būtībā ir komercdarbība, kas saistīta ar komerciālu lēmumu pieņemšanu. Šajā sakarā vispārīgāki strukturālie pasākumi, kas nav valsts atbalsts, arī var veicināt riska kapitāla nodrošināšanas pieaugumu, piemēram, tādi pasākumi, kas veicina uzņēmējdarbības kultūru, ievieš neitrālāku nodokļu uzlikšanu attiecībā uz MVU finansēšanas dažādiem veidiem (piemēram, jauns pašu kapitāls, nesadalīta peļņa un parāds), veicina tirgus integrāciju un samazina regulējošos ierobežojumus, tostarp ieguldījumu ierobežojumus attiecībā uz atsevišķu veidu finanšu iestādēm (piemēram, pensiju fondiem), un administratīvās procedūras uzņēmumu dibināšanai.

10.B.1.3.4.   
  Stimulējošā ietekme un nepieciešamība

| 15. | Valsts atbalsta sniegšanas rezultātā jānotiek riska kapitāla pieejamības MVU neto pieaugumam, jo īpaši veicinot privāto ieguldītāju ieguldījumus. “Pasivitātes” risks vai stimulējošās ietekmes nepietiekamība nozīmē, ka daži ar valsts atbalstītiem pasākumiem dibināti uzņēmumi būtu varējuši saņemt finansējumu ar tādiem pašiem noteikumiem arī bez valsts atbalsta (izstumšana). Tam ir apliecinājums, lai arī tikai atsevišķos gadījumos. Šajos apstākļos valsts resursi ir neefektīvi. |
| --- | --- |

15.

Valsts atbalsta sniegšanas rezultātā jānotiek riska kapitāla pieejamības MVU neto pieaugumam, jo īpaši veicinot privāto ieguldītāju ieguldījumus. “Pasivitātes” risks vai stimulējošās ietekmes nepietiekamība nozīmē, ka daži ar valsts atbalstītiem pasākumiem dibināti uzņēmumi būtu varējuši saņemt finansējumu ar tādiem pašiem noteikumiem arī bez valsts atbalsta (izstumšana). Tam ir apliecinājums, lai arī tikai atsevišķos gadījumos. Šajos apstākļos valsts resursi ir neefektīvi.

| 16. | Iestāde uzskata, ka atbalsts, kurš piešķirts riska kapitāla formā, kas atbilst šajās pamatnostādnēs izklāstītajiem nosacījumiem, nodrošina stimulējošu ietekmi. Nepieciešamība motivēt ir atkarīga no tā, cik lielas ir tirgus nepilnības saistībā ar pasākumu un saņēmēju atšķirīgajiem veidiem. Tādēļ pastāv vairāki kritēriji attiecībā uz ieguldījumu daļu apjomu mērķa uzņēmumā, to, cik lielā mērā ir iesaistīti privātie ieguldītāji, kā arī attiecībā uz apsvērumiem, jo īpaši par uzņēmumu lielumu un finansējamo uzņēmējdarbības posmu. |
| --- | --- |

16.

Iestāde uzskata, ka atbalsts, kurš piešķirts riska kapitāla formā, kas atbilst šajās pamatnostādnēs izklāstītajiem nosacījumiem, nodrošina stimulējošu ietekmi. Nepieciešamība motivēt ir atkarīga no tā, cik lielas ir tirgus nepilnības saistībā ar pasākumu un saņēmēju atšķirīgajiem veidiem. Tādēļ pastāv vairāki kritēriji attiecībā uz ieguldījumu daļu apjomu mērķa uzņēmumā, to, cik lielā mērā ir iesaistīti privātie ieguldītāji, kā arī attiecībā uz apsvērumiem, jo īpaši par uzņēmumu lielumu un finansējamo uzņēmējdarbības posmu.

10.B.1.3.5.   
  Atbalsta samērīgums

| 17. | Nepieciešamība nodrošināt stimulus ir atkarīga no tā, cik nopietnas ir tirgus nepilnības, kas saistītas ar pasākumu un atbalsta saņēmēju atšķirīgajiem veidiem un MVU attīstības stadiju. Riska kapitāla pasākums ir labi izstrādāts, ja atbalsts ir nepieciešams kopumā, lai veicinātu pašu kapitāla nodrošināšanu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem sagatavošanas, sākuma un darbības agrīnajā stadijā. Valsts atbalsts nav efektīvs, ja pārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai rosinātu lielāku riska kapitāla nodrošināšanu. Jo īpaši, lai nodrošinātu to, ka atbalsts nepārsniedz minimumu, ir izšķiroši panākt privāto ieguldītāju ievērojamu līdzdalību, kā arī to, ka ieguldījumi ir balstīti uz peļņas gūšanu un tiek pārvaldīti komerciāli. |
| --- | --- |

17.

Nepieciešamība nodrošināt stimulus ir atkarīga no tā, cik nopietnas ir tirgus nepilnības, kas saistītas ar pasākumu un atbalsta saņēmēju atšķirīgajiem veidiem un MVU attīstības stadiju. Riska kapitāla pasākums ir labi izstrādāts, ja atbalsts ir nepieciešams kopumā, lai veicinātu pašu kapitāla nodrošināšanu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem sagatavošanas, sākuma un darbības agrīnajā stadijā. Valsts atbalsts nav efektīvs, ja pārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai rosinātu lielāku riska kapitāla nodrošināšanu. Jo īpaši, lai nodrošinātu to, ka atbalsts nepārsniedz minimumu, ir izšķiroši panākt privāto ieguldītāju ievērojamu līdzdalību, kā arī to, ka ieguldījumi ir balstīti uz peļņas gūšanu un tiek pārvaldīti komerciāli.

10.B.1.3.6.   
  Negatīvā ietekme un vispārējais līdzsvars

| 18. | Saskaņā ar EEZ līgumu Iestādei ir jākontrolē valsts atbalsts, ko piešķir EBTA valstis. Tādēļ Iestādei ir jārīkojas uzmanīgi, lai nodrošinātu, ka pasākumi ir mērķtiecīgi, un novērstu konkurences nopietnu izkropļošanu. Pieņemot lēmumu par to, vai valsts līdzekļu piešķiršanas pasākumi, kas izstrādāti riska kapitāla veicināšanai, ir saderīgi ar EEZ līgumu, Iestāde cenšas pēc iespējas ierobežot šādu kategoriju riskus:






  a) | “izspiešanas” risks. Valsts atbalstītiem pasākumiem var būt nelabvēlīga ietekme uz citiem potenciāliem ieguldītājiem attiecībā uz kapitāla nodrošināšanu. Ilgtermiņā tas varētu arī turpmāk nelabvēlīgi ietekmēt privāto ieguldījumu veikšanu jaunos MVU un tādējādi palielināt pašu kapitāla nepietiekamību, vienlaikus radot vajadzību pēc valsts papildu finansējuma; |
| --- | --- | --- |

18.

Saskaņā ar EEZ līgumu Iestādei ir jākontrolē valsts atbalsts, ko piešķir EBTA valstis. Tādēļ Iestādei ir jārīkojas uzmanīgi, lai nodrošinātu, ka pasākumi ir mērķtiecīgi, un novērstu konkurences nopietnu izkropļošanu. Pieņemot lēmumu par to, vai valsts līdzekļu piešķiršanas pasākumi, kas izstrādāti riska kapitāla veicināšanai, ir saderīgi ar EEZ līgumu, Iestāde cenšas pēc iespējas ierobežot šādu kategoriju riskus:

a)

“izspiešanas” risks. Valsts atbalstītiem pasākumiem var būt nelabvēlīga ietekme uz citiem potenciāliem ieguldītājiem attiecībā uz kapitāla nodrošināšanu. Ilgtermiņā tas varētu arī turpmāk nelabvēlīgi ietekmēt privāto ieguldījumu veikšanu jaunos MVU un tādējādi palielināt pašu kapitāla nepietiekamību, vienlaikus radot vajadzību pēc valsts papildu finansējuma;

| b) | risks attiecībā uz to, ka priekšrocības ieguldītājiem un/vai ieguldījumu fondiem nevajadzīgi kropļo konkurenci riska kapitāla tirgū attiecībā pret konkurentiem, kuri nesaņem tādas pašas priekšrocības; |
| --- | --- |

b)

risks attiecībā uz to, ka priekšrocības ieguldītājiem un/vai ieguldījumu fondiem nevajadzīgi kropļo konkurenci riska kapitāla tirgū attiecībā pret konkurentiem, kuri nesaņem tādas pašas priekšrocības;

| c) | risks attiecībā uz to, ka pārmērīgs valsts riska kapitāla piedāvājums attiecīgajiem uzņēmumiem, kas nav ieguldīts, vadoties pēc komerciāliem apsvērumiem, palīdz noturēties neefektīviem uzņēmumiem un var izraisīt to novērtējumu mākslīgu inflāciju, tādējādi radot privātajam ieguldītājam mazāk pievilcīgus apstākļus riska kapitāla nodrošināšanai šiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

c)

risks attiecībā uz to, ka pārmērīgs valsts riska kapitāla piedāvājums attiecīgajiem uzņēmumiem, kas nav ieguldīts, vadoties pēc komerciāliem apsvērumiem, palīdz noturēties neefektīviem uzņēmumiem un var izraisīt to novērtējumu mākslīgu inflāciju, tādējādi radot privātajam ieguldītājam mazāk pievilcīgus apstākļus riska kapitāla nodrošināšanai šiem uzņēmumiem.

10.B.1.4.   VALSTS ATBALSTA KONTROLES METODE RISKA KAPITĀLA JOMĀ

| 19. | Riska kapitāla finansējuma nodrošināšanu uzņēmumiem nevar saistīt ar tradicionālo jēdzienu “attiecināmās izmaksas”, ko izmanto, lai kontrolētu valsts atbalstu, kura pamatā ir atsevišķas noteiktas izmaksas, par kurām tiek apstiprināts atbalsts, un atbalsta maksimālās intensitātes noteikšana. Tā kā iespējamo, EBTA valstu izstrādāto riska kapitāla pasākumu modeļi ir dažādi, Iestāde nespēj definēt stingrus kritērijus, ar kuru palīdzību varētu noteikt, vai šādi pasākumi ir saderīgi ar EEZ līguma darbību. Tādējādi riska kapitāla novērtējums nozīmē atkāpšanos no tradicionālās kārtības, kādā tiek veikta valsts atbalsta kontrole. |
| --- | --- |

19.

Riska kapitāla finansējuma nodrošināšanu uzņēmumiem nevar saistīt ar tradicionālo jēdzienu “attiecināmās izmaksas”, ko izmanto, lai kontrolētu valsts atbalstu, kura pamatā ir atsevišķas noteiktas izmaksas, par kurām tiek apstiprināts atbalsts, un atbalsta maksimālās intensitātes noteikšana. Tā kā iespējamo, EBTA valstu izstrādāto riska kapitāla pasākumu modeļi ir dažādi, Iestāde nespēj definēt stingrus kritērijus, ar kuru palīdzību varētu noteikt, vai šādi pasākumi ir saderīgi ar EEZ līguma darbību. Tādējādi riska kapitāla novērtējums nozīmē atkāpšanos no tradicionālās kārtības, kādā tiek veikta valsts atbalsta kontrole.

| 20. | Tomēr, tā kā ir pierādījies, ka Iestādes valsts atbalsta un riska kapitāla pamatnostādnes praksē tiek efektīvi īstenotas riska kapitāla jomā, Iestāde ir nolēmusi turpināt darbu un tādējādi nodrošināt Paziņojuma un pamatnostādņu nepārtrauktību. |
| --- | --- |

20.

Tomēr, tā kā ir pierādījies, ka Iestādes valsts atbalsta un riska kapitāla pamatnostādnes praksē tiek efektīvi īstenotas riska kapitāla jomā, Iestāde ir nolēmusi turpināt darbu un tādējādi nodrošināt Paziņojuma un pamatnostādņu nepārtrauktību.

10.B.2.   DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

10.B.2.1.   DARBĪBAS JOMA

| 21. | Šīs pamatnostādnes piemēro tikai riska kapitāla shēmām, kas paredzētas MVU. Tās nav paredzētas radīt juridisku pamatu, lai pasludinātu ad hoc pasākumu kapitāla nodrošināšanai atsevišķam uzņēmumam par saderīgu ar EEZ līguma darbību. |
| --- | --- |

21.

Šīs pamatnostādnes piemēro tikai riska kapitāla shēmām, kas paredzētas MVU. Tās nav paredzētas radīt juridisku pamatu, lai pasludinātu ad hoc pasākumu kapitāla nodrošināšanai atsevišķam uzņēmumam par saderīgu ar EEZ līguma darbību.

| 22. | Šīs pamatnostādnes neskar to valsts atbalsta pasākumu saderīgumu, kas atbilst kritērijiem, kuri noteikti jebkurās citās pamatnostādnēs, pamatnoteikumos un regulās, kuras pieņēmusi Iestāde. |
| --- | --- |

22.

Šīs pamatnostādnes neskar to valsts atbalsta pasākumu saderīgumu, kas atbilst kritērijiem, kuri noteikti jebkurās citās pamatnostādnēs, pamatnoteikumos un regulās, kuras pieņēmusi Iestāde.

| 23. | Iestāde īpašu uzmanību velta vajadzībai novērst šo pamatnostādņu izmantošanu, lai apietu esošajos pamatnoteikumos, pamatnostādnēs un regulās noteiktos principus. |
| --- | --- |

23.

Iestāde īpašu uzmanību velta vajadzībai novērst šo pamatnostādņu izmantošanu, lai apietu esošajos pamatnoteikumos, pamatnostādnēs un regulās noteiktos principus.

| 24. | Riska kapitāla pasākumos jo īpaši nav pieļaujama atbalsta sniegšana uzņēmumiem:






  a) | kas ir grūtībās nonākuši uzņēmumi atbilstīgi Iestādes pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (7); |
| --- | --- | --- |

24.

Riska kapitāla pasākumos jo īpaši nav pieļaujama atbalsta sniegšana uzņēmumiem:

a)

kas ir grūtībās nonākuši uzņēmumi atbilstīgi Iestādes pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (7);

| b) | kuģu būves (8), ogļu (9) un tērauda (10) nozarē. |
| --- | --- |

b)

kuģu būves (8), ogļu (9) un tērauda (10) nozarē.

| 25. | Šīs pamatnostādnes nepiemēro atbalstam darbībām, kas saistītas ar izvešanu, proti, atbalstam, kas ir tieši saistīts ar izvesto daudzumu, izplatīšanas tīkla izveidi un darbību vai citiem kārtējiem izdevumiem, kas saistīti ar izvešanas darbību, kā arī atbalstam, kas saistīts ar vietējo preču izmantošanu, kam tiek dota priekšroka, salīdzinot ar ievestajām precēm. |
| --- | --- |

25.

Šīs pamatnostādnes nepiemēro atbalstam darbībām, kas saistītas ar izvešanu, proti, atbalstam, kas ir tieši saistīts ar izvesto daudzumu, izplatīšanas tīkla izveidi un darbību vai citiem kārtējiem izdevumiem, kas saistīti ar izvešanas darbību, kā arī atbalstam, kas saistīts ar vietējo preču izmantošanu, kam tiek dota priekšroka, salīdzinot ar ievestajām precēm.

10.B.2.2.   DEFINĪCIJAS

| 26. | Šajās pamatnostādnēs piemēro šādas definīcijas:






  a) | “pašu kapitāls” ir līdzdalība uzņēmējsabiedrībā, ko apliecina ieguldītājiem piešķirtās daļas; |
| --- | --- | --- |

26.

Šajās pamatnostādnēs piemēro šādas definīcijas:

a)

“pašu kapitāls” ir līdzdalība uzņēmējsabiedrībā, ko apliecina ieguldītājiem piešķirtās daļas;

| b) | “privāts pašu kapitāls” (atšķirībā no valsts kapitāla) ir privāts pašu kapitāla ieguldījums uzņēmumos, kas nav vērstpapīru tirgus sarakstos, tostarp riska kapitāls, aizstāšanas kapitāls un izpirkšana; |
| --- | --- |

b)

“privāts pašu kapitāls” (atšķirībā no valsts kapitāla) ir privāts pašu kapitāla ieguldījums uzņēmumos, kas nav vērstpapīru tirgus sarakstos, tostarp riska kapitāls, aizstāšanas kapitāls un izpirkšana;

| c) | “kvazikapitāla ieguldījumu instrumenti” ir instrumenti, kuru nestā peļņa turētājam (ieguldītājam/aizdevējam) ir galvenokārt atkarīga no attiecīgās mērķa uzņēmējsabiedrības peļņas vai zaudējumiem, kuriem saistību neizpildes gadījumā nav nodrošinājuma. Šī definīcija ir balstīta uz pieeju atspoguļošanai pēc būtības; |
| --- | --- |

c)

“kvazikapitāla ieguldījumu instrumenti” ir instrumenti, kuru nestā peļņa turētājam (ieguldītājam/aizdevējam) ir galvenokārt atkarīga no attiecīgās mērķa uzņēmējsabiedrības peļņas vai zaudējumiem, kuriem saistību neizpildes gadījumā nav nodrošinājuma. Šī definīcija ir balstīta uz pieeju atspoguļošanai pēc būtības;

| d) | “parāda ieguldījumu instrumenti” ir aizdevumi un citi finansēšanas instrumenti, kas nodrošina aizdevējam/ieguldītājam noteiktās minimālās atlīdzības galveno daļu un kuriem ir vismaz daļējs nodrošinājums. Šī definīcija ir balstīta uz pieeju atspoguļošanai pēc būtības; |
| --- | --- |

d)

“parāda ieguldījumu instrumenti” ir aizdevumi un citi finansēšanas instrumenti, kas nodrošina aizdevējam/ieguldītājam noteiktās minimālās atlīdzības galveno daļu un kuriem ir vismaz daļējs nodrošinājums. Šī definīcija ir balstīta uz pieeju atspoguļošanai pēc būtības;

| e) | “sagatavošanas kapitāls” ir finansējums, ko sniedz, lai izpētītu, novērtētu un attīstītu sākotnēju koncepciju pirms uzņēmējdarbības sākuma stadijas; |
| --- | --- |

e)

“sagatavošanas kapitāls” ir finansējums, ko sniedz, lai izpētītu, novērtētu un attīstītu sākotnēju koncepciju pirms uzņēmējdarbības sākuma stadijas;

| f) | “sākumkapitāls” ir finansējums, ko sniedz uzņēmējsabiedrībām, kas nav vēl komerciāli pārdevušas savu produktu vai pakalpojumu un vēl negūst peļņu, produktu izstrādei un sākotnējai tirdzniecībai; |
| --- | --- |

f)

“sākumkapitāls” ir finansējums, ko sniedz uzņēmējsabiedrībām, kas nav vēl komerciāli pārdevušas savu produktu vai pakalpojumu un vēl negūst peļņu, produktu izstrādei un sākotnējai tirdzniecībai;

| g) | “agrīnās stadijas kapitāls” ir sagatavošanas kapitāls un sākumkapitāls; |
| --- | --- |

g)

“agrīnās stadijas kapitāls” ir sagatavošanas kapitāls un sākumkapitāls;

| h) | “paplašināšanās kapitāls” ir finansējums, ko nodrošina tādas uzņēmējsabiedrības izaugsmei un darbības paplašināšanai, kas spēj vai nespēj strādāt bez zaudējumiem vai rentabli, lai palielinātu ražošanas jaudu vai produktu izstrādi vai sniegtu papildu apgrozāmo kapitālu; |
| --- | --- |

h)

“paplašināšanās kapitāls” ir finansējums, ko nodrošina tādas uzņēmējsabiedrības izaugsmei un darbības paplašināšanai, kas spēj vai nespēj strādāt bez zaudējumiem vai rentabli, lai palielinātu ražošanas jaudu vai produktu izstrādi vai sniegtu papildu apgrozāmo kapitālu;

| i) | “paaugstināta riska kapitāls” ir ieguldījums nekotētās uzņēmējsabiedrībās, ko nodrošina ieguldījumu fondi (riska kapitāla fondi), kas pārvaldītāju statusā pārvalda individuālos, iestāžu vai iekšējos līdzekļus, un ietver agrīnās stadijas un paplašināšanās kapitālu, bet neietver aizstāšanas kapitālu un izpirkšanu; |
| --- | --- |

i)

“paaugstināta riska kapitāls” ir ieguldījums nekotētās uzņēmējsabiedrībās, ko nodrošina ieguldījumu fondi (riska kapitāla fondi), kas pārvaldītāju statusā pārvalda individuālos, iestāžu vai iekšējos līdzekļus, un ietver agrīnās stadijas un paplašināšanās kapitālu, bet neietver aizstāšanas kapitālu un izpirkšanu;

| j) | “aizstāšanas kapitāls” ir esošo uzņēmējsabiedrības daļu pirkšana no citas privātas pašu kapitāla ieguldījumu organizācijas vai cita kapitāla daļu turētāja vai kapitāla daļu turētājiem. Aizstāšanas kapitālu sauc arī par sekundāro pirkumu; |
| --- | --- |

j)

“aizstāšanas kapitāls” ir esošo uzņēmējsabiedrības daļu pirkšana no citas privātas pašu kapitāla ieguldījumu organizācijas vai cita kapitāla daļu turētāja vai kapitāla daļu turētājiem. Aizstāšanas kapitālu sauc arī par sekundāro pirkumu;

| k) | “riska kapitāls” ir pašu kapitāla un kvazikapitāla finansējums uzņēmumiem to agrīnajā izaugsmes stadijā (sagatavošanas, sākuma un paplašināšanās stadija), kas ietver: neoficiālus uzņēmējdarbības mecenātu ieguldījumus, riska kapitālu, alternatīvus vērtspapīru tirgus, kas orientēti īpaši uz MVU un uzņēmumiem, kuriem ir strauja izaugsme (turpmāk – ieguldījumu instrumenti); |
| --- | --- |

k)

“riska kapitāls” ir pašu kapitāla un kvazikapitāla finansējums uzņēmumiem to agrīnajā izaugsmes stadijā (sagatavošanas, sākuma un paplašināšanās stadija), kas ietver: neoficiālus uzņēmējdarbības mecenātu ieguldījumus, riska kapitālu, alternatīvus vērtspapīru tirgus, kas orientēti īpaši uz MVU un uzņēmumiem, kuriem ir strauja izaugsme (turpmāk – ieguldījumu instrumenti);

| l) | “riska kapitāla pasākumi” ir shēmas atbalsta nodrošināšanai vai veicināšanai riska kapitāla veidā; |
| --- | --- |

l)

“riska kapitāla pasākumi” ir shēmas atbalsta nodrošināšanai vai veicināšanai riska kapitāla veidā;

| m) | “sākotnējs publisks piedāvājums” (“SPP”) ir uzņēmējsabiedrības daļu publiskas pārdošanas vai izplatīšanas pirmreizējas uzsākšanas process; |
| --- | --- |

m)

“sākotnējs publisks piedāvājums” (“SPP”) ir uzņēmējsabiedrības daļu publiskas pārdošanas vai izplatīšanas pirmreizējas uzsākšanas process;

| n) | “turpmākie ieguldījumi” ir papildu ieguldījumi uzņēmējsabiedrībā pēc sākotnējo ieguldījumu veikšanas; |
| --- | --- |

n)

“turpmākie ieguldījumi” ir papildu ieguldījumi uzņēmējsabiedrībā pēc sākotnējo ieguldījumu veikšanas;

| o) | “izpirkšana” ir uzņēmējsabiedrības pašu kapitāla izpirkšana vismaz tā kontroles procentuālās daļas apmērā no esošajiem kapitāla daļu turētājiem, lai pārņemtu minētā uzņēmuma līdzekļus un darījumus, izmantojot sarunas vai izsoles piedāvājumu; |
| --- | --- |

o)

“izpirkšana” ir uzņēmējsabiedrības pašu kapitāla izpirkšana vismaz tā kontroles procentuālās daļas apmērā no esošajiem kapitāla daļu turētājiem, lai pārņemtu minētā uzņēmuma līdzekļus un darījumus, izmantojot sarunas vai izsoles piedāvājumu;

| p) | “izejas stratēģija” ir riska kapitāla fonda vai privātā pašu kapitāla fonda līdzdalības izbeigšana saskaņā ar plānu, lai nodrošinātu maksimālu peļņu, tostarp visa uzņēmuma vienlaicīga pārdošana citam uzņēmumam, norakstīšana, priekšrocību akciju/aizdevumu atmaksa, pārdošana citam riska kapitālistam, pārdošana finanšu iestādei, pārdošana publiskā piedāvājumā (tostarp sākotnējā publiskā piedāvājumā); |
| --- | --- |

p)

“izejas stratēģija” ir riska kapitāla fonda vai privātā pašu kapitāla fonda līdzdalības izbeigšana saskaņā ar plānu, lai nodrošinātu maksimālu peļņu, tostarp visa uzņēmuma vienlaicīga pārdošana citam uzņēmumam, norakstīšana, priekšrocību akciju/aizdevumu atmaksa, pārdošana citam riska kapitālistam, pārdošana finanšu iestādei, pārdošana publiskā piedāvājumā (tostarp sākotnējā publiskā piedāvājumā);

| q) | “mazie un vidējie uzņēmumi” (“MVU”) ir mazi un vidēji uzņēmumi, kā norādīts Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 70/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (11), vai jebkurā citā regulā, ar ko aizstāj minēto regulu; |
| --- | --- |

q)

“mazie un vidējie uzņēmumi” (“MVU”) ir mazi un vidēji uzņēmumi, kā norādīts Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 70/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (11), vai jebkurā citā regulā, ar ko aizstāj minēto regulu;

| r) | “mērķa uzņēmums vai uzņēmējsabiedrība” ir uzņēmums vai uzņēmējsabiedrība, kurā ieguldītājs vai ieguldījumu fonds apsver veikt ieguldījumu; |
| --- | --- |

r)

“mērķa uzņēmums vai uzņēmējsabiedrība” ir uzņēmums vai uzņēmējsabiedrība, kurā ieguldītājs vai ieguldījumu fonds apsver veikt ieguldījumu;

| s) | “uzņēmējdarbības mecenāti” ir turīgas privātpersonas, kas veic tiešus ieguldījumus jaunos un augošos, un nekotētos uzņēmumos (sagatavošanas finansējums), kā arī konsultē tos, parasti nodrošinot finansējumu apmaiņā pret pašu kapitāla daļu uzņēmumā, bet tie var nodrošināt arī cita veida ilgtermiņa finansējumu; |
| --- | --- |

s)

“uzņēmējdarbības mecenāti” ir turīgas privātpersonas, kas veic tiešus ieguldījumus jaunos un augošos, un nekotētos uzņēmumos (sagatavošanas finansējums), kā arī konsultē tos, parasti nodrošinot finansējumu apmaiņā pret pašu kapitāla daļu uzņēmumā, bet tie var nodrošināt arī cita veida ilgtermiņa finansējumu;

| t) | “atbalstāmie reģioni” ir reģioni, uz kuriem attiecas izņēmumi, kas ietverti EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) vai c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

t)

“atbalstāmie reģioni” ir reģioni, uz kuriem attiecas izņēmumi, kas ietverti EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) vai c) apakšpunktā.

10.B.3.   LĪGUMA 61. PANTA 1. PUNKTA PIEMĒROŠANA RISKA KAPITĀLA JOMĀ

10.B.3.1.   VISPĀRĪGI PIEMĒROJAMI DOKUMENTI

| 27. | Jau pašlaik ir publicēta virkne Iestādes dokumentu, kuros sniegts skaidrojums tam, vai atsevišķi pasākumi atbilst valsts atbalsta definīcijai, un tam, kuri pasākumi attiecas uz riska kapitāla pasākumiem. Šie dokumenti ir Iestādes pamatnostādnes par valsts kapitāla daļām (12), Iestādes pamatnostādnes par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas attiecas uz tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai (13), un Iestādes pamatnostādnes par valsts garantijām (14). Iestāde turpinās piemērot šos dokumentus, novērtējot, vai riska kapitāla pasākumi uzskatāmi par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

27.

Jau pašlaik ir publicēta virkne Iestādes dokumentu, kuros sniegts skaidrojums tam, vai atsevišķi pasākumi atbilst valsts atbalsta definīcijai, un tam, kuri pasākumi attiecas uz riska kapitāla pasākumiem. Šie dokumenti ir Iestādes pamatnostādnes par valsts kapitāla daļām (12), Iestādes pamatnostādnes par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas attiecas uz tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai (13), un Iestādes pamatnostādnes par valsts garantijām (14). Iestāde turpinās piemērot šos dokumentus, novērtējot, vai riska kapitāla pasākumi uzskatāmi par valsts atbalstu.

10.B.3.2.   ATBALSTS TRĪS LĪMEŅOS

| 28. | Riska kapitāla pasākumi bieži ir saistīti ar sarežģītām konstrukcijām, kas izstrādātas, lai veicinātu riska kapitāla izmantošanu, jo valsts iestādes rada stimulu viena loka uzņēmējiem (ieguldītāji), lai citam lokam nodrošinātu finansējumu (mērķa MVU). Atkarībā no pasākuma veida, kā arī pat tad, ja valsts iestāžu nolūks var būt priekšrocību nodrošināšana tikai otrai minētajai grupai, uzņēmumi vienā vai abos līmeņos var būt valsts atbalsta saņēmēji. Turklāt vairumā gadījumu pasākums nodrošina fonda vai cita ieguldījuma instrumenta izveidi, kas pastāv atsevišķi no ieguldītājiem un uzņēmumiem, kuros tiek veikts ieguldījums. Šādos gadījumos ir arī nepieciešams izlemt, vai fondu vai instrumentu var uzskatīt par uzņēmumu, kas saņem valsts atbalstu. |
| --- | --- |

28.

Riska kapitāla pasākumi bieži ir saistīti ar sarežģītām konstrukcijām, kas izstrādātas, lai veicinātu riska kapitāla izmantošanu, jo valsts iestādes rada stimulu viena loka uzņēmējiem (ieguldītāji), lai citam lokam nodrošinātu finansējumu (mērķa MVU). Atkarībā no pasākuma veida, kā arī pat tad, ja valsts iestāžu nolūks var būt priekšrocību nodrošināšana tikai otrai minētajai grupai, uzņēmumi vienā vai abos līmeņos var būt valsts atbalsta saņēmēji. Turklāt vairumā gadījumu pasākums nodrošina fonda vai cita ieguldījuma instrumenta izveidi, kas pastāv atsevišķi no ieguldītājiem un uzņēmumiem, kuros tiek veikts ieguldījums. Šādos gadījumos ir arī nepieciešams izlemt, vai fondu vai instrumentu var uzskatīt par uzņēmumu, kas saņem valsts atbalstu.

| 29. | Šajā sakarā uzskata, ka finansējumu, izmantojot resursus, kas nav valsts resursi EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē, sniedz privātie ieguldītāji. Tas jo īpaši attiecas uz gadījumiem, kad finansējumu sniedz Eiropas Investīciju banka un Eiropas Investīciju fonds. |
| --- | --- |

29.

Šajā sakarā uzskata, ka finansējumu, izmantojot resursus, kas nav valsts resursi EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē, sniedz privātie ieguldītāji. Tas jo īpaši attiecas uz gadījumiem, kad finansējumu sniedz Eiropas Investīciju banka un Eiropas Investīciju fonds.

| 30. | Iestāde ņems vērā šādus īpašus faktorus, nosakot, vai katrā atšķirīgā līmenī pastāv valsts atbalsts (15). |
| --- | --- |

30.

Iestāde ņems vērā šādus īpašus faktorus, nosakot, vai katrā atšķirīgā līmenī pastāv valsts atbalsts (15).

| 31. | Atbalsts ieguldītājiem. Ja pasākums ļauj privātam ieguldītājam veikt pašu kapitāla vai kvazikapitāla ieguldījumus uzņēmējsabiedrībā vai uzņēmējsabiedrību grupā ar labvēlīgākiem noteikumiem nekā valsts ieguldītājiem vai nekā tad, ja tie būtu veikuši šādus ieguldījumus, nepastāvot šādam pasākumam, tad uzskata, ka šie privātie ieguldītāji gūst priekšrocību. Šādai priekšrocībai var būt dažādi veidi, kā norādīts šo pamatnostādņu 10.B.4.2. iedaļā. Tas pats attiecas arī uz gadījumiem, kad privātais ieguldītājs ar pasākuma palīdzību ir aicināts atļaut attiecīgajai uzņēmējsabiedrībai vai uzņēmējsabiedrībām iegūt priekšrocību. Savukārt Iestāde uzskatīs, ka ieguldījums veikts līdzvērtīgi attiecībā uz valsts un privātajiem ieguldītājiem un tāpēc tas nav valsts atbalsts, ja tā nosacījumi būtu pieņemami parastam uzņēmējam tirgus ekonomikā bez jebkādas valsts iejaukšanās. Iepriekš minētais attiecas tikai uz tiem gadījumiem, kad valsts un privātajam ieguldītājam ir vienādi pozitīvie un negatīvie riski un ieguvumi, kā arī vienāds subordinācijas līmenis un ja vismaz 50 % pasākuma finansējuma nodrošina privātie ieguldītāji, kuri nav atkarīgi no uzņēmējsabiedrības, kurā tie veic ieguldījumus. |
| --- | --- |

31.

Atbalsts ieguldītājiem. Ja pasākums ļauj privātam ieguldītājam veikt pašu kapitāla vai kvazikapitāla ieguldījumus uzņēmējsabiedrībā vai uzņēmējsabiedrību grupā ar labvēlīgākiem noteikumiem nekā valsts ieguldītājiem vai nekā tad, ja tie būtu veikuši šādus ieguldījumus, nepastāvot šādam pasākumam, tad uzskata, ka šie privātie ieguldītāji gūst priekšrocību. Šādai priekšrocībai var būt dažādi veidi, kā norādīts šo pamatnostādņu 10.B.4.2. iedaļā. Tas pats attiecas arī uz gadījumiem, kad privātais ieguldītājs ar pasākuma palīdzību ir aicināts atļaut attiecīgajai uzņēmējsabiedrībai vai uzņēmējsabiedrībām iegūt priekšrocību. Savukārt Iestāde uzskatīs, ka ieguldījums veikts līdzvērtīgi attiecībā uz valsts un privātajiem ieguldītājiem un tāpēc tas nav valsts atbalsts, ja tā nosacījumi būtu pieņemami parastam uzņēmējam tirgus ekonomikā bez jebkādas valsts iejaukšanās. Iepriekš minētais attiecas tikai uz tiem gadījumiem, kad valsts un privātajam ieguldītājam ir vienādi pozitīvie un negatīvie riski un ieguvumi, kā arī vienāds subordinācijas līmenis un ja vismaz 50 % pasākuma finansējuma nodrošina privātie ieguldītāji, kuri nav atkarīgi no uzņēmējsabiedrības, kurā tie veic ieguldījumus.

| 32. | Atbalsts ieguldījumu fondam, ieguldījumu instrumentam un/vai tā pārvaldītājam. Kopumā Iestāde uzskata, ka ieguldījumu fonds vai ieguldījumu instruments ir starpniekinstruments, lai pārskaitītu atbalstu ieguldītājiem un/vai uzņēmumiem, kuros tiek veikts ieguldījums, nevis atbalsta saņēmējs. Tomēr, piemēram, fiskālie pasākumi vai citi pasākumi, kas ietver tiešus pārskaitījumus par labu ieguldījumu instrumentam vai esošam fondam ar vairākiem un dažādiem ieguldītājiem, kas pēc pazīmēm atbilst neatkarīgam uzņēmumam, var būt atbalsts, ja vien ieguldījumus neveic ar nosacījumiem, kas būtu pieņemami parastam uzņēmējam tirgus ekonomikā, un tādējādi nesniedz saņēmējam priekšrocības. Līdzīgi uzskata, ka fonda pārvaldītāji vai pārvaldes uzņēmējsabiedrība saņem atbalstu, ja to atlīdzība pilnībā neatbilst attiecīgā brīdī tirgū piedāvātajai atlīdzībai līdzīgā situācijā. Tomēr uzskatāms, ka atbalsts nav piešķirts, ja pārvaldītājus vai pārvaldes uzņēmējsabiedrību izvēlas, izmantojot atklātu un pārskatāmu atklāta konkursa procedūru, vai arī ja tie nesaņem nekādas citas priekšrocības, kuras piešķīrusi valsts. |
| --- | --- |

32.

Atbalsts ieguldījumu fondam, ieguldījumu instrumentam un/vai tā pārvaldītājam. Kopumā Iestāde uzskata, ka ieguldījumu fonds vai ieguldījumu instruments ir starpniekinstruments, lai pārskaitītu atbalstu ieguldītājiem un/vai uzņēmumiem, kuros tiek veikts ieguldījums, nevis atbalsta saņēmējs. Tomēr, piemēram, fiskālie pasākumi vai citi pasākumi, kas ietver tiešus pārskaitījumus par labu ieguldījumu instrumentam vai esošam fondam ar vairākiem un dažādiem ieguldītājiem, kas pēc pazīmēm atbilst neatkarīgam uzņēmumam, var būt atbalsts, ja vien ieguldījumus neveic ar nosacījumiem, kas būtu pieņemami parastam uzņēmējam tirgus ekonomikā, un tādējādi nesniedz saņēmējam priekšrocības. Līdzīgi uzskata, ka fonda pārvaldītāji vai pārvaldes uzņēmējsabiedrība saņem atbalstu, ja to atlīdzība pilnībā neatbilst attiecīgā brīdī tirgū piedāvātajai atlīdzībai līdzīgā situācijā. Tomēr uzskatāms, ka atbalsts nav piešķirts, ja pārvaldītājus vai pārvaldes uzņēmējsabiedrību izvēlas, izmantojot atklātu un pārskatāmu atklāta konkursa procedūru, vai arī ja tie nesaņem nekādas citas priekšrocības, kuras piešķīrusi valsts.

| 33. | Atbalsts uzņēmumiem, kuros veic ieguldījumus. Jo īpaši, ja atbalsts ir ieguldītāju vai ieguldījumu instrumenta, vai ieguldījumu fonda līmenī, Iestāde parasti uzskata, ka tas ir vismaz daļēji nodots mērķa uzņēmumiem un tādējādi atbalsts ir arī minēto uzņēmumu līmenī. Tas attiecināms pat uz tiem gadījumiem, kad lēmumus par ieguldījumiem pieņem fonda pārvaldītāji, balstoties vienīgi uz komerciāliem apsvērumiem. |
| --- | --- |

33.

Atbalsts uzņēmumiem, kuros veic ieguldījumus. Jo īpaši, ja atbalsts ir ieguldītāju vai ieguldījumu instrumenta, vai ieguldījumu fonda līmenī, Iestāde parasti uzskata, ka tas ir vismaz daļēji nodots mērķa uzņēmumiem un tādējādi atbalsts ir arī minēto uzņēmumu līmenī. Tas attiecināms pat uz tiem gadījumiem, kad lēmumus par ieguldījumiem pieņem fonda pārvaldītāji, balstoties vienīgi uz komerciāliem apsvērumiem.

| 34. | Uzņēmumi, kuros veikti ieguldījumi, netiek uzskatīti par atbalsta saņēmējiem gadījumos, kad ieguldījumu veic saskaņā ar noteikumiem, kas būtu pieņemami privātajam ieguldītājam tirgus ekonomikas apstākļos bez jebkādas valsts iejaukšanās. Šim nolūkam Iestāde pārbaudīs, vai šādi ieguldījumu lēmumi ir balstīti vienīgi uz peļņu un ir saistīti ar pamatotu uzņēmējdarbības plānu un prognozēm, kā arī skaidru un reālu izejas stratēģiju. Turklāt svarīga būs arī fonda pārvaldītāju vai pārvaldes uzņēmējsabiedrības izvēle un ieguldījumu pilnvaras, kā arī privāto ieguldītāju līdzdalība procentuālā izteiksmē un šādas līdzdalības pakāpe. |
| --- | --- |

34.

Uzņēmumi, kuros veikti ieguldījumi, netiek uzskatīti par atbalsta saņēmējiem gadījumos, kad ieguldījumu veic saskaņā ar noteikumiem, kas būtu pieņemami privātajam ieguldītājam tirgus ekonomikas apstākļos bez jebkādas valsts iejaukšanās. Šim nolūkam Iestāde pārbaudīs, vai šādi ieguldījumu lēmumi ir balstīti vienīgi uz peļņu un ir saistīti ar pamatotu uzņēmējdarbības plānu un prognozēm, kā arī skaidru un reālu izejas stratēģiju. Turklāt svarīga būs arī fonda pārvaldītāju vai pārvaldes uzņēmējsabiedrības izvēle un ieguldījumu pilnvaras, kā arī privāto ieguldītāju līdzdalība procentuālā izteiksmē un šādas līdzdalības pakāpe.

10.B.3.3.   DE MINIMIS APJOMI

| 35. | Ja viss riska kapitāla veidā saņēmējiem nodrošinātais finansējums ir de minimis saskaņā ar Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 69/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (16), tad ir paredzams, ka tas nebūs saskaņā ar EEZ Līguma 61. panta 1. punktu. Riska kapitāla pasākumos de minimis noteikuma piemērošanu sarežģī atbalsta aprēķina grūtības, kā arī tas, ka pasākumi var nodrošināt atbalstu ne tikai mērķa uzņēmumiem, bet arī citiem ieguldītājiem. Pat tad, ja šīs grūtības ir pārvaramas, joprojām piemērojams ir de minimis noteikums. Tādējādi, ja shēmā ir paredzēts valsts kapitāls tikai līdz attiecīgajam de minimis limitam katram uzņēmumam trīs gadu laikposmā, ir skaidrs, ka jebkāda veida atbalsts šiem uzņēmumiem un/vai ieguldītājiem nepārsniedz noteiktās robežas. |
| --- | --- |

35.

Ja viss riska kapitāla veidā saņēmējiem nodrošinātais finansējums ir de minimis saskaņā ar Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 69/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (16), tad ir paredzams, ka tas nebūs saskaņā ar EEZ Līguma 61. panta 1. punktu. Riska kapitāla pasākumos de minimis noteikuma piemērošanu sarežģī atbalsta aprēķina grūtības, kā arī tas, ka pasākumi var nodrošināt atbalstu ne tikai mērķa uzņēmumiem, bet arī citiem ieguldītājiem. Pat tad, ja šīs grūtības ir pārvaramas, joprojām piemērojams ir de minimis noteikums. Tādējādi, ja shēmā ir paredzēts valsts kapitāls tikai līdz attiecīgajam de minimis limitam katram uzņēmumam trīs gadu laikposmā, ir skaidrs, ka jebkāda veida atbalsts šiem uzņēmumiem un/vai ieguldītājiem nepārsniedz noteiktās robežas.

10.B.4.   RISKA KAPITĀLA ATBALSTA SADERĪGUMA NOVĒRTĒJUMS SASKAŅĀ AR EEZ LĪGUMA 61. PANTA 3. PUNKTA C) APAKŠPUNKTU

10.B.4.1.   VISPĀRĪGI PRINCIPI

| 36. | EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikts, ka atbalstu atsevišķu saimniecisko darbību attīstībai var uzskatīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību, ja šādam atbalstam nav tādas nelabvēlīgas ietekmes uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm. Pamatojoties uz 10.B.1.3. iedaļā izklāstītajiem līdzsvarotības kritērijiem, Iestāde pasludina riska kapitāla pasākumu par saderīgu tikai tad, ja tā konstatē, ka atbalsta pasākuma rezultātā pieaugs riska kapitāla piedāvājums, negatīvi neietekmējot tirdzniecības nosacījumus tādā apmērā, kas ir pretrunā kopējām interesēm. Šajā iedaļā ir izklāstīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem Iestāde uzskata, ka atbalsts riska kapitāla veidā ir saderīgs ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

36.

EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikts, ka atbalstu atsevišķu saimniecisko darbību attīstībai var uzskatīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību, ja šādam atbalstam nav tādas nelabvēlīgas ietekmes uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm. Pamatojoties uz 10.B.1.3. iedaļā izklāstītajiem līdzsvarotības kritērijiem, Iestāde pasludina riska kapitāla pasākumu par saderīgu tikai tad, ja tā konstatē, ka atbalsta pasākuma rezultātā pieaugs riska kapitāla piedāvājums, negatīvi neietekmējot tirdzniecības nosacījumus tādā apmērā, kas ir pretrunā kopējām interesēm. Šajā iedaļā ir izklāstīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem Iestāde uzskata, ka atbalsts riska kapitāla veidā ir saderīgs ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

| 37. | Ja Iestādes rīcībā ir pilnīgs paziņojums, kas apliecina, ka ir ievēroti visi šajā iedaļā izklāstītie nosacījumi, tā centīsies veikt ātru atbalsta novērtējumu, ievērojot termiņus, kas noteikti Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokolā par EBTA Uzraudzības iestādes funkcijām un pilnvarām. Attiecībā uz dažiem pasākumu veidiem, kas neatbilst visiem šajā iedaļā izklāstītajiem nosacījumiem, Iestāde veiks sīkāku riska kapitāla pasākuma novērtējumu, kā sīki izklāstīts 10.B.5. iedaļā. |
| --- | --- |

37.

Ja Iestādes rīcībā ir pilnīgs paziņojums, kas apliecina, ka ir ievēroti visi šajā iedaļā izklāstītie nosacījumi, tā centīsies veikt ātru atbalsta novērtējumu, ievērojot termiņus, kas noteikti Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokolā par EBTA Uzraudzības iestādes funkcijām un pilnvarām. Attiecībā uz dažiem pasākumu veidiem, kas neatbilst visiem šajā iedaļā izklāstītajiem nosacījumiem, Iestāde veiks sīkāku riska kapitāla pasākuma novērtējumu, kā sīki izklāstīts 10.B.5. iedaļā.

| 38. | Ja atbalsts tiek sniegts arī mērķa uzņēmumu līmenī un riska kapitāls ir saistīts ar izmaksām, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar citām regulām, pamatnoteikumiem vai citām pamatnostādnēm, šādu dokumentu var piemērot, lai secinātu, vai atbalsts ir saderīgs ar EEZ līgumu. |
| --- | --- |

38.

Ja atbalsts tiek sniegts arī mērķa uzņēmumu līmenī un riska kapitāls ir saistīts ar izmaksām, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar citām regulām, pamatnoteikumiem vai citām pamatnostādnēm, šādu dokumentu var piemērot, lai secinātu, vai atbalsts ir saderīgs ar EEZ līgumu.

10.B.4.2.   ATBALSTA VEIDS

| 39. | Atbalsta pasākuma veida izvēle būtībā ir EBTA valsts pārziņā, un tas vienlīdz attiecas uz riska kapitāla pasākumiem. Tomēr Iestāde, novērtējot šādus pasākumus, izvērtēs, vai tie rosina tirgus ieguldītājus sniegt riska kapitālu mērķa uzņēmumiem un vai paredzams, ka to rezultātā tiks pieņemti lēmumi par ieguldījumiem, ņemot vērā komerciālus apsvērumus (proti, peļņu), kā turpmāk paskaidrots 10.B.4.3. iedaļā. |
| --- | --- |

39.

Atbalsta pasākuma veida izvēle būtībā ir EBTA valsts pārziņā, un tas vienlīdz attiecas uz riska kapitāla pasākumiem. Tomēr Iestāde, novērtējot šādus pasākumus, izvērtēs, vai tie rosina tirgus ieguldītājus sniegt riska kapitālu mērķa uzņēmumiem un vai paredzams, ka to rezultātā tiks pieņemti lēmumi par ieguldījumiem, ņemot vērā komerciālus apsvērumus (proti, peļņu), kā turpmāk paskaidrots 10.B.4.3. iedaļā.

| 40. | Iestāde uzskata, ka pasākumu veidi, kas var nodrošināt minēto rezultātu, ir šādi:






  a) | ieguldījumu fondu (“riska kapitāla fondu”) izveide, kuros valsts ir partneris, ieguldītājs vai dalībnieks arī tad, ja nosacījumi ir mazāk izdevīgi nekā citiem ieguldītājiem; |
| --- | --- | --- |

40.

Iestāde uzskata, ka pasākumu veidi, kas var nodrošināt minēto rezultātu, ir šādi:

a)

ieguldījumu fondu (“riska kapitāla fondu”) izveide, kuros valsts ir partneris, ieguldītājs vai dalībnieks arī tad, ja nosacījumi ir mazāk izdevīgi nekā citiem ieguldītājiem;

| b) | garantijas riska kapitāla ieguldītājiem vai riska kapitāla fondiem pret ieguldījumu zaudējumu daļu vai garantijas, kuras sniedz ieguldītājiem/fondiem par aizdevumiem attiecībā uz ieguldījumiem riska kapitālā, ar nosacījumu, ka valsts segums iespējamiem pamatā esošiem zaudējumiem nepārsniedz 50 % no garantēto ieguldījumu nominālās summas; |
| --- | --- |

b)

garantijas riska kapitāla ieguldītājiem vai riska kapitāla fondiem pret ieguldījumu zaudējumu daļu vai garantijas, kuras sniedz ieguldītājiem/fondiem par aizdevumiem attiecībā uz ieguldījumiem riska kapitālā, ar nosacījumu, ka valsts segums iespējamiem pamatā esošiem zaudējumiem nepārsniedz 50 % no garantēto ieguldījumu nominālās summas;

| c) | citi finanšu līdzekļi par labu riska kapitāla ieguldītājiem vai riska kapitāla fondiem, lai ieguldījumam nodrošinātu papildu kapitālu; |
| --- | --- |

c)

citi finanšu līdzekļi par labu riska kapitāla ieguldītājiem vai riska kapitāla fondiem, lai ieguldījumam nodrošinātu papildu kapitālu;

| d) | fiskālie stimuli ieguldījumu fondiem un/vai to vadītājiem vai ieguldītājiem, lai veiktu riska kapitāla ieguldījumus. |
| --- | --- |

d)

fiskālie stimuli ieguldījumu fondiem un/vai to vadītājiem vai ieguldītājiem, lai veiktu riska kapitāla ieguldījumus.

10.B.4.3.   SADERĪBAS NOSACĪJUMI

| 41. | Lai pārliecinātos, ka riska kapitāla pasākums ir vajadzīgs atbalsts ar stimulējošu ietekmi, kā izklāstīts 10.B.1.3.4. iedaļā, ir būtiski vairāki rādītāji. Galvenais princips – valsts atbalstam ir jābūt virzītam uz konkrētu tirgus nepilnību, par kuras esamību ir pietiekami pierādījumi. Šajā nolūkā šajās pamatnostādnēs ir noteikti īpaši drošības zonu limiti, kas attiecas uz mērķa MVU ieguldījumu daļām to saimnieciskās darbības agrīnajā stadijā. Turklāt, lai atbalsts nepārsniegtu nepieciešamo minimumu, ir izšķiroši būtiski, lai atbalsta ieguldījumi mērķa MVU būtu balstīti uz peļņu un lai tos pārvaldītu komerciāli. Iestāde uzskata, ka riska kapitāla pasākumam ir valsts atbalsta stimulējošā ietekme, tas ir nepieciešams un proporcionāls un ka kopējais līdzsvars ir pozitīvs, ja ir ievēroti visi turpmāk minētie nosacījumi.
  Pasākumus, kas ir īpaši saistīti ar ieguldījumu instrumentiem, novērtē saskaņā ar šo pamatnostādņu 10.B.5. iedaļu, nevis šīs iedaļas nosacījumiem. |
| --- | --- |

41.

Lai pārliecinātos, ka riska kapitāla pasākums ir vajadzīgs atbalsts ar stimulējošu ietekmi, kā izklāstīts 10.B.1.3.4. iedaļā, ir būtiski vairāki rādītāji. Galvenais princips – valsts atbalstam ir jābūt virzītam uz konkrētu tirgus nepilnību, par kuras esamību ir pietiekami pierādījumi. Šajā nolūkā šajās pamatnostādnēs ir noteikti īpaši drošības zonu limiti, kas attiecas uz mērķa MVU ieguldījumu daļām to saimnieciskās darbības agrīnajā stadijā. Turklāt, lai atbalsts nepārsniegtu nepieciešamo minimumu, ir izšķiroši būtiski, lai atbalsta ieguldījumi mērķa MVU būtu balstīti uz peļņu un lai tos pārvaldītu komerciāli. Iestāde uzskata, ka riska kapitāla pasākumam ir valsts atbalsta stimulējošā ietekme, tas ir nepieciešams un proporcionāls un ka kopējais līdzsvars ir pozitīvs, ja ir ievēroti visi turpmāk minētie nosacījumi.

Pasākumus, kas ir īpaši saistīti ar ieguldījumu instrumentiem, novērtē saskaņā ar šo pamatnostādņu 10.B.5. iedaļu, nevis šīs iedaļas nosacījumiem.

10.B.4.3.1.   
  Ieguldījumu daļu maksimālais līmenis

| 42. | Riska kapitāla pasākumam ir jānodrošina finansējuma daļas, kas pilnībā vai daļēji finansētas no valsts atbalsta, nepārsniedzot 1,5 miljonus euro par mērķa MVU katrā divpadsmit mēnešu laikposmā. |
| --- | --- |

42.

Riska kapitāla pasākumam ir jānodrošina finansējuma daļas, kas pilnībā vai daļēji finansētas no valsts atbalsta, nepārsniedzot 1,5 miljonus euro par mērķa MVU katrā divpadsmit mēnešu laikposmā.

10.B.4.3.2.   
  Ierobežojumi attiecībā uz finansējumu sagatavošanas, sākuma un paplašināšanās stadijai

| 43. | Ar riska kapitāla pasākumu finansējumu var sniegt tikai līdz paplašināšanās stadijai attiecībā uz maziem uzņēmumiem vai vidējiem uzņēmumiem, kas atrodas atbalstāmajos reģionos. Ar šādu pasākumu finansējumu var sniegt tikai līdz sākuma stadijai attiecībā uz vidējiem uzņēmumiem, kas atrodas neatbalstāmajos reģionos. |
| --- | --- |

43.

Ar riska kapitāla pasākumu finansējumu var sniegt tikai līdz paplašināšanās stadijai attiecībā uz maziem uzņēmumiem vai vidējiem uzņēmumiem, kas atrodas atbalstāmajos reģionos. Ar šādu pasākumu finansējumu var sniegt tikai līdz sākuma stadijai attiecībā uz vidējiem uzņēmumiem, kas atrodas neatbalstāmajos reģionos.

10.B.4.3.3.   
  Pašu kapitāla un kvazikapitāla instrumentu pārsvars

| 44. | Vismaz 70 % no riska kapitāla pasākuma budžeta ir jābūt pašu kapitāla un kvazikapitāla ieguldījumu instrumentu veidā mērķa MVU nolūkam. Novērtējot šādu instrumentu raksturu, Iestāde pievērsīs vairāk uzmanības nevis instrumenta nosaukumam un tam, kā to kvalificējuši ieguldītāji, bet gan tā saimnieciskajai būtībai. Īpaši Iestāde ņems vērā, kāds ir mērķa sabiedrības risks, ko uzņēmies ieguldītājs, iespējamos zaudējumus, kas varētu rasties ieguldītājam, tādas atlīdzības pārsvaru, kas balstīta uz peļņu, salīdzinot ar noteiktu atlīdzības lielumu, kā arī ieguldītāja subordinācijas pakāpi uzņēmējsabiedrības bankrota gadījumā. Turklāt Iestāde var ņemt vērā arī attiecībā uz ieguldījumu instrumentu noteikto prevalējošās vietējās tiesību, reglamentējošās, finanšu un grāmatvedības normas, ja tās ir saderīgas un attiecas uz kvalifikāciju. |
| --- | --- |

44.

Vismaz 70 % no riska kapitāla pasākuma budžeta ir jābūt pašu kapitāla un kvazikapitāla ieguldījumu instrumentu veidā mērķa MVU nolūkam. Novērtējot šādu instrumentu raksturu, Iestāde pievērsīs vairāk uzmanības nevis instrumenta nosaukumam un tam, kā to kvalificējuši ieguldītāji, bet gan tā saimnieciskajai būtībai. Īpaši Iestāde ņems vērā, kāds ir mērķa sabiedrības risks, ko uzņēmies ieguldītājs, iespējamos zaudējumus, kas varētu rasties ieguldītājam, tādas atlīdzības pārsvaru, kas balstīta uz peļņu, salīdzinot ar noteiktu atlīdzības lielumu, kā arī ieguldītāja subordinācijas pakāpi uzņēmējsabiedrības bankrota gadījumā. Turklāt Iestāde var ņemt vērā arī attiecībā uz ieguldījumu instrumentu noteikto prevalējošās vietējās tiesību, reglamentējošās, finanšu un grāmatvedības normas, ja tās ir saderīgas un attiecas uz kvalifikāciju.

10.B.4.3.4.   
  Privāto ieguldītāju līdzdalība

| 45. | Privātiem ieguldītājiem jānodrošina vismaz 50 % no finansējuma ieguldījumiem, kas veikti saskaņā ar riska kapitāla pasākumu, vai vismaz 30 %, ja pasākuma mērķis ir MVU, kurš atrodas atbalstāmajos reģionos. |
| --- | --- |

45.

Privātiem ieguldītājiem jānodrošina vismaz 50 % no finansējuma ieguldījumiem, kas veikti saskaņā ar riska kapitāla pasākumu, vai vismaz 30 %, ja pasākuma mērķis ir MVU, kurš atrodas atbalstāmajos reģionos.

10.B.4.3.5.   
  Lēmumi par ieguldījumiem ar mērķi nodrošināt peļņu

| 46. | Ar riska kapitāla pasākumu ir jānodrošina, ka lēmumi ieguldīt mērķa uzņēmējsabiedrībās ir orientēti uz peļņas gūšanu. Tas attiecas uz gadījumiem, kad ieguldījuma veikšanas motīvs ir ievērojamas peļņas potenciāla iespēja un šim nolūkam pastāvīga palīdzība mērķa uzņēmējsabiedrībām. Uzskata, ka šie kritēriji ir ievēroti, ja izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | veikti pasākumi, kas nodrošina ievērojamu privāto ieguldītāju iesaistīšanu, kā aprakstīts 10.B.4.3.4. iedaļā, kā rezultātā ieguldījumi komerciālā nolūkā (proti, vienīgi peļņas gūšanai) tieši vai netieši tiek veikti mērķa uzņēmumu pašu kapitālā; un |
| --- | --- | --- |

46.

Ar riska kapitāla pasākumu ir jānodrošina, ka lēmumi ieguldīt mērķa uzņēmējsabiedrībās ir orientēti uz peļņas gūšanu. Tas attiecas uz gadījumiem, kad ieguldījuma veikšanas motīvs ir ievērojamas peļņas potenciāla iespēja un šim nolūkam pastāvīga palīdzība mērķa uzņēmējsabiedrībām. Uzskata, ka šie kritēriji ir ievēroti, ja izpildīti šādi nosacījumi:

a)

veikti pasākumi, kas nodrošina ievērojamu privāto ieguldītāju iesaistīšanu, kā aprakstīts 10.B.4.3.4. iedaļā, kā rezultātā ieguldījumi komerciālā nolūkā (proti, vienīgi peļņas gūšanai) tieši vai netieši tiek veikti mērķa uzņēmumu pašu kapitālā; un

| b) | darbības plāns pastāv katram ieguldījumam, kas ietver sīkas ziņas par produktiem, pārdošanas un rentabilitātes attīstību un ar kuru nosaka projekta ex ante dzīvotspēju; kā arī |
| --- | --- |

b)

darbības plāns pastāv katram ieguldījumam, kas ietver sīkas ziņas par produktiem, pārdošanas un rentabilitātes attīstību un ar kuru nosaka projekta ex ante dzīvotspēju; kā arī

| c) | attiecībā uz katru ieguldījumu pastāv skaidra un reāli īstenojama izejas stratēģija. |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz katru ieguldījumu pastāv skaidra un reāli īstenojama izejas stratēģija.

10.B.4.3.6.   
  Komerciālā pārvaldība

| 47. | Riska kapitāla pasākuma vai fonda pārvalde ir jāīsteno komerciāli. Pārvaldes komandai ir jārīkojas kā privātā sektora pārvaldītājiem, cenšoties optimizēt savu ieguldītāju peļņu. Par minētā kritērija esamību liecina atbilstība šādiem nosacījumiem:






  a) | pastāv vienošanās starp profesionālu fonda pārvaldītāju vai pārvaldītāju uzņēmējsabiedrību un fonda dalībniekiem, nodrošinot, ka pārvaldītāja atalgojums ir saistīts ar darbības rezultātiem un fonda mērķu un ierosinātā ieguldījumu grafika izpildi; un |
| --- | --- | --- |

47.

Riska kapitāla pasākuma vai fonda pārvalde ir jāīsteno komerciāli. Pārvaldes komandai ir jārīkojas kā privātā sektora pārvaldītājiem, cenšoties optimizēt savu ieguldītāju peļņu. Par minētā kritērija esamību liecina atbilstība šādiem nosacījumiem:

a)

pastāv vienošanās starp profesionālu fonda pārvaldītāju vai pārvaldītāju uzņēmējsabiedrību un fonda dalībniekiem, nodrošinot, ka pārvaldītāja atalgojums ir saistīts ar darbības rezultātiem un fonda mērķu un ierosinātā ieguldījumu grafika izpildi; un

| b) | lēmumu pieņemšanā piedalās privāto tirgus ieguldītāju pārstāvji, piemēram, ar ieguldītāju vai padomdevējas komitejas starpniecību; kā arī |
| --- | --- |

b)

lēmumu pieņemšanā piedalās privāto tirgus ieguldītāju pārstāvji, piemēram, ar ieguldītāju vai padomdevējas komitejas starpniecību; kā arī

| c) | uz līdzekļu pārvaldi attiecas paraugprakse un reglamentējoša pārraudzība. |
| --- | --- |

c)

uz līdzekļu pārvaldi attiecas paraugprakse un reglamentējoša pārraudzība.

10.B.4.3.7.   
  Nozaru aspekts

| 48. | Ciktāl daudzi privāto sektoru fondi ir orientēti uz specifiskām novatoriskām tehnoloģijām vai pat nozarēm (piemēram, veselība, informācijas tehnoloģijas, biotehnoloģija), Iestādei ir pieņemama riska kapitāla pasākumu koncentrēšana uz konkrētu nozari, ja uz pasākumu attiecas šo pamatnostādņu darbības joma, kā noteikts 10.B.2.1. iedaļā. |
| --- | --- |

48.

Ciktāl daudzi privāto sektoru fondi ir orientēti uz specifiskām novatoriskām tehnoloģijām vai pat nozarēm (piemēram, veselība, informācijas tehnoloģijas, biotehnoloģija), Iestādei ir pieņemama riska kapitāla pasākumu koncentrēšana uz konkrētu nozari, ja uz pasākumu attiecas šo pamatnostādņu darbības joma, kā noteikts 10.B.2.1. iedaļā.

10.B.5.   RISKA KAPITĀLA ATBALSTA PASĀKUMU SADERĪBA, PAR KURU JĀVEIC DETALIZĒTS NOVĒRTĒJUMS

| 49. | Šī iedaļa attiecas uz riska kapitāla pasākumiem, kas neatbilst visiem 10.B.4. iedaļā izklāstītajiem nosacījumiem. Šiem pasākumiem nepieciešams sīkāks saderības novērtējums, kas balstīts uz 10.B.1.3. iedaļā norādītajiem līdzsvarotības kritērijiem, jo nepieciešams nodrošināt uzmanības pievēršanu attiecīgajām konstatētajām tirgus nepilnībām, kā arī tāpēc, ka iespējamais privāto ieguldītāju izstumšanas un konkurences izkropļošanas risks ir augstāks. |
| --- | --- |

49.

Šī iedaļa attiecas uz riska kapitāla pasākumiem, kas neatbilst visiem 10.B.4. iedaļā izklāstītajiem nosacījumiem. Šiem pasākumiem nepieciešams sīkāks saderības novērtējums, kas balstīts uz 10.B.1.3. iedaļā norādītajiem līdzsvarotības kritērijiem, jo nepieciešams nodrošināt uzmanības pievēršanu attiecīgajām konstatētajām tirgus nepilnībām, kā arī tāpēc, ka iespējamais privāto ieguldītāju izstumšanas un konkurences izkropļošanas risks ir augstāks.

| 50. | Pasākumu saderību ar EEZ līguma darbību analizē, pamatojoties uz vairākiem pozitīviem un negatīviem faktoriem. Neviens atsevišķs faktors nav noteicošais, turklāt nevienu to kopumu nevar uzskatīt par pietiekamu, lai ar to vien nodrošinātu saderību. Dažos gadījumos iespējas tos piemērot un tiem piedēvētā nozīme var būt atkarīga no pasākuma veida. |
| --- | --- |

50.

Pasākumu saderību ar EEZ līguma darbību analizē, pamatojoties uz vairākiem pozitīviem un negatīviem faktoriem. Neviens atsevišķs faktors nav noteicošais, turklāt nevienu to kopumu nevar uzskatīt par pietiekamu, lai ar to vien nodrošinātu saderību. Dažos gadījumos iespējas tos piemērot un tiem piedēvētā nozīme var būt atkarīga no pasākuma veida.

| 51. | EBTA valstīm ir jānodrošina visi elementi un pierādījumi, ko tās uzskata par lietderīgiem pasākuma novērtēšanai. Vajadzīgais pierādījumu līmenis un Iestādes novērtējums ir atkarīgs no katra gadījuma īpatnībām un ir samērīgs ar attiecīgo tirgus nepilnību un privātā ieguldījuma izspiešanas risku. |
| --- | --- |

51.

EBTA valstīm ir jānodrošina visi elementi un pierādījumi, ko tās uzskata par lietderīgiem pasākuma novērtēšanai. Vajadzīgais pierādījumu līmenis un Iestādes novērtējums ir atkarīgs no katra gadījuma īpatnībām un ir samērīgs ar attiecīgo tirgus nepilnību un privātā ieguldījuma izspiešanas risku.

10.B.5.1.   ATBALSTA PASĀKUMI, KURIEM VEIC SĪKU NOVĒRTĒJUMU

| 52. | Turpmāk norādītajiem riska kapitāla pasākumu veidiem, kas neatbilst vienam vai vairākiem nosacījumiem, kuri izklāstīti 10.B.4. iedaļā, jāveic sīkāks novērtējums, jo tirgus nepilnību pierādījumi ir mazāk pārliecinoši un privāto ieguldījumu izstumšanas un/vai konkurences izkropļošanas risks ir augstāks.
  a)   Pasākumi, kas nodrošina ieguldījumu daļas, nepārsniedzot drošības zonas robežas 1,5 miljonu euro apmērā par mērķa MVU katrā divpadsmit mēnešu laikposmā
  Iestāde ir informēta par pastāvīgām svārstībām riska kapitāla tirgū un pašu kapitāla nepietiekamību ilgākā laikā, kā arī par to, cik lielā mērā uzņēmumus skar tirgus nepilnības atkarībā no uzņēmumu lieluma, uzņēmējdarbības attīstības stadijas un to saimnieciskās nozares. Tādējādi Iestāde ir gatava apsvērt tādu riska kapitāla pasākumu pasludināšanu par saderīgu ar EEZ līguma darbību, ar kuriem nodrošina ieguldījumu daļas, kas pārsniedz 1,5 miljonu euro limitu vienam uzņēmumu gadā, ja tiek iesniegti vajadzīgie pierādījumi par tirgus nepilnībām.
  b)   Pasākumi, ar kuriem neatbalstāmos reģionos finansē vidējus uzņēmumus paplašināšanās stadijā
  Iestāde atzīst, ka dažiem vidējiem uzņēmumiem neatbalstāmos reģionos arī to paplašināšanās stadijā riska kapitāls var nebūt pietiekami pieejams, lai gan uzņēmumiem, kuriem ir ievērojams apgrozījums un/vai kopējais līdzsvars, finansējums ir pieejams. Tādēļ atsevišķos gadījumos, ja tiek iesniegti vajadzīgie pierādījumi, Iestāde ir gatava apsvērt tādu pasākumu pasludināšanu par saderīgiem ar EEZ līguma darbību, kuri daļēji attiecas uz vidēju uzņēmumu paplašināšanās stadiju.
  c)   Pasākumi, kas nodrošina turpmākus ieguldījumus mērķa uzņēmējsabiedrībās, kas jau ir saņēmušas kapitāla ieguldījumus, kam piešķirts atbalsts, lai finansētu turpmākus finansēšanas ciklus arī gadījumos, kad tiek pārsniegtas vispārējās drošības zonas robežas un uzņēmējsabiedrību agrīnās izaugsmes posmam paredzētais finansējums
  Iestāde apzinās, cik nozīmīgi līdz sākotnējo ieguldījumu izņemšanai ir veikt turpmākus ieguldījumus mērķa uzņēmējsabiedrībās, kas jau ir saņēmušas kapitāla iemaksas savas darbības agrīnajās stadijās, lai ieguldītu finansēšanas ciklos, pat pārsniedzot maksimālās drošības zonas ieguldījumu daļas un uzņēmējsabiedrību agrīnās izaugsmes stadijas finansējumu. Minētais var būt nepieciešams, lai novērstu valsts kapitāla daļu samazinājumu šajos finansēšanas ciklos, vienlaikus nodrošinot finansēšanas nepārtrauktību mērķa uzņēmējsabiedrībām, lai valsts un privātie ieguldītāji var pilnībā izmantot priekšrocības no riskantiem ieguldījumiem. Minētajos apstākļos, turklāt ņemot vērā to mērķa nozaru un uzņēmumu specifiku, Iestāde ir gatava apsvērt turpmāku ieguldījumu pasludināšanu par saderīgiem ar EEZ līguma darbību, ja šāda ieguldījuma summa ir atbilstoša sākotnējiem ieguldījumiem un fonda lielumam.
  d)   Pasākumi, kuros privāto ieguldītāju līdzdalība nepārsniedz 50 % reģionos, kam netiek sniegts atbalsts, vai 30 % – atbalstāmajos reģionos
  Eiropas Ekonomikas zonā privātā kapitāla tirgus attīstība dažādās EEZ valstīs būtiski atšķiras. Dažos gadījumos varētu būt problemātiski atrast privātos ieguldītājus, un tādēļ, ja EBTA valstis iesniedz vajadzīgos pierādījumus, Iestāde ir gatava apsvērt tādu pasākumu pasludināšanu par saderīgiem ar EEZ līguma darbību, kuros privāto ieguldītāju dalība ir zemāka par 10.B.4.3.4. iedaļā minētajiem ierobežojumiem. Minētā problēma var būt pat nopietnāka attiecībā uz riska kapitāla pasākumiem, kas paredzēti MVU atbalstāmajos reģionos. Šādos gadījumos iespējama tiem pieejamā kapitāla papildu nepietiekamība, ņemot vērā lielo attālumu starp to atrašanās vietu un riska kapitāla centriem, zemāku iedzīvotāju blīvumu un privāto ieguldītāju pastiprinātu izvairīšanos no riska. Šos MVU, iespējams, ietekmē arī ar pieprasījumu saistītie aspekti, piemēram, grūtības izveidot dzīvotspējīgu, ieguldījumiem sagatavotu uzņēmējdarbības priekšlikumu, mazāk attīstīta pašu kapitāla kultūra, kā arī īpaša nevēlēšanās zaudēt vadības kontroli, iesaistot riska kapitālu.
  e)   Tādi pasākumi sagatavošanas kapitāla nodrošināšanai mazajiem uzņēmumiem, kuri var paredzēt: i) privāto ieguldītāju mazāku līdzdalību vai tās neesamību un/vai ii) parāda ieguldījuma instrumentu pārsvaru, salīdzinot ar pašu kapitālu un kvazikapitālu
  Tirgus nepilnības, kas ietekmē uzņēmumus to sagatavošanas stadijā, ir izteiktākas tāpēc, ka iespējamo ieguldījumu risks ir ārkārtīgi augsts un nepieciešams pastāvīgi pārraudzīt uzņēmēja darbību šajā izšķirošajā stadijā. Par to liecina arī privāto ieguldītāju vilcināšanās vai pat pilnīga nevēlēšanās sniegt sagatavošanas kapitālu, kas nozīmē, ka izstumšanas risks ir neliels vai arī tāda vispār nav. Turklāt konkurences izkropļošanas iespēja arī ir samazināta, ņemot vērā ievērojamo attālumu starp tirgu un šiem mazajiem uzņēmumiem. Ņemot vērā minētos iemeslus, ir attaisnojams, ka Iestādes nostāja pret pasākumiem, kas vērsti uz sagatavošanas stadiju, ir labvēlīgāka arī saistībā ar to iespējamo būtisko ietekmi uz izaugsmes un darba vietu radīšanu Eiropas Ekonomikas zonā.
  f)   Pasākumi, kas īpaši saistīti ar ieguldījumu instrumentu
  Ieguldījumu instruments var veicināt saikni starp ieguldītājiem un mērķa MVU, kas tādējādi var uzlabot riska kapitāla pieejamību. Gadījumā, ja rodas tirgus nepilnības, kas saistītas ar uzņēmumiem, kuri ir instrumenta mērķa uzņēmumi, minētais instruments nevar efektīvi funkcionēt bez finansiāliem stimuliem. Piemēram, ieguldītājiem ieguldījumi, uz kuriem vērsts instruments, var nešķist pievilcīgi, salīdzinot ar lielāku ieguldījumu daļu ieguldījumiem vai ieguldījumiem uzņēmumos, kas darbojas ilgāk, vai tirgos, kas darbojas ilgāk, lai arī mērķa uzņēmumiem ir skaidri redzams peļņas potenciāls. Tādēļ Iestāde ir gatava apsvērt pasludināt par saderīgiem ar EEZ līguma darbību pasākumus, kas īpaši ir saistīti ar ieguldījumu instrumentu, ja tiek iesniegti vajadzīgie pierādījumi par skaidri noteiktu tirgus nepilnību.
  g)   Izmaksas, kas saistītas ar uzņēmumu pirmreizējo atlasi, lai ieguldītu tajos, līdz uzticamības pārbaudes stadijai (“izpētes izmaksas”)
  Riska kapitāla fondiem vai to pārvaldītājiem var rasties “izpētes izmaksas”, identificējot MVU pirms uzticamības pārbaudes stadijas. Jāpanāk, lai dotācijas, kas daļēji sedz minētās izpētes izmaksas, iedrošina fondus vai to pārvaldītājus īstenot šādas “izpētes” darbības vairāk nekā parasti. Šādā gadījumā ieguvēji var būt arī attiecīgie MVU arī tad, ja atlases rezultātā ieguldījums netiek piešķirts, jo tādējādi MVU var gūt lielāku pieredzi saistībā ar riska kapitāla finansēšanu. Minētie iemesli var attaisnot Iestādes labvēlīgāku nostāju attiecībā uz dotācijām, kas sedz daļu no riska kapitāla fondu vai to pārvaldītāju izpētes izmaksām, ievērojot šādus nosacījumus: attiecināmās izmaksas drīkst segt tikai izpētes izmaksas, kas saistītas ar MVU, galvenokārt to sagatavošanas un sākuma stadijā, ja minēto izmaksu rezultātā ieguldījumi netiek veikti, un izmaksas nedrīkst ietvert fondu juridiskās un administratīvās izmaksas. Turklāt dotācija nedrīkst pārsniegt 50 % no attiecināmajām izmaksām. |
| --- | --- |

52.

Turpmāk norādītajiem riska kapitāla pasākumu veidiem, kas neatbilst vienam vai vairākiem nosacījumiem, kuri izklāstīti 10.B.4. iedaļā, jāveic sīkāks novērtējums, jo tirgus nepilnību pierādījumi ir mazāk pārliecinoši un privāto ieguldījumu izstumšanas un/vai konkurences izkropļošanas risks ir augstāks.

a)   Pasākumi, kas nodrošina ieguldījumu daļas, nepārsniedzot drošības zonas robežas 1,5 miljonu euro apmērā par mērķa MVU katrā divpadsmit mēnešu laikposmā

Iestāde ir informēta par pastāvīgām svārstībām riska kapitāla tirgū un pašu kapitāla nepietiekamību ilgākā laikā, kā arī par to, cik lielā mērā uzņēmumus skar tirgus nepilnības atkarībā no uzņēmumu lieluma, uzņēmējdarbības attīstības stadijas un to saimnieciskās nozares. Tādējādi Iestāde ir gatava apsvērt tādu riska kapitāla pasākumu pasludināšanu par saderīgu ar EEZ līguma darbību, ar kuriem nodrošina ieguldījumu daļas, kas pārsniedz 1,5 miljonu euro limitu vienam uzņēmumu gadā, ja tiek iesniegti vajadzīgie pierādījumi par tirgus nepilnībām.

b)   Pasākumi, ar kuriem neatbalstāmos reģionos finansē vidējus uzņēmumus paplašināšanās stadijā

Iestāde atzīst, ka dažiem vidējiem uzņēmumiem neatbalstāmos reģionos arī to paplašināšanās stadijā riska kapitāls var nebūt pietiekami pieejams, lai gan uzņēmumiem, kuriem ir ievērojams apgrozījums un/vai kopējais līdzsvars, finansējums ir pieejams. Tādēļ atsevišķos gadījumos, ja tiek iesniegti vajadzīgie pierādījumi, Iestāde ir gatava apsvērt tādu pasākumu pasludināšanu par saderīgiem ar EEZ līguma darbību, kuri daļēji attiecas uz vidēju uzņēmumu paplašināšanās stadiju.

c)   Pasākumi, kas nodrošina turpmākus ieguldījumus mērķa uzņēmējsabiedrībās, kas jau ir saņēmušas kapitāla ieguldījumus, kam piešķirts atbalsts, lai finansētu turpmākus finansēšanas ciklus arī gadījumos, kad tiek pārsniegtas vispārējās drošības zonas robežas un uzņēmējsabiedrību agrīnās izaugsmes posmam paredzētais finansējums

Iestāde apzinās, cik nozīmīgi līdz sākotnējo ieguldījumu izņemšanai ir veikt turpmākus ieguldījumus mērķa uzņēmējsabiedrībās, kas jau ir saņēmušas kapitāla iemaksas savas darbības agrīnajās stadijās, lai ieguldītu finansēšanas ciklos, pat pārsniedzot maksimālās drošības zonas ieguldījumu daļas un uzņēmējsabiedrību agrīnās izaugsmes stadijas finansējumu. Minētais var būt nepieciešams, lai novērstu valsts kapitāla daļu samazinājumu šajos finansēšanas ciklos, vienlaikus nodrošinot finansēšanas nepārtrauktību mērķa uzņēmējsabiedrībām, lai valsts un privātie ieguldītāji var pilnībā izmantot priekšrocības no riskantiem ieguldījumiem. Minētajos apstākļos, turklāt ņemot vērā to mērķa nozaru un uzņēmumu specifiku, Iestāde ir gatava apsvērt turpmāku ieguldījumu pasludināšanu par saderīgiem ar EEZ līguma darbību, ja šāda ieguldījuma summa ir atbilstoša sākotnējiem ieguldījumiem un fonda lielumam.

d)   Pasākumi, kuros privāto ieguldītāju līdzdalība nepārsniedz 50 % reģionos, kam netiek sniegts atbalsts, vai 30 % – atbalstāmajos reģionos

Eiropas Ekonomikas zonā privātā kapitāla tirgus attīstība dažādās EEZ valstīs būtiski atšķiras. Dažos gadījumos varētu būt problemātiski atrast privātos ieguldītājus, un tādēļ, ja EBTA valstis iesniedz vajadzīgos pierādījumus, Iestāde ir gatava apsvērt tādu pasākumu pasludināšanu par saderīgiem ar EEZ līguma darbību, kuros privāto ieguldītāju dalība ir zemāka par 10.B.4.3.4. iedaļā minētajiem ierobežojumiem. Minētā problēma var būt pat nopietnāka attiecībā uz riska kapitāla pasākumiem, kas paredzēti MVU atbalstāmajos reģionos. Šādos gadījumos iespējama tiem pieejamā kapitāla papildu nepietiekamība, ņemot vērā lielo attālumu starp to atrašanās vietu un riska kapitāla centriem, zemāku iedzīvotāju blīvumu un privāto ieguldītāju pastiprinātu izvairīšanos no riska. Šos MVU, iespējams, ietekmē arī ar pieprasījumu saistītie aspekti, piemēram, grūtības izveidot dzīvotspējīgu, ieguldījumiem sagatavotu uzņēmējdarbības priekšlikumu, mazāk attīstīta pašu kapitāla kultūra, kā arī īpaša nevēlēšanās zaudēt vadības kontroli, iesaistot riska kapitālu.

e)   Tādi pasākumi sagatavošanas kapitāla nodrošināšanai mazajiem uzņēmumiem, kuri var paredzēt: i) privāto ieguldītāju mazāku līdzdalību vai tās neesamību un/vai ii) parāda ieguldījuma instrumentu pārsvaru, salīdzinot ar pašu kapitālu un kvazikapitālu

Tirgus nepilnības, kas ietekmē uzņēmumus to sagatavošanas stadijā, ir izteiktākas tāpēc, ka iespējamo ieguldījumu risks ir ārkārtīgi augsts un nepieciešams pastāvīgi pārraudzīt uzņēmēja darbību šajā izšķirošajā stadijā. Par to liecina arī privāto ieguldītāju vilcināšanās vai pat pilnīga nevēlēšanās sniegt sagatavošanas kapitālu, kas nozīmē, ka izstumšanas risks ir neliels vai arī tāda vispār nav. Turklāt konkurences izkropļošanas iespēja arī ir samazināta, ņemot vērā ievērojamo attālumu starp tirgu un šiem mazajiem uzņēmumiem. Ņemot vērā minētos iemeslus, ir attaisnojams, ka Iestādes nostāja pret pasākumiem, kas vērsti uz sagatavošanas stadiju, ir labvēlīgāka arī saistībā ar to iespējamo būtisko ietekmi uz izaugsmes un darba vietu radīšanu Eiropas Ekonomikas zonā.

f)   Pasākumi, kas īpaši saistīti ar ieguldījumu instrumentu

Ieguldījumu instruments var veicināt saikni starp ieguldītājiem un mērķa MVU, kas tādējādi var uzlabot riska kapitāla pieejamību. Gadījumā, ja rodas tirgus nepilnības, kas saistītas ar uzņēmumiem, kuri ir instrumenta mērķa uzņēmumi, minētais instruments nevar efektīvi funkcionēt bez finansiāliem stimuliem. Piemēram, ieguldītājiem ieguldījumi, uz kuriem vērsts instruments, var nešķist pievilcīgi, salīdzinot ar lielāku ieguldījumu daļu ieguldījumiem vai ieguldījumiem uzņēmumos, kas darbojas ilgāk, vai tirgos, kas darbojas ilgāk, lai arī mērķa uzņēmumiem ir skaidri redzams peļņas potenciāls. Tādēļ Iestāde ir gatava apsvērt pasludināt par saderīgiem ar EEZ līguma darbību pasākumus, kas īpaši ir saistīti ar ieguldījumu instrumentu, ja tiek iesniegti vajadzīgie pierādījumi par skaidri noteiktu tirgus nepilnību.

g)   Izmaksas, kas saistītas ar uzņēmumu pirmreizējo atlasi, lai ieguldītu tajos, līdz uzticamības pārbaudes stadijai (“izpētes izmaksas”)

Riska kapitāla fondiem vai to pārvaldītājiem var rasties “izpētes izmaksas”, identificējot MVU pirms uzticamības pārbaudes stadijas. Jāpanāk, lai dotācijas, kas daļēji sedz minētās izpētes izmaksas, iedrošina fondus vai to pārvaldītājus īstenot šādas “izpētes” darbības vairāk nekā parasti. Šādā gadījumā ieguvēji var būt arī attiecīgie MVU arī tad, ja atlases rezultātā ieguldījums netiek piešķirts, jo tādējādi MVU var gūt lielāku pieredzi saistībā ar riska kapitāla finansēšanu. Minētie iemesli var attaisnot Iestādes labvēlīgāku nostāju attiecībā uz dotācijām, kas sedz daļu no riska kapitāla fondu vai to pārvaldītāju izpētes izmaksām, ievērojot šādus nosacījumus: attiecināmās izmaksas drīkst segt tikai izpētes izmaksas, kas saistītas ar MVU, galvenokārt to sagatavošanas un sākuma stadijā, ja minēto izmaksu rezultātā ieguldījumi netiek veikti, un izmaksas nedrīkst ietvert fondu juridiskās un administratīvās izmaksas. Turklāt dotācija nedrīkst pārsniegt 50 % no attiecināmajām izmaksām.

10.B.5.2.   ATBALSTA POZITĪVĀ IETEKME

10.B.5.2.1.   
  Tirgus nepilnības un pierādījumi

| 53. | Attiecībā uz riska kapitāla pasākumiem, ar ko paredz ieguldījumu daļas mērķa uzņēmumiem, pārkāpjot nosacījumus, kas izklāstīti 10.B.4. iedaļā, jo īpaši tiem, kuri paredz ieguldījumu daļas virs 1,5 miljoniem euro vienam mērķa uzņēmumam katrā divpadsmit mēnešu laikposmā, turpmākus ieguldījumus vai tādu vidējo uzņēmumu paplašināšanās stadijas finansēšanu, kas atrodas neatbalstāmos reģionos, kā arī pasākumus, kas īpaši saistīti ar ieguldījumu instrumentu, Iestāde pieprasīs papildu pierādījumus tam, ka tirgus nepilnības tiek risinātas katrā līmenī, kurā iespējams atbalsts, pirms pasludinās ierosinātā riska kapitāla pasākuma saderīgumu ar EEZ līguma darbību. Minētajiem pierādījumiem ir jābūt balstītiem uz pētījumu, kas norāda pašu kapitāla nepietiekamības līmeni attiecībā uz uzņēmumiem un nozarēm, kuriem paredzēts riska kapitāla pasākums. Attiecīgā informācija attiecas uz riska kapitāla un līdzekļu vākšanas kapitāla piedāvājumu, kā arī riska kapitāla nozares nozīmi vietējā ekonomikā. Ideālā variantā tā būtu jānodrošina par trīs līdz piecu gadu laikposmu līdz pasākuma ieviešanai, kā arī par turpmāko laikposmu, pamatojoties uz pamatotām prognozēm, ja tādas pieejamas. Iesniegtie pierādījumi var ietvert arī šādus elementus:






  a) | fondu izveides attīstība pēdējos piecos gados, arī salīdzinot ar attiecīgiem vidējiem rādītājiem valstī un/vai Eiropā; |
| --- | --- | --- |

53.

Attiecībā uz riska kapitāla pasākumiem, ar ko paredz ieguldījumu daļas mērķa uzņēmumiem, pārkāpjot nosacījumus, kas izklāstīti 10.B.4. iedaļā, jo īpaši tiem, kuri paredz ieguldījumu daļas virs 1,5 miljoniem euro vienam mērķa uzņēmumam katrā divpadsmit mēnešu laikposmā, turpmākus ieguldījumus vai tādu vidējo uzņēmumu paplašināšanās stadijas finansēšanu, kas atrodas neatbalstāmos reģionos, kā arī pasākumus, kas īpaši saistīti ar ieguldījumu instrumentu, Iestāde pieprasīs papildu pierādījumus tam, ka tirgus nepilnības tiek risinātas katrā līmenī, kurā iespējams atbalsts, pirms pasludinās ierosinātā riska kapitāla pasākuma saderīgumu ar EEZ līguma darbību. Minētajiem pierādījumiem ir jābūt balstītiem uz pētījumu, kas norāda pašu kapitāla nepietiekamības līmeni attiecībā uz uzņēmumiem un nozarēm, kuriem paredzēts riska kapitāla pasākums. Attiecīgā informācija attiecas uz riska kapitāla un līdzekļu vākšanas kapitāla piedāvājumu, kā arī riska kapitāla nozares nozīmi vietējā ekonomikā. Ideālā variantā tā būtu jānodrošina par trīs līdz piecu gadu laikposmu līdz pasākuma ieviešanai, kā arī par turpmāko laikposmu, pamatojoties uz pamatotām prognozēm, ja tādas pieejamas. Iesniegtie pierādījumi var ietvert arī šādus elementus:

a)

fondu izveides attīstība pēdējos piecos gados, arī salīdzinot ar attiecīgiem vidējiem rādītājiem valstī un/vai Eiropā;

| b) | pašreizējais naudas līdzekļu pārsniegšanas līmenis; |
| --- | --- |

b)

pašreizējais naudas līdzekļu pārsniegšanas līmenis;

| c) | valsts atbalstīto ieguldījumu programmu daļa riska kapitāla ieguldījumos iepriekšējos trīs līdz piecos gados kopā; |
| --- | --- |

c)

valsts atbalstīto ieguldījumu programmu daļa riska kapitāla ieguldījumos iepriekšējos trīs līdz piecos gados kopā;

| d) | to jaundibināto uzņēmumu skaits procentuālā izteiksmē, kas saņem ieguldījumu fondu riska kapitālu; |
| --- | --- |

d)

to jaundibināto uzņēmumu skaits procentuālā izteiksmē, kas saņem ieguldījumu fondu riska kapitālu;

| e) | ieguldījumu sadalījums pa ieguldījumu apjoma kategorijām; |
| --- | --- |

e)

ieguldījumu sadalījums pa ieguldījumu apjoma kategorijām;

| f) | iesniegto darbības plānu skaita salīdzinājums ar veikto ieguldījumu skaitu pa segmentiem (ieguldījumu apjoms, nozare, finansēšanas cikls utt.). |
| --- | --- |

f)

iesniegto darbības plānu skaita salīdzinājums ar veikto ieguldījumu skaitu pa segmentiem (ieguldījumu apjoms, nozare, finansēšanas cikls utt.).

Attiecībā uz pasākumiem, kas paredzēti MVU, kuri atrodas atbalstāmajos reģionos, attiecīgā informācija ir jāpapildina ar citiem attiecīgiem pierādījumiem, kas apliecina reģionālo specifiku, kura attaisno paredzētā pasākuma raksturu. Būtiski varētu būt šādi faktori:

| a) | nomaļās atrašanās vietas un cita veida reģionālās specifikas radītās pašu kapitāla nepietiekamības papildu apjoma novērtējums, jo īpaši ieguldītā riska kapitāla kopējā apjoma ziņā, teritorijā vai tuvējā apkārtnē esošo fondu vai ieguldījumu instrumentu skaits, kvalificētu pārvaldītāju pieejamība, darījumu skaits, kā arī vidējais un minimālais darījumu skaits, ja tas ir zināms; |
| --- | --- |

a)

nomaļās atrašanās vietas un cita veida reģionālās specifikas radītās pašu kapitāla nepietiekamības papildu apjoma novērtējums, jo īpaši ieguldītā riska kapitāla kopējā apjoma ziņā, teritorijā vai tuvējā apkārtnē esošo fondu vai ieguldījumu instrumentu skaits, kvalificētu pārvaldītāju pieejamība, darījumu skaits, kā arī vidējais un minimālais darījumu skaits, ja tas ir zināms;

| b) | specifiska informācija par vietējo ekonomiku, sociālie un/vai vēsturiskie iemesli riska kapitāla nepietiekamam piedāvājumam salīdzinājumā ar attiecīgiem vidējiem rādītājiem un/vai situāciju valsts un/vai EEZ līmenī attiecīgā gadījumā; |
| --- | --- |

b)

specifiska informācija par vietējo ekonomiku, sociālie un/vai vēsturiskie iemesli riska kapitāla nepietiekamam piedāvājumam salīdzinājumā ar attiecīgiem vidējiem rādītājiem un/vai situāciju valsts un/vai EEZ līmenī attiecīgā gadījumā;

| c) | visas citas attiecīgās norādes, kas liecina par tirgus nepilnību paaugstinātu līmeni. |
| --- | --- |

c)

visas citas attiecīgās norādes, kas liecina par tirgus nepilnību paaugstinātu līmeni.

| 54. | EBTA valstis var vairākkārt atkārtoti iesniegt tos pašus pierādījumus, ja nav mainījušies pamatā esošie tirgus apstākļi, uz kuriem tie balstīti. Iestāde saglabā tiesības apšaubīt iesniegto pierādījumu derīgumu. |
| --- | --- |

54.

EBTA valstis var vairākkārt atkārtoti iesniegt tos pašus pierādījumus, ja nav mainījušies pamatā esošie tirgus apstākļi, uz kuriem tie balstīti. Iestāde saglabā tiesības apšaubīt iesniegto pierādījumu derīgumu.

10.B.5.2.2.   
  Instrumenta piemērotība

| 55. | Attiecībā uz līdzsvarotības kritērijiem ir svarīgi, vai un cik lielā mērā valsts atbalsts riska kapitāla jomā ir uzskatāms par piemērotu instrumentu privātā riska kapitāla ieguldījumu veicināšanai. Šāds novērtējums ir cieši saistīts ar stimulējošās ietekmes un atbalsta nepieciešamības novērtējumu, kā izklāstīts 10.B.5.2.3. iedaļā. |
| --- | --- |

55.

Attiecībā uz līdzsvarotības kritērijiem ir svarīgi, vai un cik lielā mērā valsts atbalsts riska kapitāla jomā ir uzskatāms par piemērotu instrumentu privātā riska kapitāla ieguldījumu veicināšanai. Šāds novērtējums ir cieši saistīts ar stimulējošās ietekmes un atbalsta nepieciešamības novērtējumu, kā izklāstīts 10.B.5.2.3. iedaļā.

| 56. | Iestāde, sagatavojot sīku novērtējumu, īpaši ņems vērā visus ierosinātā pasākuma ietekmes novērtējumus, ko veikusi EBTA valsts. Ja EBTA valsts ir apsvērusi citas politikas izvēles iespējas un ir konstatētas priekšrocības selektīva instrumenta, piemēram, valsts atbalsta, izmantošanā, un minētais ir iesniegts Iestādei, attiecīgie pasākumi ir uzskatāmi par piemērotu instrumentu. Turklāt Iestāde novērtēs citu tādu pasākumu pierādījumus, kas veikti vai ko veiks, lai risinātu jautājumu saistībā ar pašu kapitāla nepietiekamību, jo īpaši jautājumus, kas attiecas uz ex post novērtējumu, kā arī piedāvājumu un pieprasījumu, kuri skar mērķa MVU, lai redzētu, kāda ir to un ierosināto riska kapitāla pasākumu savstarpējā ietekme. |
| --- | --- |

56.

Iestāde, sagatavojot sīku novērtējumu, īpaši ņems vērā visus ierosinātā pasākuma ietekmes novērtējumus, ko veikusi EBTA valsts. Ja EBTA valsts ir apsvērusi citas politikas izvēles iespējas un ir konstatētas priekšrocības selektīva instrumenta, piemēram, valsts atbalsta, izmantošanā, un minētais ir iesniegts Iestādei, attiecīgie pasākumi ir uzskatāmi par piemērotu instrumentu. Turklāt Iestāde novērtēs citu tādu pasākumu pierādījumus, kas veikti vai ko veiks, lai risinātu jautājumu saistībā ar pašu kapitāla nepietiekamību, jo īpaši jautājumus, kas attiecas uz ex post novērtējumu, kā arī piedāvājumu un pieprasījumu, kuri skar mērķa MVU, lai redzētu, kāda ir to un ierosināto riska kapitāla pasākumu savstarpējā ietekme.

10.B.5.2.3.   
  Atbalsta stimulējošā ietekme un tā nepieciešamība

| 57. | Riska kapitāla atbalsta pasākumu stimulējošajai ietekmei ir būtiska nozīme saderības novērtējumā. Iestāde uzskata, ka pasākumiem, kas atbilst visiem 10.B.4. iedaļas nosacījumiem, ir stimulējoša ietekme. Tomēr attiecībā uz pasākumiem, kas minēti šajā iedaļā, to radītā stimulējošā ietekme nav tik acīmredzama. Tādēļ Iestāde, ja nepieciešams, ņem vērā arī šādus papildu kritērijus, kas atspoguļo ieguldījumu lēmumu uz peļņu vērsto raksturu, un pasākuma komerciālo pārvaldību. |
| --- | --- |

57.

Riska kapitāla atbalsta pasākumu stimulējošajai ietekmei ir būtiska nozīme saderības novērtējumā. Iestāde uzskata, ka pasākumiem, kas atbilst visiem 10.B.4. iedaļas nosacījumiem, ir stimulējoša ietekme. Tomēr attiecībā uz pasākumiem, kas minēti šajā iedaļā, to radītā stimulējošā ietekme nav tik acīmredzama. Tādēļ Iestāde, ja nepieciešams, ņem vērā arī šādus papildu kritērijus, kas atspoguļo ieguldījumu lēmumu uz peļņu vērsto raksturu, un pasākuma komerciālo pārvaldību.

10.B.5.2.3.1.   Komerciālā pārvaldība

| 58. | Papildus 10.B.4.3.6. iedaļā minētajiem nosacījumiem Iestāde pozitīvi vērtē to, ka riska kapitāla pasākumu vai fondu pārvalda tādi privātās nozares profesionāļi vai neatkarīgi profesionāļi, kuri izvēlēti, pamatojoties uz pārskatāmu, nediskriminējošu procedūru, dodot priekšroku atklātam konkursam, un kuriem ir pārbaudīta pieredze un sasniegumi attiecībā uz kapitāla tirgus ieguldījumiem, ideālā variantā – tajā(-ās) pašā(-ās) nozarē(-ēs), uz kuru(-ām) ir orientēts fonds, kā arī izpratne par ieguldījumu attiecīgo juridisko un grāmatvedības pamatu. |
| --- | --- |

58.

Papildus 10.B.4.3.6. iedaļā minētajiem nosacījumiem Iestāde pozitīvi vērtē to, ka riska kapitāla pasākumu vai fondu pārvalda tādi privātās nozares profesionāļi vai neatkarīgi profesionāļi, kuri izvēlēti, pamatojoties uz pārskatāmu, nediskriminējošu procedūru, dodot priekšroku atklātam konkursam, un kuriem ir pārbaudīta pieredze un sasniegumi attiecībā uz kapitāla tirgus ieguldījumiem, ideālā variantā – tajā(-ās) pašā(-ās) nozarē(-ēs), uz kuru(-ām) ir orientēts fonds, kā arī izpratne par ieguldījumu attiecīgo juridisko un grāmatvedības pamatu.

10.B.5.2.3.2.   Ieguldījumu komiteja

| 59. | Kā papildu pozitīvs faktors būtu ieguldījumu komitejas pastāvēšana, kas ir neatkarīga no fonda pārvaldes uzņēmējsabiedrības un kuras sastāvā ir neatkarīgi privātā sektora eksperti ar ievērojamu pieredzi mērķa nozarē, kā arī, ja iespējams, ieguldītāju pārstāvji vai neatkarīgi eksperti, kas izvēlēti, pamatojoties uz pārskatāmu, nediskriminējošu procedūru, dodot priekšroku atklātam konkursam. Šie eksperti varētu nodrošināt pārvaldītājiem vai pārvaldes uzņēmējsabiedrībām tirgus faktiskā un perspektīvā stāvokļa analīzi un sīki izpētīt un piedāvāt tiem iespējamos mērķa uzņēmumus ar labām ieguldījumu prognozēm. |
| --- | --- |

59.

Kā papildu pozitīvs faktors būtu ieguldījumu komitejas pastāvēšana, kas ir neatkarīga no fonda pārvaldes uzņēmējsabiedrības un kuras sastāvā ir neatkarīgi privātā sektora eksperti ar ievērojamu pieredzi mērķa nozarē, kā arī, ja iespējams, ieguldītāju pārstāvji vai neatkarīgi eksperti, kas izvēlēti, pamatojoties uz pārskatāmu, nediskriminējošu procedūru, dodot priekšroku atklātam konkursam. Šie eksperti varētu nodrošināt pārvaldītājiem vai pārvaldes uzņēmējsabiedrībām tirgus faktiskā un perspektīvā stāvokļa analīzi un sīki izpētīt un piedāvāt tiem iespējamos mērķa uzņēmumus ar labām ieguldījumu prognozēm.

10.B.5.2.3.3.   Pasākuma/fonda apmērs

| 60. | Iestāde pozitīvi vērtē to, ja riska kapitāla pasākumam ir pietiekama apjoma budžets ieguldījumiem mērķa MVU, lai izmantotu apjomradītus ietaupījumus fonda administrēšanā un iespēju dažādot risku, izmantojot kopfondu ar pietiekamu ieguldījumu skaitu. Fonda apjomam ir jābūt tādam, lai nodrošinātu iespēju absorbēt darījumu izmaksas un/vai finansēt mērķa uzņēmējsabiedrību turpmākas, ienesīgākas finansēšanas stadijas. Apjomīgākus fondus vērtē pozitīvi, arī ņemot vērā mērķa nozari, kā arī – ja privātā ieguldījuma izstumšanas risks un konkurences izkropļošanas risks ir samazināts līdz minimumam. |
| --- | --- |

60.

Iestāde pozitīvi vērtē to, ja riska kapitāla pasākumam ir pietiekama apjoma budžets ieguldījumiem mērķa MVU, lai izmantotu apjomradītus ietaupījumus fonda administrēšanā un iespēju dažādot risku, izmantojot kopfondu ar pietiekamu ieguldījumu skaitu. Fonda apjomam ir jābūt tādam, lai nodrošinātu iespēju absorbēt darījumu izmaksas un/vai finansēt mērķa uzņēmējsabiedrību turpmākas, ienesīgākas finansēšanas stadijas. Apjomīgākus fondus vērtē pozitīvi, arī ņemot vērā mērķa nozari, kā arī – ja privātā ieguldījuma izstumšanas risks un konkurences izkropļošanas risks ir samazināts līdz minimumam.

10.B.5.2.3.4.   Uzņēmējdarbības mecenāti

| 61. | Attiecībā uz pasākumiem, kas orientēti uz sagatavošanas kapitālu, ņemot vērā izteiktāku tirgus nepilnību līmeni, kas sastopams šajā stadijā, Iestāde pozitīvi vērtēs tiešu vai netiešu uzņēmējdarbības mecenātu iesaistīšanos ieguldījumu veikšanā uzņēmējdarbības sagatavošanas stadijā. Tādēļ šādos apstākļos tā ir gatava apsvērt tādu pasākumu pasludināšanu par saderīgiem ar EEZ līguma darbību, kas paredz parāda instrumentu pārsvaru, tostarp augstāku valsts fondu subordinācijas pakāpi un tiesības uz pirmo peļņu uzņēmējdarbības mecenātiem vai augstāku atlīdzību par viņu sniegto kapitālu un aktīvu līdzdalību pasākuma/fonda un/vai mērķa uzņēmumu pārvaldībā. |
| --- | --- |

61.

Attiecībā uz pasākumiem, kas orientēti uz sagatavošanas kapitālu, ņemot vērā izteiktāku tirgus nepilnību līmeni, kas sastopams šajā stadijā, Iestāde pozitīvi vērtēs tiešu vai netiešu uzņēmējdarbības mecenātu iesaistīšanos ieguldījumu veikšanā uzņēmējdarbības sagatavošanas stadijā. Tādēļ šādos apstākļos tā ir gatava apsvērt tādu pasākumu pasludināšanu par saderīgiem ar EEZ līguma darbību, kas paredz parāda instrumentu pārsvaru, tostarp augstāku valsts fondu subordinācijas pakāpi un tiesības uz pirmo peļņu uzņēmējdarbības mecenātiem vai augstāku atlīdzību par viņu sniegto kapitālu un aktīvu līdzdalību pasākuma/fonda un/vai mērķa uzņēmumu pārvaldībā.

10.B.5.2.4.   
  Proporcionalitāte

| 62. | Lai nodrošinātu saderīgumu, nepieciešams, lai atbalsta apjoms nepārsniedz vajadzīgo minimumu. Veids, kādā nodrošināt šo proporcionalitātes aspektu, ir viennozīmīgi atkarīgs no attiecīgā pasākuma veida. Tomēr gadījumā, ja nav nekāda mehānisma, lai pārbaudītu, vai ieguldītāji nesaņem pārmērīgu kompensāciju, vai pasākums, kurā zaudējumu risku uzņemas tikai valsts sektors un/vai kurā priekšrocības tiek tikai citiem ieguldītājiem, pasākums netiek uzskatīts par proporcionālu. |
| --- | --- |

62.

Lai nodrošinātu saderīgumu, nepieciešams, lai atbalsta apjoms nepārsniedz vajadzīgo minimumu. Veids, kādā nodrošināt šo proporcionalitātes aspektu, ir viennozīmīgi atkarīgs no attiecīgā pasākuma veida. Tomēr gadījumā, ja nav nekāda mehānisma, lai pārbaudītu, vai ieguldītāji nesaņem pārmērīgu kompensāciju, vai pasākums, kurā zaudējumu risku uzņemas tikai valsts sektors un/vai kurā priekšrocības tiek tikai citiem ieguldītājiem, pasākums netiek uzskatīts par proporcionālu.

| 63. | Iestāde uzskata, ka turpmāk norādītie elementi pozitīvi ietekmē proporcionalitātes novērtējumu, jo tajos ir ietverta paraugprakses metode.






  a) | Atklāts konkurss pārvaldītājiem. Pārskatāms, nediskriminējošs atklāts konkurss pārvaldītāju vai pārvaldes sabiedrību izvēlei, nodrošinot optimālu kvalitātes un izdevīguma apvienojumu, vērtējams pozitīvi, jo tas ierobežo izmaksu (un, iespējams, atbalsta) līmeni līdz nepieciešamajam minimumam un arī samazina konkurences izkropļošanu. |
| --- | --- | --- |

63.

Iestāde uzskata, ka turpmāk norādītie elementi pozitīvi ietekmē proporcionalitātes novērtējumu, jo tajos ir ietverta paraugprakses metode.

a)

Atklāts konkurss pārvaldītājiem. Pārskatāms, nediskriminējošs atklāts konkurss pārvaldītāju vai pārvaldes sabiedrību izvēlei, nodrošinot optimālu kvalitātes un izdevīguma apvienojumu, vērtējams pozitīvi, jo tas ierobežo izmaksu (un, iespējams, atbalsta) līmeni līdz nepieciešamajam minimumam un arī samazina konkurences izkropļošanu.

| b) | Paziņojums par atklātu konkursu vai publisks uzaicinājums ieguldītājiem. Paziņojums par konkursu, lai izveidotu jebkādus “izdevīgākus nosacījumus”, kas tiek piešķirti ieguldītājiem, vai šādu nosacījumu pieejamību citiem ieguldītājiem. Šādu pieejamību var īstenot publiska uzaicinājuma veidā ieguldītājiem ieguldījuma fonda vai ieguldījumu instrumenta izveides brīdī vai, iespējams, režīma veidā (piemēram, nodrošinājuma režīms), kas jauniem ienācējiem ir pieejams ilgāku laikposmu. |
| --- | --- |

b)

Paziņojums par atklātu konkursu vai publisks uzaicinājums ieguldītājiem. Paziņojums par konkursu, lai izveidotu jebkādus “izdevīgākus nosacījumus”, kas tiek piešķirti ieguldītājiem, vai šādu nosacījumu pieejamību citiem ieguldītājiem. Šādu pieejamību var īstenot publiska uzaicinājuma veidā ieguldītājiem ieguldījuma fonda vai ieguldījumu instrumenta izveides brīdī vai, iespējams, režīma veidā (piemēram, nodrošinājuma režīms), kas jauniem ienācējiem ir pieejams ilgāku laikposmu.

10.B.5.3.   ATBALSTA NEGATĪVĀ IETEKME

| 64. | Iestāde, veicot riska kapitāla pasākumu saderīguma novērtējumu, iespējamo negatīvo ietekmi konkurences izkropļošanas un privāto ieguldījumu izstumšanas riska ziņā salīdzina ar pozitīvo ietekmi. Šī iespējami negatīvā ietekme būs jāizvērtē katrā no trīs līmeņiem, kuros iespējams atbalsts. Atbalsts ieguldītājiem, ieguldījumu instrumentiem un ieguldījumu fondiem var negatīvi ietekmēt konkurenci tirgū riska kapitāla sniegšanai. Atbalsts, ko sniedz mērķa uzņēmumiem, var negatīvi ietekmēt produktu tirgu, kurā šie uzņēmumi konkurē. |
| --- | --- |

64.

Iestāde, veicot riska kapitāla pasākumu saderīguma novērtējumu, iespējamo negatīvo ietekmi konkurences izkropļošanas un privāto ieguldījumu izstumšanas riska ziņā salīdzina ar pozitīvo ietekmi. Šī iespējami negatīvā ietekme būs jāizvērtē katrā no trīs līmeņiem, kuros iespējams atbalsts. Atbalsts ieguldītājiem, ieguldījumu instrumentiem un ieguldījumu fondiem var negatīvi ietekmēt konkurenci tirgū riska kapitāla sniegšanai. Atbalsts, ko sniedz mērķa uzņēmumiem, var negatīvi ietekmēt produktu tirgu, kurā šie uzņēmumi konkurē.

10.B.5.3.1.   
  Izspiešana

| 65. | Riska kapitāla piedāvājuma tirgus līmenī pastāv iespēja, ka valsts atbalsts “izstumj” privātos ieguldījumus. Tas var samazināt privāto ieguldītāju motivāciju sniegt finansējumu mērķa MVU un rosināt nogaidīt, līdz valsts sniedz atbalstu šādiem ieguldījumiem. Šāda veida risks kļūst aktuālāks, pieaugot ieguldījumu daļu apjomam, ko iegulda uzņēmumā, uzņēmumiem paplašinoties, kā arī uzņēmējdarbības vēlākās stadijās, jo privātais riska kapitāls pakāpeniski kļūst pieejams šādos apstākļos. |
| --- | --- |

65.

Riska kapitāla piedāvājuma tirgus līmenī pastāv iespēja, ka valsts atbalsts “izstumj” privātos ieguldījumus. Tas var samazināt privāto ieguldītāju motivāciju sniegt finansējumu mērķa MVU un rosināt nogaidīt, līdz valsts sniedz atbalstu šādiem ieguldījumiem. Šāda veida risks kļūst aktuālāks, pieaugot ieguldījumu daļu apjomam, ko iegulda uzņēmumā, uzņēmumiem paplašinoties, kā arī uzņēmējdarbības vēlākās stadijās, jo privātais riska kapitāls pakāpeniski kļūst pieejams šādos apstākļos.

| 66. | Tādēļ Iestāde pieprasa īpašus pierādījumus par izstumšanas risku attiecībā uz pasākumiem, kuri ietver lielākas ieguldījumu daļas mērķa MVU, turpmākus ieguldījumus vai finansējumu vidēju uzņēmumu paplašināšanās stadijā neatbalstāmos reģionos, vai pasākumiem, kuros privāto ieguldītāju dalība ir zema, vai pasākumiem, kas ir īpaši saistīti ar ieguldījumu instrumentu. |
| --- | --- |

66.

Tādēļ Iestāde pieprasa īpašus pierādījumus par izstumšanas risku attiecībā uz pasākumiem, kuri ietver lielākas ieguldījumu daļas mērķa MVU, turpmākus ieguldījumus vai finansējumu vidēju uzņēmumu paplašināšanās stadijā neatbalstāmos reģionos, vai pasākumiem, kuros privāto ieguldītāju dalība ir zema, vai pasākumiem, kas ir īpaši saistīti ar ieguldījumu instrumentu.

| 67. | Turklāt EBTA valstīm būs jāsniedz pierādījumi, lai apliecinātu, ka izstumšanas risks nepastāv, jo īpaši attiecībā uz mērķa segmentu, sektoru un/vai nozares struktūru. |
| --- | --- |

67.

Turklāt EBTA valstīm būs jāsniedz pierādījumi, lai apliecinātu, ka izstumšanas risks nepastāv, jo īpaši attiecībā uz mērķa segmentu, sektoru un/vai nozares struktūru.

| 68. | Būtiski varētu būt šādi faktori:






  a) | riska kapitāla uzņēmumu/fondu/ieguldījumu instrumentu skaits valsts līmenī vai attiecīgajā reģionā reģionālā fonda gadījumā un segmenti, kuros tie darbojas; |
| --- | --- | --- |

68.

Būtiski varētu būt šādi faktori:

a)

riska kapitāla uzņēmumu/fondu/ieguldījumu instrumentu skaits valsts līmenī vai attiecīgajā reģionā reģionālā fonda gadījumā un segmenti, kuros tie darbojas;

| b) | mērķa uzņēmumi attiecībā uz uzņēmējsabiedrību lielumu, izaugsmes stadiju un uzņēmējdarbības nozari; |
| --- | --- |

b)

mērķa uzņēmumi attiecībā uz uzņēmējsabiedrību lielumu, izaugsmes stadiju un uzņēmējdarbības nozari;

| c) | darījuma vidējais apmērs un, ja iespējams, darījuma minimālais apmērs, ko fondi vai ieguldītāji kontrolētu; |
| --- | --- |

c)

darījuma vidējais apmērs un, ja iespējams, darījuma minimālais apmērs, ko fondi vai ieguldītāji kontrolētu;

| d) | riska kapitāla kopējā summa, kas pieejama mērķa uzņēmumiem, nozarēm un stadijai, kam attiecīgais pasākums paredzēts. |
| --- | --- |

d)

riska kapitāla kopējā summa, kas pieejama mērķa uzņēmumiem, nozarēm un stadijai, kam attiecīgais pasākums paredzēts.

10.B.5.3.2.   
  Citi konkurences izkropļošanas veidi

| 69. | Tā kā vairums MVU ir jaundibināti, tirgus līmenī, kurā atrodas MVU, ir maz ticams, ka šiem MVU būs būtiska ietekme tirgū un ka tādējādi šajā ziņā notiks būtiska konkurences izkropļošana. Tomēr nevar izslēgt to, ka riska kapitāla pasākumu rezultātā mākslīgi tiek uzturēti neefektīvi uzņēmumi un nozares, kas citādi beigtu pastāvēt. Turklāt pārmērīgs riska kapitāla finansējuma piedāvājums neefektīviem uzņēmumiem var mākslīgi palielināt to vērtību un tādējādi radīt izkropļojumus riska kapitāla tirgū līdzekļu piešķīrēju līmenī, kuriem par uzņēmumu iegādi nāktos maksāt augstāku cenu. Nozarēm paredzētais atbalsts var saglabāt ražošanu arī nozarēs, kuras nav konkurētspējīgas, savukārt reģioniem paredzētais atbalsts var radīt ražošanas faktoru neefektīvu sadalījumu starp reģioniem. |
| --- | --- |

69.

Tā kā vairums MVU ir jaundibināti, tirgus līmenī, kurā atrodas MVU, ir maz ticams, ka šiem MVU būs būtiska ietekme tirgū un ka tādējādi šajā ziņā notiks būtiska konkurences izkropļošana. Tomēr nevar izslēgt to, ka riska kapitāla pasākumu rezultātā mākslīgi tiek uzturēti neefektīvi uzņēmumi un nozares, kas citādi beigtu pastāvēt. Turklāt pārmērīgs riska kapitāla finansējuma piedāvājums neefektīviem uzņēmumiem var mākslīgi palielināt to vērtību un tādējādi radīt izkropļojumus riska kapitāla tirgū līdzekļu piešķīrēju līmenī, kuriem par uzņēmumu iegādi nāktos maksāt augstāku cenu. Nozarēm paredzētais atbalsts var saglabāt ražošanu arī nozarēs, kuras nav konkurētspējīgas, savukārt reģioniem paredzētais atbalsts var radīt ražošanas faktoru neefektīvu sadalījumu starp reģioniem.

| 70. | Analizējot šādus riskus, Iestāde jo īpaši pārbauda šādus faktorus:






  a) | vispārējā to uzņēmumu rentabilitāte ilgākā laikā, kuros veic ieguldījumus, un turpmākās rentabilitātes prognozes; |
| --- | --- | --- |

70.

Analizējot šādus riskus, Iestāde jo īpaši pārbauda šādus faktorus:

a)

vispārējā to uzņēmumu rentabilitāte ilgākā laikā, kuros veic ieguldījumus, un turpmākās rentabilitātes prognozes;

| b) | tāda uzņēmuma nesekmīgas uzņēmējdarbības rādītāji, kuram paredzēts pasākums; |
| --- | --- |

b)

tāda uzņēmuma nesekmīgas uzņēmējdarbības rādītāji, kuram paredzēts pasākums;

| c) | maksimālais pasākumā paredzētais ieguldījumu daļu lielums, salīdzinot ar mērķa MVU apgrozījumu un izmaksām; |
| --- | --- |

c)

maksimālais pasākumā paredzētais ieguldījumu daļu lielums, salīdzinot ar mērķa MVU apgrozījumu un izmaksām;

| d) | jaudas pārpalikums nozarē, kas saņem atbalstu. |
| --- | --- |

d)

jaudas pārpalikums nozarē, kas saņem atbalstu.

10.B.5.4.   LĪDZSVAROŠANA UN LĒMUMS

| 71. | Saistībā ar iepriekš minētajiem pozitīvajiem un negatīvajiem faktoriem Iestāde izvērtē riska kapitāla pasākuma ietekmi un nosaka, vai to radītie izkropļojumi negatīvi ietekmē tirdzniecības nosacījumus tādā mērā, ka tas varētu kaitēt kopējām interesēm. Katrā konkrētā gadījumā analīzes pamatā ir valsts atbalsta paredzamās pozitīvās un negatīvās ietekmes vispārējs novērtējums. Šim nolūkam Iestāde šajās pamatnostādnēs izklāstītos kritērijus neizmanto mehāniski, bet vispārēji novērtē to attiecīgo nozīmi. |
| --- | --- |

71.

Saistībā ar iepriekš minētajiem pozitīvajiem un negatīvajiem faktoriem Iestāde izvērtē riska kapitāla pasākuma ietekmi un nosaka, vai to radītie izkropļojumi negatīvi ietekmē tirdzniecības nosacījumus tādā mērā, ka tas varētu kaitēt kopējām interesēm. Katrā konkrētā gadījumā analīzes pamatā ir valsts atbalsta paredzamās pozitīvās un negatīvās ietekmes vispārējs novērtējums. Šim nolūkam Iestāde šajās pamatnostādnēs izklāstītos kritērijus neizmanto mehāniski, bet vispārēji novērtē to attiecīgo nozīmi.

| 72. | Iestāde var necelt iebildumus pret atbalsta pasākumu, par kuru ir paziņots, neuzsākot oficiālo izmeklēšanas procedūru, vai tā var saskaņā ar oficiālo izmeklēšanas procedūru, kas noteikta Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 6. pantā, izbeigt procedūru ar lēmumu, ko pieņem saskaņā ar minētā protokola II daļas 7. pantu. Ja Iestāde pieņem nosacītu lēmumu 3. protokola II daļas 7. panta 4. punkta nozīmē, slēdzot formālu izmeklēšanas procedūru, tā jo īpaši var uzlikt turpmāk minētos nosacījumus, lai ierobežotu iespējamo konkurences izkropļošanu un nodrošinātu proporcionalitāti:






  a) | ja paredzami augstāki ieguldījumu daļu ierobežojumi vienam mērķa uzņēmumam, tā var samazināt piedāvāto maksimālo summu vienai ieguldījuma daļai vai noteikt maksimālo kopējo finansējuma summu vienam mērķa uzņēmumam; |
| --- | --- | --- |

72.

Iestāde var necelt iebildumus pret atbalsta pasākumu, par kuru ir paziņots, neuzsākot oficiālo izmeklēšanas procedūru, vai tā var saskaņā ar oficiālo izmeklēšanas procedūru, kas noteikta Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 6. pantā, izbeigt procedūru ar lēmumu, ko pieņem saskaņā ar minētā protokola II daļas 7. pantu. Ja Iestāde pieņem nosacītu lēmumu 3. protokola II daļas 7. panta 4. punkta nozīmē, slēdzot formālu izmeklēšanas procedūru, tā jo īpaši var uzlikt turpmāk minētos nosacījumus, lai ierobežotu iespējamo konkurences izkropļošanu un nodrošinātu proporcionalitāti:

a)

ja paredzami augstāki ieguldījumu daļu ierobežojumi vienam mērķa uzņēmumam, tā var samazināt piedāvāto maksimālo summu vienai ieguldījuma daļai vai noteikt maksimālo kopējo finansējuma summu vienam mērķa uzņēmumam;

| b) | ja paredzēti ieguldījumi vidējiem uzņēmumiem paplašināšanās stadijā neatbalstāmos reģionos, tā var ierobežot ieguldījumu veikšanu, paredzot tos galvenokārt sagatavošanas un sākuma stadijai, un/vai ierobežot ieguldījumu veikšanu, paredzot tos tikai vienam vai diviem cikliem, un/vai ierobežot ieguldījumu daļas līdz maksimālajam limitam vienam mērķa uzņēmumam; |
| --- | --- |

b)

ja paredzēti ieguldījumi vidējiem uzņēmumiem paplašināšanās stadijā neatbalstāmos reģionos, tā var ierobežot ieguldījumu veikšanu, paredzot tos galvenokārt sagatavošanas un sākuma stadijai, un/vai ierobežot ieguldījumu veikšanu, paredzot tos tikai vienam vai diviem cikliem, un/vai ierobežot ieguldījumu daļas līdz maksimālajam limitam vienam mērķa uzņēmumam;

| c) | ja paredzama turpmāku ieguldījumu veikšana, tā var noteikt īpašus ierobežojumus maksimālajai summai, ko iegulda katrā mērķa uzņēmumā, ieguldījuma stadijai, kurā iespējama intervence, un/vai maksimālajam laikposmam, ņemot vērā arī attiecīgo nozari un fonda lielumu; |
| --- | --- |

c)

ja paredzama turpmāku ieguldījumu veikšana, tā var noteikt īpašus ierobežojumus maksimālajai summai, ko iegulda katrā mērķa uzņēmumā, ieguldījuma stadijai, kurā iespējama intervence, un/vai maksimālajam laikposmam, ņemot vērā arī attiecīgo nozari un fonda lielumu;

| d) | ja paredzama zemāka privāto ieguldītāju līdzdalība, tā var pieprasīt nodrošināt privāto ieguldītāju līdzdalības pakāpenisku palielināšanos fonda pastāvēšanas laikā, jo īpaši ņemot vērā uzņēmējdarbības cikla stadiju, nozari, attiecīgos peļņas sadales un subordinācijas līmeņus, kā arī, iespējams, mērķa uzņēmumu izvietojumu atbalstāmajos reģionos; |
| --- | --- |

d)

ja paredzama zemāka privāto ieguldītāju līdzdalība, tā var pieprasīt nodrošināt privāto ieguldītāju līdzdalības pakāpenisku palielināšanos fonda pastāvēšanas laikā, jo īpaši ņemot vērā uzņēmējdarbības cikla stadiju, nozari, attiecīgos peļņas sadales un subordinācijas līmeņus, kā arī, iespējams, mērķa uzņēmumu izvietojumu atbalstāmajos reģionos;

| e) | attiecībā uz pasākumiem, ar kuriem sniedz vienīgi sagatavošanas kapitālu, tā var pieprasīt, lai EBTA valstis nodrošina, ka valsts atbilstoši savam ieguldījumam saņem peļņu, kas ir samērīga ar riskiem, kuri radušies saistībā ar minētajiem ieguldījumiem, jo īpaši, ja valsts finansē ieguldījumus kvazikapitāla vai parāda instrumentu veidā, kuru peļņai, piemēram, vajadzētu būt saistītai ar iespējamām lietošanas tiesībām (piemēram, honorāri), kas izriet no intelektuālā īpašuma tiesībām, kuras radušās ieguldījuma rezultātā; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz pasākumiem, ar kuriem sniedz vienīgi sagatavošanas kapitālu, tā var pieprasīt, lai EBTA valstis nodrošina, ka valsts atbilstoši savam ieguldījumam saņem peļņu, kas ir samērīga ar riskiem, kuri radušies saistībā ar minētajiem ieguldījumiem, jo īpaši, ja valsts finansē ieguldījumus kvazikapitāla vai parāda instrumentu veidā, kuru peļņai, piemēram, vajadzētu būt saistītai ar iespējamām lietošanas tiesībām (piemēram, honorāri), kas izriet no intelektuālā īpašuma tiesībām, kuras radušās ieguldījuma rezultātā;

| f) | pieprasīt, lai tiktu dažādi līdzsvaroti attiecīgie peļņas un zaudējumu sadales mehānismi un noteikts subordinācijas līmenis starp valsts un privātajiem ieguldītājiem; |
| --- | --- |

f)

pieprasīt, lai tiktu dažādi līdzsvaroti attiecīgie peļņas un zaudējumu sadales mehānismi un noteikts subordinācijas līmenis starp valsts un privātajiem ieguldītājiem;

| g) | pieprasīt stingrāku saistību noteikšanu attiecībā uz riska kapitāla atbalsta uzkrāšanu, izmantojot atbalstu, ko piešķir saskaņā ar valsts atbalsta regulām vai pamatnoteikumiem, atkāpjoties no 10.B.6. iedaļā minētā. |
| --- | --- |

g)

pieprasīt stingrāku saistību noteikšanu attiecībā uz riska kapitāla atbalsta uzkrāšanu, izmantojot atbalstu, ko piešķir saskaņā ar valsts atbalsta regulām vai pamatnoteikumiem, atkāpjoties no 10.B.6. iedaļā minētā.

10.B.6.   ATBALSTA APVIENOŠANA

| 73. | Ja kapitālu, ko sniedz mērķa uzņēmumam saistībā ar riska kapitāla pasākumu, uz ko attiecas šīs pamatnostādnes, izmanto, lai finansētu sākotnējus ieguldījumus, citas izmaksas, par kurām var saņemt atbalstu saskaņā ar citām grupālā atbrīvojuma regulām, pamatnostādnēm, pamatnoteikumiem vai citiem dokumentiem par valsts atbalstu, attiecīgās atbalsta maksimālās robežas vai maksimālās pieļaujamās summas ir jāsamazina par 50 % vispārēji un par 20 % – mērķa uzņēmumiem, kas atrodas atbalstāmajos reģionos pirmajos trīs riska kapitāla ieguldījuma gados, turklāt nepārsniedzot kopējo saņemto summu. Minētais samazinājums neattiecas uz atbalsta intensitātēm, kas paredzētas Iestādes pamatnostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai (17), jebkurās turpmākās pamatnostādnēs vai grupālā atbrīvojuma regulās šajā jomā. |
| --- | --- |

73.

Ja kapitālu, ko sniedz mērķa uzņēmumam saistībā ar riska kapitāla pasākumu, uz ko attiecas šīs pamatnostādnes, izmanto, lai finansētu sākotnējus ieguldījumus, citas izmaksas, par kurām var saņemt atbalstu saskaņā ar citām grupālā atbrīvojuma regulām, pamatnostādnēm, pamatnoteikumiem vai citiem dokumentiem par valsts atbalstu, attiecīgās atbalsta maksimālās robežas vai maksimālās pieļaujamās summas ir jāsamazina par 50 % vispārēji un par 20 % – mērķa uzņēmumiem, kas atrodas atbalstāmajos reģionos pirmajos trīs riska kapitāla ieguldījuma gados, turklāt nepārsniedzot kopējo saņemto summu. Minētais samazinājums neattiecas uz atbalsta intensitātēm, kas paredzētas Iestādes pamatnostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai (17), jebkurās turpmākās pamatnostādnēs vai grupālā atbrīvojuma regulās šajā jomā.

10.B.7.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

10.B.7.1.   UZRAUDZĪBA UN ZIŅOJUMI

| 74. | Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokolā un EBTA Uzraudzības iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmumā Nr. 195/04/COL par īstenošanas noteikumiem, uz kuriem ir atsauce Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 27. pantā, noteikts, ka EBTA valstis iesniedz Iestādei gada ziņojumus. |
| --- | --- |

74.

Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokolā un EBTA Uzraudzības iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmumā Nr. 195/04/COL par īstenošanas noteikumiem, uz kuriem ir atsauce Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 27. pantā, noteikts, ka EBTA valstis iesniedz Iestādei gada ziņojumus.

| 75. | Attiecībā uz riska kapitāla pasākumiem ziņojumos ir jāiekļauj kopsavilkuma tabula, kurā sniegts fonda veikto vai saskaņā ar riska kapitāla pasākumu veikto ieguldījumu iedalījums, tostarp visu to uzņēmumu saraksts, kas ir bijuši saņēmēji riska kapitāla pasākumu ietvaros. Ziņojumā ir jāsniedz arī ieguldījumu fondu darbības īss apraksts, sniedzot sīkākas ziņas par iespējamiem pārbaudītiem darījumiem un par faktiski veiktajiem darījumiem, kā arī par ieguldījumu instrumentu rezultātiem ar apkopotu informāciju par kapitāla apjomu, kas iegūts, izmantojot instrumentu. Iestāde var pieprasīt papildu ziņas attiecībā uz piešķirto atbalstu, lai pārbaudītu, vai ir ievērots Iestādes lēmums, ar kuru apstiprināts atbalsta pasākums.
  Gada ziņojumus publicē Iestādes tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

75.

Attiecībā uz riska kapitāla pasākumiem ziņojumos ir jāiekļauj kopsavilkuma tabula, kurā sniegts fonda veikto vai saskaņā ar riska kapitāla pasākumu veikto ieguldījumu iedalījums, tostarp visu to uzņēmumu saraksts, kas ir bijuši saņēmēji riska kapitāla pasākumu ietvaros. Ziņojumā ir jāsniedz arī ieguldījumu fondu darbības īss apraksts, sniedzot sīkākas ziņas par iespējamiem pārbaudītiem darījumiem un par faktiski veiktajiem darījumiem, kā arī par ieguldījumu instrumentu rezultātiem ar apkopotu informāciju par kapitāla apjomu, kas iegūts, izmantojot instrumentu. Iestāde var pieprasīt papildu ziņas attiecībā uz piešķirto atbalstu, lai pārbaudītu, vai ir ievērots Iestādes lēmums, ar kuru apstiprināts atbalsta pasākums.

Gada ziņojumus publicē Iestādes tīmekļa vietnē.

| 76. | Turklāt Iestāde uzskata, ka ir vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai uzlabotu valsts atbalsta pārskatāmību EEZ. Īpaši EBTA valstīm, uzņēmējiem, ieinteresētajām pusēm un arī pašai Iestādei būtu jānodrošina vienkārša pieeja visu piemērojamo riska kapitāla atbalsta shēmu pilnam tekstam. |
| --- | --- |

76.

Turklāt Iestāde uzskata, ka ir vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai uzlabotu valsts atbalsta pārskatāmību EEZ. Īpaši EBTA valstīm, uzņēmējiem, ieinteresētajām pusēm un arī pašai Iestādei būtu jānodrošina vienkārša pieeja visu piemērojamo riska kapitāla atbalsta shēmu pilnam tekstam.

| 77. | To var viegli panākt ar savstarpēji savienotām tīmekļa vietnēm. Tādēļ, lai pārbaudītu riska kapitāla atbalsta shēmas, Iestāde regulāri pieprasa attiecīgajām EBTA valstīm publicēt internetā visu galīgo finansiālā atbalsta shēmu pilnu tekstu un paziņot Iestādei publikācijas adresi.
  Shēmu nedrīkst piemērot, pirms informācija tiek publicēta internetā. |
| --- | --- |

77.

To var viegli panākt ar savstarpēji savienotām tīmekļa vietnēm. Tādēļ, lai pārbaudītu riska kapitāla atbalsta shēmas, Iestāde regulāri pieprasa attiecīgajām EBTA valstīm publicēt internetā visu galīgo finansiālā atbalsta shēmu pilnu tekstu un paziņot Iestādei publikācijas adresi.

Shēmu nedrīkst piemērot, pirms informācija tiek publicēta internetā.

| 78. | EBTA valstīm ir jāveic precīza uzskaite par atbalsta piešķiršanu ikvienam riska kapitāla pasākumam. Šādā uzskaitē ir jāiekļauj visa informācija, kas vajadzīga, lai konstatētu, ka pamatnostādnēs izklāstītie nosacījumi ir ievēroti, jo īpaši attiecībā uz ieguldījuma daļas apjomu, uzņēmējsabiedrības lielumu (mazais vai vidējais uzņēmums), uzņēmējsabiedrības attīstības stadiju (sagatavošanas, sākuma vai paplašināšanās stadija), tās darbības nozari (ieteicams atbilstoši NACE klasifikācijas četrciparu līmenim), kā arī informācija par fondu pārvaldīšanu un citiem šajās pamatnostādnēs minētajiem kritērijiem. Minētā informācija ir jāglabā 10 gadus pēc datuma, kad atbalsts ir piešķirts.
  Iestāde pieprasīs EBTA valstīm sniegt minēto informāciju, lai veiktu šo pamatnostādņu ietekmes novērtējumu trīs gadus pēc to stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

78.

EBTA valstīm ir jāveic precīza uzskaite par atbalsta piešķiršanu ikvienam riska kapitāla pasākumam. Šādā uzskaitē ir jāiekļauj visa informācija, kas vajadzīga, lai konstatētu, ka pamatnostādnēs izklāstītie nosacījumi ir ievēroti, jo īpaši attiecībā uz ieguldījuma daļas apjomu, uzņēmējsabiedrības lielumu (mazais vai vidējais uzņēmums), uzņēmējsabiedrības attīstības stadiju (sagatavošanas, sākuma vai paplašināšanās stadija), tās darbības nozari (ieteicams atbilstoši NACE klasifikācijas četrciparu līmenim), kā arī informācija par fondu pārvaldīšanu un citiem šajās pamatnostādnēs minētajiem kritērijiem. Minētā informācija ir jāglabā 10 gadus pēc datuma, kad atbalsts ir piešķirts.

Iestāde pieprasīs EBTA valstīm sniegt minēto informāciju, lai veiktu šo pamatnostādņu ietekmes novērtējumu trīs gadus pēc to stāšanās spēkā.

10.B.7.2.   STĀŠANĀS SPĒKĀ UN SPĒKĀ ESAMĪBA

| 79. | Iestāde piemēro šīs pamatnostādnes no to pieņemšanas dienas. Šīs pamatnostādnes aizstāj Iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu 10.A nodaļu. |
| --- | --- |

79.

Iestāde piemēro šīs pamatnostādnes no to pieņemšanas dienas. Šīs pamatnostādnes aizstāj Iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu 10.A nodaļu.

| 80. | Šīs pamatnostādnes zaudē spēku 2013. gada 31. decembrī. Pēc apspriešanās ar EBTA valstīm Iestāde var izdarīt tajās grozījumus līdz minētajam datumam, pamatojoties uz svarīgiem konkurences politikas un riska kapitāla politikas apsvērumiem, vai arī – lai ņemtu vērā citas EEZ politikas virzienus vai starptautiskas saistības. Gadījumos, kad tas ir lietderīgi, Iestāde var precizēt savu pieeju konkrētos jautājumos. Iestāde ir paredzējusi pārskatīt šīs pamatnostādnes pēc trīs gadiem kopš to stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

80.

Šīs pamatnostādnes zaudē spēku 2013. gada 31. decembrī. Pēc apspriešanās ar EBTA valstīm Iestāde var izdarīt tajās grozījumus līdz minētajam datumam, pamatojoties uz svarīgiem konkurences politikas un riska kapitāla politikas apsvērumiem, vai arī – lai ņemtu vērā citas EEZ politikas virzienus vai starptautiskas saistības. Gadījumos, kad tas ir lietderīgi, Iestāde var precizēt savu pieeju konkrētos jautājumos. Iestāde ir paredzējusi pārskatīt šīs pamatnostādnes pēc trīs gadiem kopš to stāšanās spēkā.

| 81. | Iestāde piemēro šīs pamatnostādnes attiecībā uz visiem paziņotajiem riska kapitāla pasākumiem, par kuriem tai ir jāpieņem lēmums pēc pamatnostādņu pieņemšanas, tostarp gadījumos, kad pasākumi paziņoti pirms pamatnostādņu publicēšanas. |
| --- | --- |

81.

Iestāde piemēro šīs pamatnostādnes attiecībā uz visiem paziņotajiem riska kapitāla pasākumiem, par kuriem tai ir jāpieņem lēmums pēc pamatnostādņu pieņemšanas, tostarp gadījumos, kad pasākumi paziņoti pirms pamatnostādņu publicēšanas.

| 82. | Saskaņā ar Komisijas paziņojumu par tādu noteikumu noteikšanu, ko piemēro nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai (18) (“consecutio legis”), nepaziņota atbalsta gadījumā Iestāde piemēro šādus dokumentus:






  a) | šīs pamatnostādnes, ja atbalsts piešķirts pēc to pieņemšanas; |
| --- | --- | --- |

82.

Saskaņā ar Komisijas paziņojumu par tādu noteikumu noteikšanu, ko piemēro nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai (18) (“consecutio legis”), nepaziņota atbalsta gadījumā Iestāde piemēro šādus dokumentus:

a)

šīs pamatnostādnes, ja atbalsts piešķirts pēc to pieņemšanas;

| b) | Iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu 10.A nodaļu visos pārējos gadījumos. |
| --- | --- |

b)

Iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu 10.A nodaļu visos pārējos gadījumos.

10.B.7.3.   ATBILSTĪGI PASĀKUMI

| 83. | Pamatojoties uz Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 1. punktu, Iestāde ar šo ierosina EBTA valstīm šādus atbilstošus pasākumus attiecībā uz šo valstu attiecīgajiem esošajiem riska kapitāla pasākumiem. |
| --- | --- |

83.

Pamatojoties uz Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 1. punktu, Iestāde ar šo ierosina EBTA valstīm šādus atbilstošus pasākumus attiecībā uz šo valstu attiecīgajiem esošajiem riska kapitāla pasākumiem.

| 84. | EBTA valstīm vajadzības gadījumā ir jāveic grozījumi savos esošajos riska kapitāla pasākumos, lai panāktu to atbilstību šīm pamatnostādnēm, divpadsmit mēnešu laikā pēc šo pamatnostādņu pieņemšanas. |
| --- | --- |

84.

EBTA valstīm vajadzības gadījumā ir jāveic grozījumi savos esošajos riska kapitāla pasākumos, lai panāktu to atbilstību šīm pamatnostādnēm, divpadsmit mēnešu laikā pēc šo pamatnostādņu pieņemšanas.

| 85. | EBTA valstis ir aicinātas sniegt skaidru beznosacījumu piekrišanu šiem ierosinātajiem atbilstošajiem pasākumiem divu mēnešu laikā pēc šo pamatnostādņu pieņemšanas datuma. Ja atbilde nav saņemta, Iestāde uzskatīs, ka attiecīgā EBTA valsts ieteiktajiem pasākumiem nepiekrīt.” |
| --- | --- |

85.

EBTA valstis ir aicinātas sniegt skaidru beznosacījumu piekrišanu šiem ierosinātajiem atbilstošajiem pasākumiem divu mēnešu laikā pēc šo pamatnostādņu pieņemšanas datuma. Ja atbilde nav saņemta, Iestāde uzskatīs, ka attiecīgā EBTA valsts ieteiktajiem pasākumiem nepiekrīt.”

---

(1)  OV C 194, 18.8.2006., 2. lpp.

1

(2)  COM(2005) 107, galīgā redakcija – SEC(2005) 795.

2

(3)  OV C 235, 21.8.2001., 3. lpp.

3

(4)  Saistībā ar 10.A nodaļu un tās piemērošanu attiecībā uz nelikumīgu atbalstu skatīt šīs nodaļas 82. punktu.

4

(5)  Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu 10.A nodaļa.

5

(6)  COM(2005) 436, galīgā redakcija.

6

(7)  Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu 16. nodaļa.

7

(8)  Šajās pamatnostādnēs piemēro definīcijas, kas izklāstītas Iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu 24.B nodaļā nostādnēs par valsts atbalstu kuģu būvei.

8

(9)  Šo pamatnostādņu kontekstā “ogles” definē kā augstas kvalitātes, vidējas kvalitātes, kā arī zemas kvalitātes A un B kategorijas ogles ANO Eiropas Ekonomikas komisijas izstrādātās starptautiskās ogļu kodifikācijas sistēmas nozīmē.

9

(10)  Šajās pamatnostādnēs piemēro definīciju, kas izklāstīta Iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu 25.B nodaļas I pielikumā, kurš pievienots Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm 2007.–2013. gadam.

10

(11)  OV L 10, 13.1.2001., 33. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1040/2006 (OV L 187, 8.7.2006., 8. lpp.). Iekļauta EEZ līguma XV pielikuma 1. punktā ar Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 80/2002.

11

(12)  Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu 19. nodaļa.

12

(13)  Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu 17.B nodaļa.

13

(14)  Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu 17. nodaļa.

14

(15)  Tomēr ir jāatzīmē, ka valsts sniegtās garantijas ieguldījumiem riska kapitālā, visticamāk, ietver atbalsta elementu attiecībā uz ieguldītāju – pretēji situācijai attiecībā uz tradicionālajām aizdevumu garantijām, kuras parasti uzskata par atbalstu aizdevuma ņēmējam, nevis aizdevējam.

15

(16)  OV L 10, 13.1.2001., 30. lpp. Iekļauta EEZ līguma XV pielikuma 1.e punktā ar Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 88/2002.

16

(17)  Iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu 14. nodaļa.

17

(18)  OV C 119, 22.5.2002., 22. lpp.

18

---