# Euroopa Liidu L 94/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.094.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 94 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide8. aprill 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.094.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 94

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide8. aprill 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 282/2009, 6. aprill 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1212/2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit valandite impordi suhtes | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 283/2009, 6. aprill 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1858/2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Indiast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes | 5 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 284/2009, 7. aprill 2009, millega muudetakse teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätete osas määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta | 10 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 285/2009, 7. aprill 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 13 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 286/2009, 7. aprill 2009, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris teatavad nimetused (Melva de Andalucía (KGT), Caballa de Andalucía (KGT), Ovos Moles de Aveiro (KGT), Castagna di Vallerano (KPN)) | 15 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 287/2009, 7. aprill 2009, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatava Armeeniast, Brasiiliast ja Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi impordi suhtes | 17 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 288/2009, 7. aprill 2009, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses ühenduse abiga, mis antakse koolidele puuvilja jagamise kava raames puu- ja köögivilja, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanitoodete jagamiseks haridusasutuste lastele | 38 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 289/2009, 7. aprill 2009, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes | 48 |
| | * | Euroopa Keskpanga määrus (EÜ) nr 290/2009, 31. märts 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) rahaloomeasutustes kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete hoiuste ja laenude suhtes kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (EKP/2009/7) | 75 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2009/27/EÜ, 7. aprill 2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/49/EÜ teatavaid lisasid riskijuhtimist käsitlevate tehniliste sätete osas (
  1
  ) | 97 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 282/2009, 6. aprill 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1212/2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit valandite impordi suhtes

1

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 283/2009, 6. aprill 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1858/2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Indiast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes

5

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 284/2009, 7. aprill 2009, millega muudetakse teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätete osas määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta

10

Komisjoni määrus (EÜ) nr 285/2009, 7. aprill 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

13

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 286/2009, 7. aprill 2009, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris teatavad nimetused (Melva de Andalucía (KGT), Caballa de Andalucía (KGT), Ovos Moles de Aveiro (KGT), Castagna di Vallerano (KPN))

15

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 287/2009, 7. aprill 2009, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatava Armeeniast, Brasiiliast ja Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi impordi suhtes

17

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 288/2009, 7. aprill 2009, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses ühenduse abiga, mis antakse koolidele puuvilja jagamise kava raames puu- ja köögivilja, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanitoodete jagamiseks haridusasutuste lastele

38

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 289/2009, 7. aprill 2009, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes

48

*

Euroopa Keskpanga määrus (EÜ) nr 290/2009, 31. märts 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) rahaloomeasutustes kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete hoiuste ja laenude suhtes kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (EKP/2009/7)

75

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2009/27/EÜ, 7. aprill 2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/49/EÜ teatavaid lisasid riskijuhtimist käsitlevate tehniliste sätete osas (
  1
  )

1

97

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2009/317/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 6. aprill 2009, millega muudetakse komisjoni otsust 79/542/EMÜ seoses loomade õhutranspordiga, loomade transiidiga läbi teatavate kolmandate riikide ning seoses veterinaarsertifikaatidega, mis käsitlevad teatavate kabjaliste liha ja teatava värske liha transiiti ja ladustamist
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 2273 all)

   (
  1
  ) | 100 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2009/317/EÜ

*

Komisjoni otsus, 6. aprill 2009, millega muudetakse komisjoni otsust 79/542/EMÜ seoses loomade õhutranspordiga, loomade transiidiga läbi teatavate kolmandate riikide ning seoses veterinaarsertifikaatidega, mis käsitlevad teatavate kabjaliste liha ja teatava värske liha transiiti ja ladustamist
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 2273 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 2273 all)

1

100

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 2. aprilli 2009. aasta määruse (mis käsitleb endo-1,4-beeta-ksülanaasi ja endo-1,4-beeta-glükanaasi preparaadi lubamist võõrutatud põrsaste, broilerkanade, munakanade, nuumkalkunite ja nuumpartide söödalisandina (loaomanik BASF SE)) parandus (ELT L 91, 3.4.2009) | 112 |

Parandused

*

Komisjoni 2. aprilli 2009. aasta määruse (mis käsitleb endo-1,4-beeta-ksülanaasi ja endo-1,4-beeta-glükanaasi preparaadi lubamist võõrutatud põrsaste, broilerkanade, munakanade, nuumkalkunite ja nuumpartide söödalisandina (loaomanik BASF SE)) parandus (ELT L 91, 3.4.2009)

112

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 8.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 282/2009,

6. aprill 2009,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1212/2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit valandite impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”),

võttes arvesse nõukogu 25. juuli 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1212/2005 (millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit valandite impordi suhtes) (2) artikli 1 lõiget 4,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   KEHTIVAD MEETMED

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1212/2005 kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu ühendusse imporditavatele Hiina Rahvavabariigist pärinevatele mittetempermalmist valanditele, v.a tuletõrjehüdrandid, mida kasutatakse maapinnal või maa all asuvate süsteemide katmiseks ja/või neile juurdepääsuks, ning nende osadele, mis võivad olla masintöödeldud, kaetud, värvitud või muude materjalidega kombineeritud või mitte („vaatlusalune toode”), mida üldjuhul deklareeritakse CN-koodide 7325 10 50, 7325 10 92 ja ex 7325 10 99 (TARICi kood 7325109910) all. Võttes arvesse koostööd tegevate isikute suurt hulka, valiti meetmete kehtestamise põhjustanud uurimise käigus Hiina eksportivatest tootjatest valim. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1212/2005 kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu ühendusse imporditavatele Hiina Rahvavabariigist pärinevatele mittetempermalmist valanditele, v.a tuletõrjehüdrandid, mida kasutatakse maapinnal või maa all asuvate süsteemide katmiseks ja/või neile juurdepääsuks, ning nende osadele, mis võivad olla masintöödeldud, kaetud, värvitud või muude materjalidega kombineeritud või mitte („vaatlusalune toode”), mida üldjuhul deklareeritakse CN-koodide 7325 10 50, 7325 10 92 ja ex 7325 10 99 (TARICi kood 7325109910) all. Võttes arvesse koostööd tegevate isikute suurt hulka, valiti meetmete kehtestamise põhjustanud uurimise käigus Hiina eksportivatest tootjatest valim.

| (2) | Valimisse võetud äriühingutele kehtestati individuaalsed tollimaksumäärad, mis määrati kindlaks uurimise jooksul. Valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute suhtes, kellele oli võimaldatud turumajanduslik kohtlemine algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kohaselt, kohaldati nullmääraga dumpinguvastast tollimaksu, mis oli kehtestatud ainsale valimisse kuulunud äriühingule, kellele oli võimaldatud turumajanduslik kohtlemine. Valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute suhtes, kellele oli võimaldatud individuaalne kohtlemine algmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt, kohaldati 28,6 % kaalutud keskmist tollimaksumäära, mis oli kehtestatud valimisse kuulunud äriühingutele, kellele oli võimaldatud individuaalne kohtlemine. Kõikidele teistele äriühingutele kehtestati üleriigiline tollimaks määraga 47,8 %. |
| --- | --- |

(2)

Valimisse võetud äriühingutele kehtestati individuaalsed tollimaksumäärad, mis määrati kindlaks uurimise jooksul. Valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute suhtes, kellele oli võimaldatud turumajanduslik kohtlemine algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kohaselt, kohaldati nullmääraga dumpinguvastast tollimaksu, mis oli kehtestatud ainsale valimisse kuulunud äriühingule, kellele oli võimaldatud turumajanduslik kohtlemine. Valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute suhtes, kellele oli võimaldatud individuaalne kohtlemine algmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt, kohaldati 28,6 % kaalutud keskmist tollimaksumäära, mis oli kehtestatud valimisse kuulunud äriühingutele, kellele oli võimaldatud individuaalne kohtlemine. Kõikidele teistele äriühingutele kehtestati üleriigiline tollimaks määraga 47,8 %.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1212/2005 artikli 1 lõike 4 kohaselt võidakse Hiina eksportivate tootjate suhtes, kes vastavad neljale nimetatud artiklis sätestatud kriteeriumile, kohaldada põhjenduses 2 viidatud kohtlemist, mis on ette nähtud koostööd tegevatele äriühingutele, keda ei ole valimisse kaasatud (edaspidi „uue eksportiva tootja režiim”). |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1212/2005 artikli 1 lõike 4 kohaselt võidakse Hiina eksportivate tootjate suhtes, kes vastavad neljale nimetatud artiklis sätestatud kriteeriumile, kohaldada põhjenduses 2 viidatud kohtlemist, mis on ette nähtud koostööd tegevatele äriühingutele, keda ei ole valimisse kaasatud (edaspidi „uue eksportiva tootja režiim”).

B.   UUTE EKSPORTIVATE TOOTJATE TAOTLUSED

| (4) | Uue eksportiva tootja režiimi kasutamist on taotlenud kuus äriühingut. Üks äriühing võttis oma taotluse uurimise ajal tagasi. |
| --- | --- |

(4)

Uue eksportiva tootja režiimi kasutamist on taotlenud kuus äriühingut. Üks äriühing võttis oma taotluse uurimise ajal tagasi.

| (5) | Selleks et määrata kindlaks, kas kõik taotlejad vastavad määruse (EÜ) nr 1212/2005 artikli 1 lõikes 4 sätestatud uue eksportiva tootja režiimi kasutamise kriteeriumidele, on iga taotleja puhul kontrollitud, et:






  1) | ta ei ole uurimisperioodi jooksul (1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004), millel meetmed põhinevad, eksportinud ühendusse vaatlusalust toodet (esimene kriteerium); |
| --- | --- | --- |

(5)

Selleks et määrata kindlaks, kas kõik taotlejad vastavad määruse (EÜ) nr 1212/2005 artikli 1 lõikes 4 sätestatud uue eksportiva tootja režiimi kasutamise kriteeriumidele, on iga taotleja puhul kontrollitud, et:

1)

ta ei ole uurimisperioodi jooksul (1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004), millel meetmed põhinevad, eksportinud ühendusse vaatlusalust toodet (esimene kriteerium);

| 2) | ta ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuse määrusega kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid (teine kriteerium); |
| --- | --- |

2)

ta ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuse määrusega kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid (teine kriteerium);

| 3) | ta on vaatlusaluseid tooteid tegelikult ühendusse eksportinud pärast selle uurimisperioodi lõppu, millel meetmed põhinevad, või et ta on võtnud tühistamatu lepinguga kohustusi vaatlusaluste toodete märkimisväärses koguses ühendusse eksportimiseks (kolmas kriteerium); |
| --- | --- |

3)

ta on vaatlusaluseid tooteid tegelikult ühendusse eksportinud pärast selle uurimisperioodi lõppu, millel meetmed põhinevad, või et ta on võtnud tühistamatu lepinguga kohustusi vaatlusaluste toodete märkimisväärses koguses ühendusse eksportimiseks (kolmas kriteerium);

| 4) | ta kas tegutseb turumajanduse tingimustes, mis on määratletud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c, või täidab individuaalse tollimaksumäära kehtestamiseks vajalikke nõudeid algmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt (neljas kriteerium). |
| --- | --- |

4)

ta kas tegutseb turumajanduse tingimustes, mis on määratletud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c, või täidab individuaalse tollimaksumäära kehtestamiseks vajalikke nõudeid algmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt (neljas kriteerium).

| (6) | Kuna neljas kriteerium nõuab, et taotlejad esitaksid turumajandusliku ja/või individuaalse kohtlemise taotluse, saatis komisjon kõikidele taotlejatele Hiinas nii turumajandusliku kui ka individuaalse kohtlemise taotluse vormid. Viis taotlejatest Hiina äriühingut taotlesid algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt turumajanduslikku kohtlemist. Üks äriühing taotles ainult individuaalset kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5. |
| --- | --- |

(6)

Kuna neljas kriteerium nõuab, et taotlejad esitaksid turumajandusliku ja/või individuaalse kohtlemise taotluse, saatis komisjon kõikidele taotlejatele Hiinas nii turumajandusliku kui ka individuaalse kohtlemise taotluse vormid. Viis taotlejatest Hiina äriühingut taotlesid algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt turumajanduslikku kohtlemist. Üks äriühing taotles ainult individuaalset kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5.

| (7) | Kõigile taotlejatele saadeti küsimustikud ning neil paluti esitada tõendeid selle kohta, et nad vastavad eespool nimetatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(7)

Kõigile taotlejatele saadeti küsimustikud ning neil paluti esitada tõendeid selle kohta, et nad vastavad eespool nimetatud kriteeriumidele.

| (8) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1212/2005 artikli 1 lõikele 4 võib neile kriteeriumidele vastavate eksportivate tootjate suhtes kohaldada nullmääraga dumpinguvastast tollimaksu sarnaselt äriühingutega, kellele oli võimaldatud turumajanduslik kohtlemine algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kohaselt, või 28,6 % kaalutud keskmist tollimaksumäära sarnaselt äriühingutega, kellele oli võimaldatud individuaalne kohtlemine algmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1212/2005 artikli 1 lõikele 4 võib neile kriteeriumidele vastavate eksportivate tootjate suhtes kohaldada nullmääraga dumpinguvastast tollimaksu sarnaselt äriühingutega, kellele oli võimaldatud turumajanduslik kohtlemine algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kohaselt, või 28,6 % kaalutud keskmist tollimaksumäära sarnaselt äriühingutega, kellele oli võimaldatud individuaalne kohtlemine algmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt.

| (9) | Komisjon otsis ja kontrollis teavet, mida ta pidas vajalikuks määruse (EÜ) nr 1212/2005 artikli 1 lõikes 4 sätestatud nelja kriteeriumi täitmise kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon otsis ja kontrollis teavet, mida ta pidas vajalikuks määruse (EÜ) nr 1212/2005 artikli 1 lõikes 4 sätestatud nelja kriteeriumi täitmise kindlakstegemiseks.

C.   TULEMUSED

| (10) | Taotluste kontrollimise käigus selgus, et kaks äriühingut ei eksportinud vaatlusalust toodet ühendusse pärast meetmete aluseks olnud uurimisperioodi lõppu ega olnud võtnud kohustust vaatlusaluse toote märkimisväärse koguse eksportimiseks ühendusse. Kõnealused äriühingud ei vastanud põhjenduses 5 esitatud kolmandale kriteeriumile, seetõttu ei saa nende suhtes kohaldada uue eksportiva tootja režiimi. |
| --- | --- |

(10)

Taotluste kontrollimise käigus selgus, et kaks äriühingut ei eksportinud vaatlusalust toodet ühendusse pärast meetmete aluseks olnud uurimisperioodi lõppu ega olnud võtnud kohustust vaatlusaluse toote märkimisväärse koguse eksportimiseks ühendusse. Kõnealused äriühingud ei vastanud põhjenduses 5 esitatud kolmandale kriteeriumile, seetõttu ei saa nende suhtes kohaldada uue eksportiva tootja režiimi.

| (11) | Kaks Hiina eksportivat tootjat ei suutnud tõendada, et nad ei ole seotud Hiina Rahvavabariigist pärit eksportijate või tootjatega, kelle suhtes kohaldatakse määrusega (EÜ) nr 1212/2005 kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid; kõnealused äriühingud ei suutnud esitada piisavaid tõendeid niisuguse suhte olemasolu ümberlükkamiseks. Kõnealused äriühingud ei vastanud põhjenduses 5 esitatud teisele kriteeriumile, seetõttu ei saa nende suhtes kohaldada uue eksportiva tootja režiimi. |
| --- | --- |

(11)

Kaks Hiina eksportivat tootjat ei suutnud tõendada, et nad ei ole seotud Hiina Rahvavabariigist pärit eksportijate või tootjatega, kelle suhtes kohaldatakse määrusega (EÜ) nr 1212/2005 kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid; kõnealused äriühingud ei suutnud esitada piisavaid tõendeid niisuguse suhte olemasolu ümberlükkamiseks. Kõnealused äriühingud ei vastanud põhjenduses 5 esitatud teisele kriteeriumile, seetõttu ei saa nende suhtes kohaldada uue eksportiva tootja režiimi.

| (12) | Üks Hiina eksportiv tootja (Weifang Stable Casting), kes taotles ainult individuaalset kohtlemist, esitas piisavad tõendid oma vastavuse kohta kõigile põhjenduses 5 esitatud neljale kriteeriumile. Kõnealune äriühing tõendas, et i) ta ei eksportinud ajavahemikus 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 ühendusse vaatlusalust toodet; ii) ta ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse määrusega (EÜ) nr 1212/2005 kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid; iii) ta on alates 2008. aastast eksportinud ühendusse märkimisväärses koguses vaatlusaluseid tooteid; iv) ta täidab kõiki individuaalse tollimaksumäära kehtestamiseks vajalikke nõudeid algmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt. Seega võib kõnealuse tootja suhtes kohaldada individuaalse kohtlemise saanud äriühingute tollimaksumäärade kaalutud keskmisena arvutatud tollimaksumäära, mida kohaldatakse valimisse kaasamata koostööd tegevate äriühingute suhtes (s.o 28,6 %) vastavalt määruse (EÜ) nr 1212/2005 artikli 1 lõikele 4, ning lisada ta nimetatud määruse artikli 1 lõikes 2 esitatud eksportivate tootjate loetelusse. |
| --- | --- |

(12)

Üks Hiina eksportiv tootja (Weifang Stable Casting), kes taotles ainult individuaalset kohtlemist, esitas piisavad tõendid oma vastavuse kohta kõigile põhjenduses 5 esitatud neljale kriteeriumile. Kõnealune äriühing tõendas, et i) ta ei eksportinud ajavahemikus 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 ühendusse vaatlusalust toodet; ii) ta ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse määrusega (EÜ) nr 1212/2005 kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid; iii) ta on alates 2008. aastast eksportinud ühendusse märkimisväärses koguses vaatlusaluseid tooteid; iv) ta täidab kõiki individuaalse tollimaksumäära kehtestamiseks vajalikke nõudeid algmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt. Seega võib kõnealuse tootja suhtes kohaldada individuaalse kohtlemise saanud äriühingute tollimaksumäärade kaalutud keskmisena arvutatud tollimaksumäära, mida kohaldatakse valimisse kaasamata koostööd tegevate äriühingute suhtes (s.o 28,6 %) vastavalt määruse (EÜ) nr 1212/2005 artikli 1 lõikele 4, ning lisada ta nimetatud määruse artikli 1 lõikes 2 esitatud eksportivate tootjate loetelusse.

D.   INDIVIDUAALSETE TOLLIMAKSUMÄÄRADEGA ÄRIÜHINGUTE NIMEKIRJA MUUTMINE

| (13) | Võttes arvesse põhjenduses 12 nimetatud uurimistulemusi, tehakse järeldus, et äriühing Weifang Stable Casting tuleks lisada määruse (EÜ) nr 1212/2005 artikli 1 lõikes 2 esitatud äriühingute loetelusse 28,6 % tollimaksumääraga. |
| --- | --- |

(13)

Võttes arvesse põhjenduses 12 nimetatud uurimistulemusi, tehakse järeldus, et äriühing Weifang Stable Casting tuleks lisada määruse (EÜ) nr 1212/2005 artikli 1 lõikes 2 esitatud äriühingute loetelusse 28,6 % tollimaksumääraga.

| (14) | Kõiki taotlejaid ja ühenduse tootmisharu on teavitatud uurimise tulemustest ja neile on antud võimalus avaldada oma arvamust. Märkused on läbi vaadatud ja neid on võimalust mööda arvesse võetud, |
| --- | --- |

(14)

Kõiki taotlejaid ja ühenduse tootmisharu on teavitatud uurimise tulemustest ja neile on antud võimalus avaldada oma arvamust. Märkused on läbi vaadatud ja neid on võimalust mööda arvesse võetud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1212/2005 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud Hiina Rahvavabariigi äriühingute valmistatud toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd., Xinongcheng |
| Liulintun, Luancheng County, Shijiazhuang City |
| Hebei, 051430 Hiina Rahvavabariik |

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks (%)

TARICi lisakood

Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd., Xinongcheng

Liulintun, Luancheng County, Shijiazhuang City

Hebei, 051430 Hiina Rahvavabariik

0

A675

| Shaoshan Huanqiu Castings Foundry, Fengjia Village |
| --- |
| Yingtian Township, Shaoshan, Hunan, Hiina Rahvavabariik |

Shaoshan Huanqiu Castings Foundry, Fengjia Village

Yingtian Township, Shaoshan, Hunan, Hiina Rahvavabariik

0

A676

| Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd. |
| --- |
| Beizhangzhuang Town, Handan County, Hebei, Hiina Rahvavabariik |

Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd.

Beizhangzhuang Town, Handan County, Hebei, Hiina Rahvavabariik

0

A677

| Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd. |
| --- |
| Jiaocheng County, Shanxi Province, Hiina Rahvavabariik |

Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd.

Jiaocheng County, Shanxi Province, Hiina Rahvavabariik

0

A678

| Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd. |
| --- |
| Guan Pu Tou Village, Yang Cheng Zhuang Town |
| Jinghai District, 301617 Tianjin, Hiina Rahvavabariik |

Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd.

Guan Pu Tou Village, Yang Cheng Zhuang Town

Jinghai District, 301617 Tianjin, Hiina Rahvavabariik

0

A679

| Baoding City Maikesaier Casting Ltd. |
| --- |
| Xin'anli Town, Tang County |
| Hebei; Baoding 072350, Hiina Rahvavabariik |

Baoding City Maikesaier Casting Ltd.

Xin'anli Town, Tang County

Hebei; Baoding 072350, Hiina Rahvavabariik

0

A867

| Baoding Yuehai Machine Manufacturing Co., Ltd., |
| --- |
| No 333 Building A Tian E West Road, |
| Baoding, Hebei, Hiina Rahvavabariik |

Baoding Yuehai Machine Manufacturing Co., Ltd.,

No 333 Building A Tian E West Road,

Baoding, Hebei, Hiina Rahvavabariik

0

A868

| Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd |
| --- |
| No. 8 DiZangAn, Taiyuan, Shanxi, 030002, Hiina Rahvavabariik |

Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd

No. 8 DiZangAn, Taiyuan, Shanxi, 030002, Hiina Rahvavabariik

18,6

A680

| Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory |
| --- |
| Bai Fo Tang Village, Si Men Cum Town, Bo Tou City |
| 062159, Hebei Province, Hiina Rahvavabariik |

Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory

Bai Fo Tang Village, Si Men Cum Town, Bo Tou City

062159, Hebei Province, Hiina Rahvavabariik

28,6

A681

| Hebei Shunda Foundry Co. Ltd., Qufu Road, Quyang |
| --- |
| 073100, Hiina Rahvavabariik |

Hebei Shunda Foundry Co. Ltd., Qufu Road, Quyang

073100, Hiina Rahvavabariik

28,6

A682

| Xianxian Guozhuang Precision Casting Co., Ltd. |
| --- |
| Guli Village, Xian County, |
| Hebei, Gouzhuang, Hiina Rahvavabariik |

Xianxian Guozhuang Precision Casting Co., Ltd.

Guli Village, Xian County,

Hebei, Gouzhuang, Hiina Rahvavabariik

28,6

A869

| Wuxi Norlong Foundry Co., Ltd. |
| --- |
| Wuxi New District |
| Jiangsu, Hiina Rahvavabariik |

Wuxi Norlong Foundry Co., Ltd.

Wuxi New District

Jiangsu, Hiina Rahvavabariik

28,6

A870

| HanDan County Yan Yuan Smelting and Casting Co., Ltd |
| --- |
| South of Hu Cun Village, Hu Cun Town, |
| Han Dan County, Hebei, Hiina Rahvavabariik |

HanDan County Yan Yuan Smelting and Casting Co., Ltd

South of Hu Cun Village, Hu Cun Town,

Han Dan County, Hebei, Hiina Rahvavabariik

28,6

A871

| Tianjin Loiselet Art Casting Co., Ltd |
| --- |
| Dongzhuangke, Yangchenzhuang, |
| Jinghai, Tianjin, Hiina Rahvavabariik |

Tianjin Loiselet Art Casting Co., Ltd

Dongzhuangke, Yangchenzhuang,

Jinghai, Tianjin, Hiina Rahvavabariik

28,6

A872

| Weifang Stable Casting Co., Ltd |
| --- |
| Fangzi District, Weifang City, Shandong Province, Hiina Rahvavabariik |

Weifang Stable Casting Co., Ltd

Fangzi District, Weifang City, Shandong Province, Hiina Rahvavabariik

28,6

A931

| Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei |
| --- |
| Taiyuan main street, Yi County, Hebei Province |
| 074200, Hiina Rahvavabariik |

Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei

Taiyuan main street, Yi County, Hebei Province

074200, Hiina Rahvavabariik

31,8

A683

| Shandong Huijin Stock Co. Ltd., North of Kouzhen Town |
| --- |
| Laiwu City, Shandong Province, 271114, Hiina Rahvavabariik |

Shandong Huijin Stock Co. Ltd., North of Kouzhen Town

Laiwu City, Shandong Province, 271114, Hiina Rahvavabariik

37,9

A684

Kõik teised äriühingud

47,8

A999”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 6. aprill 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

J. POSPÍŠIL

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

1

(2)  ELT L 199, 29.7.2005, lk 1.

2

---

| 8.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/5

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 283/2009,

6. aprill 2009,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1858/2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Indiast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | 12. augustil 1999 kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1796/1999 (2) (edaspidi „esialgne uurimine”) muu hulgas Indiast (edaspidi „asjaomane riik”) pärit terastrosside ja -kaablite (edaspidi „vaatlusalune toode”) impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Äriühingu Usha Martin Limited (edaspidi „UML”) valmistatud toodete suhtes kohaldatavaks lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määraks kehtestati 23,8 %. |
| --- | --- |

(1)

12. augustil 1999 kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1796/1999 (2) (edaspidi „esialgne uurimine”) muu hulgas Indiast (edaspidi „asjaomane riik”) pärit terastrosside ja -kaablite (edaspidi „vaatlusalune toode”) impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Äriühingu Usha Martin Limited (edaspidi „UML”) valmistatud toodete suhtes kohaldatavaks lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määraks kehtestati 23,8 %.

| (2) | Otsusega 1999/572/EÜ (3) kiitis komisjon heaks UMLi hinnakohustuse ning selle tulemusena vabastati UMLi toodetud vaatlusaluse toote Indiast pärit import, mille suhtes kehtis hinnakohustus, eespool nimetatud lõplikust dumpinguvastasest tollimaksust. |
| --- | --- |

(2)

Otsusega 1999/572/EÜ (3) kiitis komisjon heaks UMLi hinnakohustuse ning selle tulemusena vabastati UMLi toodetud vaatlusaluse toote Indiast pärit import, mille suhtes kehtis hinnakohustus, eespool nimetatud lõplikust dumpinguvastasest tollimaksust.

| (3) | Pärast algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist otsustas nõukogu 8. novembril 2005 määrusega (EÜ) nr 1858/2005, (4) et tuleb säilitada dumpinguvastased meetmed muu hulgas Indiast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes (edaspidi „aegumist käsitlev uurimine”). |
| --- | --- |

(3)

Pärast algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist otsustas nõukogu 8. novembril 2005 määrusega (EÜ) nr 1858/2005, (4) et tuleb säilitada dumpinguvastased meetmed muu hulgas Indiast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes (edaspidi „aegumist käsitlev uurimine”).

| (4) | 23. jaanuaril 2006 muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 121/2006 (5) määrust (EÜ) nr 1858/2005 seoses eespool nimetatud hinnakohustuse rikkumisega ning selle kohustuse heakskiit tühistati komisjoni 22. detsembri 2005. aasta otsusega 2006/38/EÜ (6). |
| --- | --- |

(4)

23. jaanuaril 2006 muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 121/2006 (5) määrust (EÜ) nr 1858/2005 seoses eespool nimetatud hinnakohustuse rikkumisega ning selle kohustuse heakskiit tühistati komisjoni 22. detsembri 2005. aasta otsusega 2006/38/EÜ (6).

2.   Vahepealse läbivaatamise taotlus

| (5) | 2007. aastal sai komisjon osalise vahepealse läbivaatamise taotluse vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 (edaspidi „vahepealne läbivaatamine”). Üksnes dumpingu uurimist käsitleva taotluse esitas UML. UML väitis, et tema ühendusse suunatud ekspordi hinnad olid tõusnud kiiremas tempos kui omamaised hinnad Indias, mida kinnitas dumpingumarginaali vähenemine. Seega väitis UML, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad. |
| --- | --- |

(5)

2007. aastal sai komisjon osalise vahepealse läbivaatamise taotluse vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 (edaspidi „vahepealne läbivaatamine”). Üksnes dumpingu uurimist käsitleva taotluse esitas UML. UML väitis, et tema ühendusse suunatud ekspordi hinnad olid tõusnud kiiremas tempos kui omamaised hinnad Indias, mida kinnitas dumpingumarginaali vähenemine. Seega väitis UML, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad.

| (6) | Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et vahepealse läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning otsustas algatada kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 läbivaatamise, mis piirdub dumpingu kontrollimisega UMLi puhul. Komisjon avaldas algatamisteate 9. jaanuaril 2008. aastal Euroopa Liidu Teatajas
   (7) ja alustas uurimist. |
| --- | --- |

(6)

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et vahepealse läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning otsustas algatada kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 läbivaatamise, mis piirdub dumpingu kontrollimisega UMLi puhul. Komisjon avaldas algatamisteate 9. jaanuaril 2008. aastal Euroopa Liidu Teatajas
   (7) ja alustas uurimist.

3.   Uurimisega seotud isikud

| (7) | Komisjon teatas UMLile, eksportiva riigi ametiasutustele ja ühenduse tootjaid esindavale organisatsioonile Liaison Committee of EU Wire Ropes Industries (edaspidi „EWRIS”) ametlikult osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon teatas UMLile, eksportiva riigi ametiasutustele ja ühenduse tootjaid esindavale organisatsioonile Liaison Committee of EU Wire Ropes Industries (edaspidi „EWRIS”) ametlikult osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

4.   Küsimustikud ja kontrollkäigud

| (8) | Küsimustikud saadeti UMLile ja temaga seotud äriühingutele, kes kõik vastasid ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta oma analüüside jaoks vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäike järgmiste äriühingute valdustes:






  a) | India






  — | Usha Martin Limited („UML”), Ranchi |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Küsimustikud saadeti UMLile ja temaga seotud äriühingutele, kes kõik vastasid ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta oma analüüside jaoks vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäike järgmiste äriühingute valdustes:

a)

India

—

Usha Martin Limited („UML”), Ranchi

| b) | Araabia Ühendemiraadid (AÜE)






  — | Brunton Wolf Wire Ropes FZCo, Dubai |
| --- | --- | --- |

b)

Araabia Ühendemiraadid (AÜE)

—

Brunton Wolf Wire Ropes FZCo, Dubai

| c) | Ühendkuningriik






  — | Usha Martin UK Ltd. („UMUK”), Worksop |
| --- | --- | --- |

c)

Ühendkuningriik

—

Usha Martin UK Ltd. („UMUK”), Worksop

5.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

| (9) | Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2006 kuni 30. septembrini 2007 (edaspidi „uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(9)

Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2006 kuni 30. septembrini 2007 (edaspidi „uurimisperiood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (10) | Osalise vahepealse läbivaatamise vaatlusalust toodet nimetatakse tavapäraselt terastrossiks ja see on sama, mis on määratletud esialgses ja aegumisega seotud uurimises, mille alusel praegused meetmed on kehtestatud. Selle toote moodustavad terasest, kuid mitte roostevabast terasest trossid ja kaablid, sealhulgas mittehargnevad trossid ja kaablid, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on vähemalt 3 mm ning mis on pärit Indiast ja praegu liigitatud CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla. |
| --- | --- |

(10)

Osalise vahepealse läbivaatamise vaatlusalust toodet nimetatakse tavapäraselt terastrossiks ja see on sama, mis on määratletud esialgses ja aegumisega seotud uurimises, mille alusel praegused meetmed on kehtestatud. Selle toote moodustavad terasest, kuid mitte roostevabast terasest trossid ja kaablid, sealhulgas mittehargnevad trossid ja kaablid, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on vähemalt 3 mm ning mis on pärit Indiast ja praegu liigitatud CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla.

2.   Samasugune toode

| (11) | Leiti, et UMLi toodetud terastrossidel, mida müüakse India omamaisel turul, ning nendel, mida UML ekspordib ühendusse, on ühesugused füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused ja kasutusviisid. Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(11)

Leiti, et UMLi toodetud terastrossidel, mida müüakse India omamaisel turul, ning nendel, mida UML ekspordib ühendusse, on ühesugused füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused ja kasutusviisid. Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

| (12) | Et paremini mõista vaatlusaluse ja samasuguse toote laadi, tuleks meeles pidada, et terastrosside tootmisprotsess koosneb keermete põimimisest, mis on omakorda põimitud terasest valtstraadi kimbust. Uurimistes on tavaks määrata kindlaks toote kontrollnumbrid, mille puhul võetakse arvesse toote üksikasjalikke omadusi, et eristada neid mitmesuguseid tooteliike, mida eksportiv tootja toodab ja müüb asjaomase riigi omamaisel turul, nendest, mida eksporditakse ühendusse. |
| --- | --- |

(12)

Et paremini mõista vaatlusaluse ja samasuguse toote laadi, tuleks meeles pidada, et terastrosside tootmisprotsess koosneb keermete põimimisest, mis on omakorda põimitud terasest valtstraadi kimbust. Uurimistes on tavaks määrata kindlaks toote kontrollnumbrid, mille puhul võetakse arvesse toote üksikasjalikke omadusi, et eristada neid mitmesuguseid tooteliike, mida eksportiv tootja toodab ja müüb asjaomase riigi omamaisel turul, nendest, mida eksporditakse ühendusse.

| (13) | Ühenduse tootmisharu väitel ei võetud dumpingu arvutamiseks soovitatud toote kontrollnumbrite kindlaksmääramisel arvesse kaht põhielementi – südamiku tüüpi ja traadi tõmbetugevust. |
| --- | --- |

(13)

Ühenduse tootmisharu väitel ei võetud dumpingu arvutamiseks soovitatud toote kontrollnumbrite kindlaksmääramisel arvesse kaht põhielementi – südamiku tüüpi ja traadi tõmbetugevust.

| (14) | Ent UMLi dumpingumarginaali kindlakstegemiseks määrati toote kontrollnumbrid äriühingu enda tootekodeerimissüsteemi kohaselt, et tagada omamaisel turul müüdavate toodete füüsikaliste omaduste võrreldavus ühendusse eksporditavate toodete omadustega. |
| --- | --- |

(14)

Ent UMLi dumpingumarginaali kindlakstegemiseks määrati toote kontrollnumbrid äriühingu enda tootekodeerimissüsteemi kohaselt, et tagada omamaisel turul müüdavate toodete füüsikaliste omaduste võrreldavus ühendusse eksporditavate toodete omadustega.

| (15) | Eespool nimetatud asjaolusid silmas pidades leiti, et toote kontrollnumbrite muutmine ei ole vajalik, ning seetõttu tuli see väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(15)

Eespool nimetatud asjaolusid silmas pidades leiti, et toote kontrollnumbrite muutmine ei ole vajalik, ning seetõttu tuli see väide tagasi lükata.

| (16) | UML väitis, et üksteisega väga sarnased tooteliigid tuleks kaasata eksporditud liikide ja omamaisel turul müüdud tooteliikide võrdlusse, võttes arvesse väidetavaid minimaalseid erinevusi trossi diameetris, nagu traatide asetus keermetes, keermete arv keerme/traadi kombinatsioonides, või traadi omadusi, nagu galvaanitud traadi vastandamine galvaanimata traadile. |
| --- | --- |

(16)

UML väitis, et üksteisega väga sarnased tooteliigid tuleks kaasata eksporditud liikide ja omamaisel turul müüdud tooteliikide võrdlusse, võttes arvesse väidetavaid minimaalseid erinevusi trossi diameetris, nagu traatide asetus keermetes, keermete arv keerme/traadi kombinatsioonides, või traadi omadusi, nagu galvaanitud traadi vastandamine galvaanimata traadile.

| (17) | Siiski leiti, et uurimises, milles vaadatakse läbi väidetavalt muutunud asjaolusid, tuleks järgida võimalikult samu parameetreid, mida oli kasutatud eelmistes uurimistes. Lisaks näitas väite uurimine, et võimalik mõju uurimise järeldustele oleks tähtsusetu. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(17)

Siiski leiti, et uurimises, milles vaadatakse läbi väidetavalt muutunud asjaolusid, tuleks järgida võimalikult samu parameetreid, mida oli kasutatud eelmistes uurimistes. Lisaks näitas väite uurimine, et võimalik mõju uurimise järeldustele oleks tähtsusetu. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

C.   DUMPING

1.   Normaalväärtus

| (18) | Normaalväärtuse määramiseks tehti esiteks UMLi puhul kindlaks, kas tema vaatlusaluse toote omamaine kogumüük oli tüüpiline võrreldes tema ühendusse suunatud eksportmüügi kogumahuga. Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt on omamaine müük tüüpiline siis, kui omamaise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote müügi kogumahust. Leiti, et UMLi müük toimus omamaisel turul tüüpilistes kogustes. |
| --- | --- |

(18)

Normaalväärtuse määramiseks tehti esiteks UMLi puhul kindlaks, kas tema vaatlusaluse toote omamaine kogumüük oli tüüpiline võrreldes tema ühendusse suunatud eksportmüügi kogumahuga. Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt on omamaine müük tüüpiline siis, kui omamaise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote müügi kogumahust. Leiti, et UMLi müük toimus omamaisel turul tüüpilistes kogustes.

| (19) | Seejärel tehti kindlaks need omamaisel turul müüdud vaatlusaluse toote liigid, mis olid identsed ja vahetult võrreldavad ekspordiks ühendusse müüdud liikidega. |
| --- | --- |

(19)

Seejärel tehti kindlaks need omamaisel turul müüdud vaatlusaluse toote liigid, mis olid identsed ja vahetult võrreldavad ekspordiks ühendusse müüdud liikidega.

| (20) | Iga tooteliigi puhul, mida UML müüs omamaisel turul ja mis leiti olevat ühendusse ekspordiks müüdavate tooteliikidega vahetult võrreldavad, tehti algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamisel kindlaks, kas omamaine müük oli toimunud tüüpilises koguses. |
| --- | --- |

(20)

Iga tooteliigi puhul, mida UML müüs omamaisel turul ja mis leiti olevat ühendusse ekspordiks müüdavate tooteliikidega vahetult võrreldavad, tehti algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamisel kindlaks, kas omamaine müük oli toimunud tüüpilises koguses.

| (21) | Algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt kontrolliti ka seda, kas iga tooteliigi omamaine müük oli toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks tehti kindlaks, kui suur osa vaatlusaluse eksporditava toote igast liigist müüdi uurimisperioodi jooksul kasumlikult sõltumatutele klientidele omamaisel turul. |
| --- | --- |

(21)

Algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt kontrolliti ka seda, kas iga tooteliigi omamaine müük oli toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks tehti kindlaks, kui suur osa vaatlusaluse eksporditava toote igast liigist müüdi uurimisperioodi jooksul kasumlikult sõltumatutele klientidele omamaisel turul.

| (22) | Nende tooteliikide puhul, mille omamaisel turul müüdud kogusest rohkem kui 80 % müüdi hinnaga, mis ei olnud ühiku tootmiskuludest madalam, st kõnealuse tooteliigi keskmine müügihind võrdus kõnealuse tooteliigi keskmise tootmiskuluga või oli sellest kõrgem, arvutati normaalväärtus kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi keskmise hinnana, hoolimata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte. |
| --- | --- |

(22)

Nende tooteliikide puhul, mille omamaisel turul müüdud kogusest rohkem kui 80 % müüdi hinnaga, mis ei olnud ühiku tootmiskuludest madalam, st kõnealuse tooteliigi keskmine müügihind võrdus kõnealuse tooteliigi keskmise tootmiskuluga või oli sellest kõrgem, arvutati normaalväärtus kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi keskmise hinnana, hoolimata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte.

| (23) | Nende tooteliikide puhul, mille omamaisel turul müüdud kogusest mitte rohkem kui 80 % müüdi hinnaga, mis ei olnud ühiku tootmiskuludest madalam, arvutati normaalväärtus kõnealuse tooteliigi ühiku tootmiskuludega võrdse või neist kõrgema hinnaga toimunud tehingute kaalutud keskmise hinnana. |
| --- | --- |

(23)

Nende tooteliikide puhul, mille omamaisel turul müüdud kogusest mitte rohkem kui 80 % müüdi hinnaga, mis ei olnud ühiku tootmiskuludest madalam, arvutati normaalväärtus kõnealuse tooteliigi ühiku tootmiskuludega võrdse või neist kõrgema hinnaga toimunud tehingute kaalutud keskmise hinnana.

| (24) | Nendel juhtudel, kui kõik teatava tooteliigiga tehtud müügitehingud olid kahjumlikud, otsustati, et kõnealust tooteliiki ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse käigus ja seega tuli normaalväärtus arvutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3, st asjaomase tooteliigi tootmiskulude alusel, millele liideti müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal. Algmääruse artikli 2 lõike 6 kohaselt põhinesid müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud UMLi samasuguse toote müügi keskmistel müügi-, üld- ja halduskuludel ning kasumil. |
| --- | --- |

(24)

Nendel juhtudel, kui kõik teatava tooteliigiga tehtud müügitehingud olid kahjumlikud, otsustati, et kõnealust tooteliiki ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse käigus ja seega tuli normaalväärtus arvutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3, st asjaomase tooteliigi tootmiskulude alusel, millele liideti müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal. Algmääruse artikli 2 lõike 6 kohaselt põhinesid müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud UMLi samasuguse toote müügi keskmistel müügi-, üld- ja halduskuludel ning kasumil.

2.   Ekspordihind

| (25) | Kõigil juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. |
| --- | --- |

(25)

Kõigil juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

| (26) | Kui müük toimus seotud importija või turustaja kaudu, võeti ekspordihinnaks hind, mida see seotud importija või turustaja kasutas edasimüügiks sõltumatutele klientidele ühenduses. Algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt kohandati kõiki importimise ja edasimüügi vahel esinenud kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit, mille said seotud importijad ühenduses uurimisperioodi jooksul. Kohandati maismaa- ja mereveokulusid, kindlustuskulusid, käitlemis-, pakendamis- ja krediidikulusid ning impordi tollimakse ja need arvati edasimüügihinnast maha, et saada tehasehind. |
| --- | --- |

(26)

Kui müük toimus seotud importija või turustaja kaudu, võeti ekspordihinnaks hind, mida see seotud importija või turustaja kasutas edasimüügiks sõltumatutele klientidele ühenduses. Algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt kohandati kõiki importimise ja edasimüügi vahel esinenud kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit, mille said seotud importijad ühenduses uurimisperioodi jooksul. Kohandati maismaa- ja mereveokulusid, kindlustuskulusid, käitlemis-, pakendamis- ja krediidikulusid ning impordi tollimakse ja need arvati edasimüügihinnast maha, et saada tehasehind.

3.   Võrdlus

| (27) | Keskmist normaalväärtust võrreldi iga vaatlusaluse toote liigi puhul keskmise ekspordihinnaga tehasehindade tasandil ja samal kaubandustasandil. Algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt ja õiglase võrdluse tagamiseks tehti kohandusi allahindluste, maismaa- ja mereveokulude, kindlustuskulude, käitlemis-, pakendamis- ja krediidikulude puhul, mis arvestati kõik ekspordihinnast maha, et saada tehasehind. |
| --- | --- |

(27)

Keskmist normaalväärtust võrreldi iga vaatlusaluse toote liigi puhul keskmise ekspordihinnaga tehasehindade tasandil ja samal kaubandustasandil. Algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt ja õiglase võrdluse tagamiseks tehti kohandusi allahindluste, maismaa- ja mereveokulude, kindlustuskulude, käitlemis-, pakendamis- ja krediidikulude puhul, mis arvestati kõik ekspordihinnast maha, et saada tehasehind.

| (28) | Seoses eksportmüügiga seotud äriühingutele taotles UML kaubandustasandi kohandamist omamaise müügi puhul vahendajatele ning müügi puhul UMLi seotud äriühingutele selle alusel, et mõlemal juhul oli tegemist pikaajaliste ärisuhetega. |
| --- | --- |

(28)

Seoses eksportmüügiga seotud äriühingutele taotles UML kaubandustasandi kohandamist omamaise müügi puhul vahendajatele ning müügi puhul UMLi seotud äriühingutele selle alusel, et mõlemal juhul oli tegemist pikaajaliste ärisuhetega.

| (29) | Uurimisega tuvastati siiski, et edasimüügi puhul on seotud importijad vaid vahendajad UMLi ja ühenduse sõltumatu kliendi vahel. Seepärast ei mõjuta vahendavate isikute kaubandustasand võrdlust kauplejatele ja lõppkasutajatele toimunud omamaise müügi ning samale kliendikategooriale ühenduses toimunud ekspordi edasimüügi vahel. Seetõttu lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(29)

Uurimisega tuvastati siiski, et edasimüügi puhul on seotud importijad vaid vahendajad UMLi ja ühenduse sõltumatu kliendi vahel. Seepärast ei mõjuta vahendavate isikute kaubandustasand võrdlust kauplejatele ja lõppkasutajatele toimunud omamaise müügi ning samale kliendikategooriale ühenduses toimunud ekspordi edasimüügi vahel. Seetõttu lükati väide tagasi.

| (30) | UML esitas veel ühe taotluse kohanduse tegemiseks, sest euro, USA dollari ja Briti naela vahetuskurss olid uurimisperioodil India ruupia suhtes ebasoodsas suunas arenenud. See taotlus lükati tagasi, sest kõnealust liikumist ei peetud püsivaks ja ka sellepärast, et peale eurodes toimunud otsemüügi sõltumatutele klientidele ühenduses hõlmas taotletud kohandus ka üleandehindu seotud äriühingutele. |
| --- | --- |

(30)

UML esitas veel ühe taotluse kohanduse tegemiseks, sest euro, USA dollari ja Briti naela vahetuskurss olid uurimisperioodil India ruupia suhtes ebasoodsas suunas arenenud. See taotlus lükati tagasi, sest kõnealust liikumist ei peetud püsivaks ja ka sellepärast, et peale eurodes toimunud otsemüügi sõltumatutele klientidele ühenduses hõlmas taotletud kohandus ka üleandehindu seotud äriühingutele.

4.   Dumpingumarginaal

| (31) | Algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt arvutati dumpingumarginaal, võrreldes kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(31)

Algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt arvutati dumpingumarginaal, võrreldes kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (32) | Eespool kirjeldatud tingimuste kohaselt võrreldi liikide lõikes kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote asjaomase liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga samal kaubandustasandil. |
| --- | --- |

(32)

Eespool kirjeldatud tingimuste kohaselt võrreldi liikide lõikes kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote asjaomase liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga samal kaubandustasandil.

| (33) | Sõltumatutele äriühingutele ühenduses toimunud otsemüügi puhul tuvastatud dumpingumarginaal, mis on väljendatud protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, oli uurimisperioodil 2,6 %, samas kui seotud äriühingute puhul määrati selleks – 3,9 %, mille tulemusena oli dumpingumarginaal negatiivne, – 2,8 %. |
| --- | --- |

(33)

Sõltumatutele äriühingutele ühenduses toimunud otsemüügi puhul tuvastatud dumpingumarginaal, mis on väljendatud protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, oli uurimisperioodil 2,6 %, samas kui seotud äriühingute puhul määrati selleks – 3,9 %, mille tulemusena oli dumpingumarginaal negatiivne, – 2,8 %.

D.   MUUTUNUD TINGIMUSTE PÜSIV ISELOOM

| (34) | Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt kontrolliti, kas leitud muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks. |
| --- | --- |

(34)

Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt kontrolliti, kas leitud muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.

| (35) | Uurimine näitas, et alates aegumise läbivaatamisest oli UML oma tootmist märkimisväärselt ümber korraldanud ja seda eelkõige hajutanud ning laiendanud oma müügivõrku kogu maailmas. Siiski ei olnud sellel asjaolul uurimisele kahjulikku mõju, sest kontserni raamatupidamissüsteem on alates tootmisest kuni müügini täielikult jälgitav. |
| --- | --- |

(35)

Uurimine näitas, et alates aegumise läbivaatamisest oli UML oma tootmist märkimisväärselt ümber korraldanud ja seda eelkõige hajutanud ning laiendanud oma müügivõrku kogu maailmas. Siiski ei olnud sellel asjaolul uurimisele kahjulikku mõju, sest kontserni raamatupidamissüsteem on alates tootmisest kuni müügini täielikult jälgitav.

| (36) | Ühenduse tootmisharu väitis, et UML eksportis ühendusse India päritolu terastrosse ja keermeid oma seotud tootjate kaudu Ühendkuningriigis ja Araabia Ühendemiraatides, muutes selle abil ühenduse turul müüdud terastrosside päritolu. |
| --- | --- |

(36)

Ühenduse tootmisharu väitis, et UML eksportis ühendusse India päritolu terastrosse ja keermeid oma seotud tootjate kaudu Ühendkuningriigis ja Araabia Ühendemiraatides, muutes selle abil ühenduse turul müüdud terastrosside päritolu.

| (37) | Eespool esitatud väidet arvestades ning uurimise ammendavuse huvides uuriti ka kontsernisiseseid äritehinguid ja keermete terastrossideks töötlemist seotud tootjate juures Ühendkuningriigis ja Araabia Ühendemiraatides. Leiti, et kõnealused äritehingud ei mõjuta läbivaatamisega seotud uurimise tulemusi. |
| --- | --- |

(37)

Eespool esitatud väidet arvestades ning uurimise ammendavuse huvides uuriti ka kontsernisiseseid äritehinguid ja keermete terastrossideks töötlemist seotud tootjate juures Ühendkuningriigis ja Araabia Ühendemiraatides. Leiti, et kõnealused äritehingud ei mõjuta läbivaatamisega seotud uurimise tulemusi.

| (38) | Araabia Ühendemiraatide tootjaga seoses tehti kindlaks, et ta ei eksportinud uurimisperioodil ühendusse UMLilt Indiast ostetud terastrosse. Kõiki tema müügitehinguid kontrolliti ja leiti, et sihtkohad on mujal maailmas. |
| --- | --- |

(38)

Araabia Ühendemiraatide tootjaga seoses tehti kindlaks, et ta ei eksportinud uurimisperioodil ühendusse UMLilt Indiast ostetud terastrosse. Kõiki tema müügitehinguid kontrolliti ja leiti, et sihtkohad on mujal maailmas.

| (39) | Mis puutub keermete töötlemisse terastrossideks, siis leiti, et see töötlemine oli mõlema seotud tootja puhul oluline. |
| --- | --- |

(39)

Mis puutub keermete töötlemisse terastrossideks, siis leiti, et see töötlemine oli mõlema seotud tootja puhul oluline.

| (40) | Nagu eespool põhjenduses 35 märgitud, on kontsern Usha Martin oma tootmise ümber kujundanud ja seda hajutanud. Ta ei tooda terastrosse üksnes Indias, vaid ka muudes tootmisrajatistes üle maailma. Kontsern teeb Indias edasisi investeeringuid tootlikkuse suurendamiseks ja tootmise edendamiseks, kuid tegutseb samal ajal üha globaalsemalt, investeerides kõikjal maailmas, sealhulgas ühenduses. |
| --- | --- |

(40)

Nagu eespool põhjenduses 35 märgitud, on kontsern Usha Martin oma tootmise ümber kujundanud ja seda hajutanud. Ta ei tooda terastrosse üksnes Indias, vaid ka muudes tootmisrajatistes üle maailma. Kontsern teeb Indias edasisi investeeringuid tootlikkuse suurendamiseks ja tootmise edendamiseks, kuid tegutseb samal ajal üha globaalsemalt, investeerides kõikjal maailmas, sealhulgas ühenduses.

| (41) | Samuti tuleb märkida, et Eurostati andmetel Indiast ühendusse suunduva terastrosside impordi keskmised hinnad on alates 2004. aastast näidanud kasvavat suundumust. Indiast pärit impordi keskmiste hindade tõus on tõepoolest olnud märgatavam kui maailma keskmiste impordihindade tõus. |
| --- | --- |

(41)

Samuti tuleb märkida, et Eurostati andmetel Indiast ühendusse suunduva terastrosside impordi keskmised hinnad on alates 2004. aastast näidanud kasvavat suundumust. Indiast pärit impordi keskmiste hindade tõus on tõepoolest olnud märgatavam kui maailma keskmiste impordihindade tõus.

| (42) | Eespool esitatut silmas pidades eeldatakse, et UMLi suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksu kehtetuks tunnistamise tagajärjel ei suurene terastrosside import ega kordu Indiast pärit terastrosside dumpinguhinnaga import ühenduse turule. |
| --- | --- |

(42)

Eespool esitatut silmas pidades eeldatakse, et UMLi suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksu kehtetuks tunnistamise tagajärjel ei suurene terastrosside import ega kordu Indiast pärit terastrosside dumpinguhinnaga import ühenduse turule.

| (43) | Seetõttu leiti, et olukord, mille tõttu algatati käesolev uurimine, ei muutu lähemas tulevikus sellisel viisil, mis võiks mõjutada käesoleva uurimise järeldusi. Seetõttu peetakse neid muutusi püsivaks. |
| --- | --- |

(43)

Seetõttu leiti, et olukord, mille tõttu algatati käesolev uurimine, ei muutu lähemas tulevikus sellisel viisil, mis võiks mõjutada käesoleva uurimise järeldusi. Seetõttu peetakse neid muutusi püsivaks.

E.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (44) | Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 ning võttes arvesse uurimise järeldusi, st dumpingu puudumine uurimisperioodil ja märkide puudumine dumpingu kordumisest tulevikus, tuleks Indiast pärit terastrosside ja -kaablite suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed UMLi puhul kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(44)

Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 ning võttes arvesse uurimise järeldusi, st dumpingu puudumine uurimisperioodil ja märkide puudumine dumpingu kordumisest tulevikus, tuleks Indiast pärit terastrosside ja -kaablite suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed UMLi puhul kehtetuks tunnistada.

| (45) | Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada Indiast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamist UMLi puhul, ning neile anti võimalus esitada oma märkused. |
| --- | --- |

(45)

Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada Indiast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamist UMLi puhul, ning neile anti võimalus esitada oma märkused.

| (46) | Huvitatud isikud tegid oma seisukohad teatavaks. Siiski ei olnud need märkused sellised, et nende tõttu oleks tulnud eespool esitatud järeldusi muuta, |
| --- | --- |

(46)

Huvitatud isikud tegid oma seisukohad teatavaks. Siiski ei olnud need märkused sellised, et nende tõttu oleks tulnud eespool esitatud järeldusi muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1858/2005 artikli 1 lõikes 2 muudetakse tabelit äriühingu Usha Martin Limited osas järgmiselt:

| Riik | Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| India | Usha Martin Limited |
| 2A, Shakespeare Sarani Kolkata |
| 700 071, West Bengal, India |

Riik

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks (%)

TARICi lisakood

India

Usha Martin Limited

2A, Shakespeare Sarani Kolkata

700 071, West Bengal, India

0

8613

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Luxembourg, 6. aprill 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

J. POSPÍŠIL

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

1

(2)  EÜT L 217, 17.8.1999, lk 1.

2

(3)  EÜT L 217, 17.8.1999, lk 63.

3

(4)  ELT L 299, 16.11.2005, lk 1.

4

(5)  ELT L 22, 26.1.2006, lk 1.

5

(6)  ELT L 22, 26.1.2006, lk 54.

6

(7)  ELT C 4, 9.1.2008, lk 22.

7

---

| 8.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/10

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 284/2009,

7. aprill 2009,

millega muudetakse teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätete osas määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 161 kolmandat lõiku,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rahvusvahelisi finantsturge tabanud enneolematu kriis on toonud ühendusele kaasa suuri väljakutseid, mis nõuavad kiiret reageerimist, et tõrjuda majandusele kui tervikule avalduvat negatiivset mõju ja eelkõige toetada investeeringuid majanduskasvu ja tööhõive edendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Rahvusvahelisi finantsturge tabanud enneolematu kriis on toonud ühendusele kaasa suuri väljakutseid, mis nõuavad kiiret reageerimist, et tõrjuda majandusele kui tervikule avalduvat negatiivset mõju ja eelkõige toetada investeeringuid majanduskasvu ja tööhõive edendamiseks.

| (2) | 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi reguleeriva raamistiku vastuvõtmisel lähtuti eesmärgist lihtsustada veelgi Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi programmitööd ja haldamist, muuta nende tegevus tõhusamaks ning suurendada nende elluviimise subsidiaarsust. |
| --- | --- |

(2)

2007.–2013. aasta programmitöö perioodi reguleeriva raamistiku vastuvõtmisel lähtuti eesmärgist lihtsustada veelgi Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi programmitööd ja haldamist, muuta nende tegevus tõhusamaks ning suurendada nende elluviimise subsidiaarsust.

| (3) | Nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 (1) teatavate sätete kohandamine on vajalik, et hõlbustada ühenduse rahaliste vahendite kasutamist rakenduskavade ja nende raames abi saavate projektide käivitamisel selliselt, et see kiirendaks nende rakendamist ja selliste investeeringute mõju majandusele. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 (1) teatavate sätete kohandamine on vajalik, et hõlbustada ühenduse rahaliste vahendite kasutamist rakenduskavade ja nende raames abi saavate projektide käivitamisel selliselt, et see kiirendaks nende rakendamist ja selliste investeeringute mõju majandusele.

| (4) | Tuleb suurendada Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondi (EIF) võimalust anda liikmesriikidele abi rakenduskavade ettevalmistamisel ja elluviimisel. |
| --- | --- |

(4)

Tuleb suurendada Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondi (EIF) võimalust anda liikmesriikidele abi rakenduskavade ettevalmistamisel ja elluviimisel.

| (5) | Võttes arvesse EIP ja EIFi asutamislepingu kohast rolli ühenduse finantsasutustena, peaks juhul, kui nad osalevad finantskorraldustoimingute korraldamises haldusfondidena, olema võimalik sõlmida nendega leping otse. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse EIP ja EIFi asutamislepingu kohast rolli ühenduse finantsasutustena, peaks juhul, kui nad osalevad finantskorraldustoimingute korraldamises haldusfondidena, olema võimalik sõlmida nendega leping otse.

| (6) | Finantskorraldusvahendite kasutamise hõlbustamiseks, eriti linnade säästva arengu valdkonnas, on vaja näha ette võimalus käsitada mitterahalisi toetusi abikõlblike kuludena fondide loomisel ja neisse maksete tegemisel. |
| --- | --- |

(6)

Finantskorraldusvahendite kasutamise hõlbustamiseks, eriti linnade säästva arengu valdkonnas, on vaja näha ette võimalus käsitada mitterahalisi toetusi abikõlblike kuludena fondide loomisel ja neisse maksete tegemisel.

| (7) | Ettevõtete, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamiseks on samuti vaja muuta paindlikumaks tingimused, mis reguleerivad eelmaksete tegemist asutamislepingu artiklis 87 sätestatud riigiabi raames. |
| --- | --- |

(7)

Ettevõtete, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamiseks on samuti vaja muuta paindlikumaks tingimused, mis reguleerivad eelmaksete tegemist asutamislepingu artiklis 87 sätestatud riigiabi raames.

| (8) | Suurprojektide elluviimise kiirendamiseks on vaja võimaldada komisjoni poolt veel vastu võtmata suurprojektidega seotud kulude kandmist kuluaruannetesse. |
| --- | --- |

(8)

Suurprojektide elluviimise kiirendamiseks on vaja võimaldada komisjoni poolt veel vastu võtmata suurprojektidega seotud kulude kandmist kuluaruannetesse.

| (9) | Liikmesriikide rahaliste vahendite tugevdamiseks, hõlbustades seeläbi rakenduskavade kiiret käivitamist kriisi kontekstis, on vaja muuta eelfinantseerimist käsitlevaid sätteid. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriikide rahaliste vahendite tugevdamiseks, hõlbustades seeläbi rakenduskavade kiiret käivitamist kriisi kontekstis, on vaja muuta eelfinantseerimist käsitlevaid sätteid.

| (10) | Rakenduskavade alguses tehtavad eelmaksed peaks tagama korrapärase rahavoo ja hõlbustama rakenduskavade elluviimisel maksete tegemist toetusesaajatele. Selleks tuleks ette näha sätted, mis käsitlevad struktuurifondide arvelt tehtavaid eelmakseid: 7,5 % (liikmesriikidele, kes kuulusid Euroopa Liitu enne 1. maid 2004) ja 9 % (liikmesriikidele, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või hiljem), et kiirendada rakenduskavade elluviimist. |
| --- | --- |

(10)

Rakenduskavade alguses tehtavad eelmaksed peaks tagama korrapärase rahavoo ja hõlbustama rakenduskavade elluviimisel maksete tegemist toetusesaajatele. Selleks tuleks ette näha sätted, mis käsitlevad struktuurifondide arvelt tehtavaid eelmakseid: 7,5 % (liikmesriikidele, kes kuulusid Euroopa Liitu enne 1. maid 2004) ja 9 % (liikmesriikidele, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või hiljem), et kiirendada rakenduskavade elluviimist.

| (11) | Võrdse kohtlemise ja õiguskindluse põhimõtte kohaselt tuleks artikli 56 lõike 2 ja artikli 78 lõike 1 muudatusi kohaldada kogu programmitöö perioodil 2007–2013. Seetõttu on vaja sätestada tagasiulatuv kohaldamine alates 1. augustist 2006, st määruse (EÜ) nr 1083/2006 jõustumise kuupäevast. Rahvusvahelisi finantsturge mõjutav enneolematu kriis nõuab kiiret reageerimist, et tõrjuda majandusele kui tervikule avalduvat negatiivset mõju, ning seetõttu peaksid ülejäänud muudatused jõustuma järgmisel päeval pärast määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(11)

Võrdse kohtlemise ja õiguskindluse põhimõtte kohaselt tuleks artikli 56 lõike 2 ja artikli 78 lõike 1 muudatusi kohaldada kogu programmitöö perioodil 2007–2013. Seetõttu on vaja sätestada tagasiulatuv kohaldamine alates 1. augustist 2006, st määruse (EÜ) nr 1083/2006 jõustumise kuupäevast. Rahvusvahelisi finantsturge mõjutav enneolematu kriis nõuab kiiret reageerimist, et tõrjuda majandusele kui tervikule avalduvat negatiivset mõju, ning seetõttu peaksid ülejäänud muudatused jõustuma järgmisel päeval pärast määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (12) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1083/2006 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(12)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1083/2006 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1083/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 44 teist lõiku muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | kui kokkuleppe objekt ei ole teenuste riigihankeleping kohaldatava riigihangete seaduse tähenduses, rahalise otsetoetusena määratletud annetuse näol toetuse andmisega finantsasutusele ilma konkursikutseta, kui see on kooskõlas asutamislepingule vastava siseriikliku õigusega.”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artikli 44 teist lõiku muudetakse järgmiselt:

a)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

kui kokkuleppe objekt ei ole teenuste riigihankeleping kohaldatava riigihangete seaduse tähenduses, rahalise otsetoetusena määratletud annetuse näol toetuse andmisega finantsasutusele ilma konkursikutseta, kui see on kooskõlas asutamislepingule vastava siseriikliku õigusega.”;

| b) | lisatakse järgmine punkt c:






  „c) | lepingu sõlmimisega otse EIP või EIFiga.”. |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine punkt c:

„c)

lepingu sõlmimisega otse EIP või EIFiga.”.

| 2) | Artikli 46 lõikele 1 lisatakse järgmine teine lõik:
  „EIP või EIF võivad liikmesriikide taotlusel osaleda esimeses lõigus osutatud tehnilise abi meetmetes.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 46 lõikele 1 lisatakse järgmine teine lõik:

„EIP või EIF võivad liikmesriikide taotlusel osaleda esimeses lõigus osutatud tehnilise abi meetmetes.”

| 3) | Artikli 56 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Erandina lõikest 1 võib mitterahalist toetust, amortisatsioonikulusid ja üldkulusid käsitada toetusesaajate poolt toimingute rakendamisel tehtud kulutustena käesoleva lõike kolmandas lõigus sätestatud tingimustel.
  Erandina lõikest 1 võib mitterahalist toetust seoses artikli 78 lõike 6 esimeses lõigus määratletud finantskorraldusvahenditega käsitada fondide või haldusfondide loomise või neisse maksete tegemise kuludena käesoleva lõike kolmandas lõigus sätestatud tingimustel.
  Esimeses ja teises lõigus nimetatud kulud peavad vastama järgmistele tingimustele:






  a) | lõike 4 alusel sätestatud abikõlblikkuse eeskirjad näevad ette selliste kulude abikõlblikkuse; |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 56 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Erandina lõikest 1 võib mitterahalist toetust, amortisatsioonikulusid ja üldkulusid käsitada toetusesaajate poolt toimingute rakendamisel tehtud kulutustena käesoleva lõike kolmandas lõigus sätestatud tingimustel.

Erandina lõikest 1 võib mitterahalist toetust seoses artikli 78 lõike 6 esimeses lõigus määratletud finantskorraldusvahenditega käsitada fondide või haldusfondide loomise või neisse maksete tegemise kuludena käesoleva lõike kolmandas lõigus sätestatud tingimustel.

Esimeses ja teises lõigus nimetatud kulud peavad vastama järgmistele tingimustele:

a)

lõike 4 alusel sätestatud abikõlblikkuse eeskirjad näevad ette selliste kulude abikõlblikkuse;

| b) | kulude summa on nõuetekohaselt põhjendatud tõendavate dokumentidega, millel on arvetega samaväärne tõendusjõud, ilma et see piiraks erimäärustes ette nähtud sätete kohaldamist; |
| --- | --- |

b)

kulude summa on nõuetekohaselt põhjendatud tõendavate dokumentidega, millel on arvetega samaväärne tõendusjõud, ilma et see piiraks erimäärustes ette nähtud sätete kohaldamist;

| c) | mitterahaliste toetuste puhul ei ületa fondidepoolne kaasrahastamine abikõlblikke kogukulusid, millest on maha arvatud selliste toetuste väärtus.” |
| --- | --- |

c)

mitterahaliste toetuste puhul ei ületa fondidepoolne kaasrahastamine abikõlblikke kogukulusid, millest on maha arvatud selliste toetuste väärtus.”

| 4) | Artiklit 78 muudetakse järgmiselt:






  a) | artikli 78 lõike 1 esimese lõigu viimane lause asendatakse järgmisega:
  „Toetusesaajate tehtud kulutused tõendatakse maksekviitungitega või samaväärse tõendusjõuga raamatupidamisdokumentidega, kui iga fondi käsitlevas erimääruses ei ole sätestatud teisiti.”; |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklit 78 muudetakse järgmiselt:

a)

artikli 78 lõike 1 esimese lõigu viimane lause asendatakse järgmisega:

„Toetusesaajate tehtud kulutused tõendatakse maksekviitungitega või samaväärse tõendusjõuga raamatupidamisdokumentidega, kui iga fondi käsitlevas erimääruses ei ole sätestatud teisiti.”;

| b) | artikli 78 lõike 2 punkt b jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

artikli 78 lõike 2 punkt b jäetakse välja;

| c) | artikli 78 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Kui artikli 41 lõike 3 kohaselt komisjon keeldub suurprojekti rahaliselt toetamast, tuleb pärast komisjoni otsuse vastuvõtmist kuluaruannet sellele vastavalt parandada.”. |
| --- | --- |

c)

artikli 78 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui artikli 41 lõike 3 kohaselt komisjon keeldub suurprojekti rahaliselt toetamast, tuleb pärast komisjoni otsuse vastuvõtmist kuluaruannet sellele vastavalt parandada.”.

| 5) | Artikli 82 lõike 1 teise lõigu punktid a, b ja c asendatakse järgmisega:






  „a) | liikmesriikidele, kes kuulusid Euroopa Liitu enne 1. maid 2004: 2 % struktuurifondide toetusest rakenduskavale 2007. aastal, 3 % struktuurifondide toetusest rakenduskavale 2008. aastal ja 2,5 % struktuurifondide toetusest rakenduskavale 2009. aastal; |
| --- | --- | --- |

5)

Artikli 82 lõike 1 teise lõigu punktid a, b ja c asendatakse järgmisega:

„a)

liikmesriikidele, kes kuulusid Euroopa Liitu enne 1. maid 2004: 2 % struktuurifondide toetusest rakenduskavale 2007. aastal, 3 % struktuurifondide toetusest rakenduskavale 2008. aastal ja 2,5 % struktuurifondide toetusest rakenduskavale 2009. aastal;

| b) | liikmesriikidele, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või pärast seda: 2 % struktuurifondide toetusest rakenduskavale 2007. aastal, 3 % struktuurifondide toetusest rakenduskavale 2008. aastal ja 4 % struktuurifondide toetusest rakenduskavale 2009. aastal; |
| --- | --- |

b)

liikmesriikidele, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või pärast seda: 2 % struktuurifondide toetusest rakenduskavale 2007. aastal, 3 % struktuurifondide toetusest rakenduskavale 2008. aastal ja 4 % struktuurifondide toetusest rakenduskavale 2009. aastal;

| c) | kui rakenduskava kuulub Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi alla ja vähemalt üks selles osalevast liikmesriigist ühines Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või pärast seda: 2 % ERFi toetusest rakenduskavale 2007. aastal, 3 % ERFi toetusest rakenduskavale 2008. aastal ja 4 % ERFi toetusest rakenduskavale 2009. aastal;” |
| --- | --- |

c)

kui rakenduskava kuulub Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi alla ja vähemalt üks selles osalevast liikmesriigist ühines Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või pärast seda: 2 % ERFi toetusest rakenduskavale 2007. aastal, 3 % ERFi toetusest rakenduskavale 2008. aastal ja 4 % ERFi toetusest rakenduskavale 2009. aastal;”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikli 1 lõiget 3 ja artikli 1 lõike 4 punkti a kohaldatakse siiski alates 1. augustist 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 7. aprill 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

K. SCHWARZENBERG

---

(1)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.

1

---

| 8.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/13 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 285/2009,

7. aprill 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 8. aprillil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. aprill 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | JO | 88,9 |
| MA | 50,7 |
| SN | 208,5 |
| TN | 129,8 |
| TR | 105,8 |
| ZZ | 116,7 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 51,1 |
| TR | 136,5 |
| ZZ | 114,4 |
| 0709 90 70 | MA | 64,2 |
| TR | 88,8 |
| ZZ | 76,5 |
| 0709 90 80 | EG | 60,4 |
| ZZ | 60,4 |
| 0805 10 20 | CN | 39,7 |
| EG | 43,8 |
| IL | 63,4 |
| MA | 46,5 |
| TN | 48,1 |
| TR | 76,6 |
| ZZ | 53,0 |
| 0805 50 10 | TR | 55,9 |
| ZZ | 55,9 |
| 0808 10 80 | AR | 82,2 |
| BR | 80,0 |
| CA | 110,7 |
| CL | 89,3 |
| CN | 75,2 |
| MK | 24,7 |
| NZ | 113,4 |
| US | 122,1 |
| UY | 71,7 |
| ZA | 78,7 |
| ZZ | 84,8 |
| 0808 20 50 | AR | 78,9 |
| CL | 102,0 |
| CN | 59,2 |
| UY | 52,8 |
| ZA | 95,9 |
| ZZ | 77,8 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

JO

88,9

MA

50,7

SN

208,5

TN

129,8

TR

105,8

ZZ

116,7

0707 00 05

JO

155,5

MA

51,1

TR

136,5

ZZ

114,4

0709 90 70

MA

64,2

TR

88,8

ZZ

76,5

0709 90 80

EG

60,4

ZZ

60,4

0805 10 20

CN

39,7

EG

43,8

IL

63,4

MA

46,5

TN

48,1

TR

76,6

ZZ

53,0

0805 50 10

TR

55,9

ZZ

55,9

0808 10 80

AR

82,2

BR

80,0

CA

110,7

CL

89,3

CN

75,2

MK

24,7

NZ

113,4

US

122,1

UY

71,7

ZA

78,7

ZZ

84,8

0808 20 50

AR

78,9

CL

102,0

CN

59,2

UY

52,8

ZA

95,9

ZZ

77,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 8.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 286/2009,

7. aprill 2009,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris teatavad nimetused (Melva de Andalucía (KGT), Caballa de Andalucía (KGT), Ovos Moles de Aveiro (KGT), Castagna di Vallerano (KPN))

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimese lõiguga ja vastavalt artikli 17 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2) Hispaania taotlus registreerida nimetused „Melva de Andalucía” ja „Caballa de Andalucía”, Portugali taotlus registreerida nimetus „Ovos Moles de Aveiro” ja Itaalia taotlus registreerida nimetus „Castagna di Vallerano”. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimese lõiguga ja vastavalt artikli 17 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2) Hispaania taotlus registreerida nimetused „Melva de Andalucía” ja „Caballa de Andalucía”, Portugali taotlus registreerida nimetus „Ovos Moles de Aveiro” ja Itaalia taotlus registreerida nimetus „Castagna di Vallerano”.

| (2) | Kuna määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohaselt ei ole komisjonile esitatud ühtegi vastuväidet, tuleks kõnealused nimetused registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohaselt ei ole komisjonile esitatud ühtegi vastuväidet, tuleks kõnealused nimetused registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetused registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. aprill 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 177, 12.7.2008, lk 18 (Melva de Andalucía); ELT C 177, 12.7.2008, lk 21 (Caballa de Andalucía); ELT C 184, 22.7.2008, lk 42 (Ovos Moles de Aveiro); ELT C 190, 29.7.2008, lk 7 (Castagna di Vallerano).

2

---

LISA

| 1. | Asutamislepingu I lisas loetletud inimtoiduks ette nähtud põllumajandustooted:

  Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

  ITAALIA
  Castagna di Vallerano (KPN)

  Klass 1.7.   Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

  HISPAANIA
  Melva de Andalucía (KGT)
  Caballa de Andalucía (KGT) |
| --- | --- |

1.

Asutamislepingu I lisas loetletud inimtoiduks ette nähtud põllumajandustooted:

Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

ITAALIA

Castagna di Vallerano (KPN)

Klass 1.7.   Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

HISPAANIA

Melva de Andalucía (KGT)

Caballa de Andalucía (KGT)

| 2. | Määruse I lisas osutatud toiduained:

  Klass 2.4.   Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

  PORTUGAL
  Ovos Moles de Aveiro (KGT) |
| --- | --- |

2.

Määruse I lisas osutatud toiduained:

Klass 2.4.   Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

PORTUGAL

Ovos Moles de Aveiro (KGT)

---

| 8.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 287/2009,

7. aprill 2009,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatava Armeeniast, Brasiiliast ja Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi impordi suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Menetluse algatamine

| (1) | Komisjon sai 28. mail 2008 kaebuse teatava Armeeniast, Brasiiliast ja Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärit alumiiniumfooliumi kohta; selle kaebuse esitas vastavalt algmääruse artiklile 5 Eurométaux (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 %, alumiiniumfooliumi kogutoodangust ühenduses. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon sai 28. mail 2008 kaebuse teatava Armeeniast, Brasiiliast ja Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärit alumiiniumfooliumi kohta; selle kaebuse esitas vastavalt algmääruse artiklile 5 Eurométaux (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 %, alumiiniumfooliumi kogutoodangust ühenduses.

| (2) | Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

| (3) | Menetlus algatati 12. juulil 2008 algatamisteate avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas
   (2). |
| --- | --- |

(3)

Menetlus algatati 12. juulil 2008 algatamisteate avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas
   (2).

2.   Menetlusega seotud isikud

| (4) | Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitanud ühenduse tootjatele, Armeenia, Brasiilia ja HRV eksportivatele tootjatele, asjaga teadaolevalt seotud importijatele, hulgimüüjatele, kasutajatele, tarnijatele ja ühendustele ning Armeenia, Brasiilia ja HRV esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitanud ühenduse tootjatele, Armeenia, Brasiilia ja HRV eksportivatele tootjatele, asjaga teadaolevalt seotud importijatele, hulgimüüjatele, kasutajatele, tarnijatele ja ühendustele ning Armeenia, Brasiilia ja HRV esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (5) | Võimaldamaks Armeenia ja HRV eksportivatel tootjatel taotleda soovi korral turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotluse vormid asjaga teadaolevalt seotud Armeenia ja Hiina eksportivatele tootjatele, Armeenia ja Hiina ametiasutustele ning muudele Hiina eksportivatele tootjatele, kes olid endast menetluse algatamise teadaandes sätestatud tähtaja jooksul teatanud. Armeenia eksportiv tootja ja kuus HRV eksportivat tootjat koos müügiga tegelevate sidusettevõtjatega taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 või individuaalset kohtlemist, kui uurimise käigus peaks selguma, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele. |
| --- | --- |

(5)

Võimaldamaks Armeenia ja HRV eksportivatel tootjatel taotleda soovi korral turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotluse vormid asjaga teadaolevalt seotud Armeenia ja Hiina eksportivatele tootjatele, Armeenia ja Hiina ametiasutustele ning muudele Hiina eksportivatele tootjatele, kes olid endast menetluse algatamise teadaandes sätestatud tähtaja jooksul teatanud. Armeenia eksportiv tootja ja kuus HRV eksportivat tootjat koos müügiga tegelevate sidusettevõtjatega taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 või individuaalset kohtlemist, kui uurimise käigus peaks selguma, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele.

| (6) | Arvestades HRV eksportivate tootjate ning ühenduse importijate suurt arvu, märkis komisjon algatamisteates, et vastavalt algmääruse artiklile 17 võib dumpingu ja kahju kindlakstegemiseks rakendada väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(6)

Arvestades HRV eksportivate tootjate ning ühenduse importijate suurt arvu, märkis komisjon algatamisteates, et vastavalt algmääruse artiklile 17 võib dumpingu ja kahju kindlakstegemiseks rakendada väljavõttelist uuringut.

| (7) | Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ning vajaduse korral valimi moodustada, paluti kõigil HRV eksportivatel tootjatel ja ühenduse importijatel endast Euroopa Komisjonile teada anda ning esitada algatamisteate kohaselt põhiteave vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta ajavahemikul 1. juulist 2007 kuni 30. juunini 2008. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ning vajaduse korral valimi moodustada, paluti kõigil HRV eksportivatel tootjatel ja ühenduse importijatel endast Euroopa Komisjonile teada anda ning esitada algatamisteate kohaselt põhiteave vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta ajavahemikul 1. juulist 2007 kuni 30. juunini 2008.

| (8) | Valimi moodustamiseks koostatud küsimustikule vastasid kuus HRV eksportivat tootjat. Üks ettevõtja keeldus uurimise varases etapis edasisest koostööst, mistõttu oli võimalik kaasata valimisse vaid viis eksportivat tootjat. Seepärast ei olnud valimi moodustamine enam vajalik ning kõiki isikuid teavitati valimist loobumisest. |
| --- | --- |

(8)

Valimi moodustamiseks koostatud küsimustikule vastasid kuus HRV eksportivat tootjat. Üks ettevõtja keeldus uurimise varases etapis edasisest koostööst, mistõttu oli võimalik kaasata valimisse vaid viis eksportivat tootjat. Seepärast ei olnud valimi moodustamine enam vajalik ning kõiki isikuid teavitati valimist loobumisest.

| (9) | Valimi moodustamiseks koostatud küsimustikule vastasid kaheksa importijat/kasutajat. Seepärast ei olnud valimi moodustamine enam vajalik ning kõiki isikuid teavitati valimist loobumisest. |
| --- | --- |

(9)

Valimi moodustamiseks koostatud küsimustikule vastasid kaheksa importijat/kasutajat. Seepärast ei olnud valimi moodustamine enam vajalik ning kõiki isikuid teavitati valimist loobumisest.

| (10) | Küsimustikud saadeti kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile teistele äriühingutele, kes olid algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teada andnud. Vastused saadi ühelt Armeenia, viielt HRV ja ühelt Brasiilia eksportivalt tootjalt ning ühelt tootjalt võrdlusriigis Türgis. Täielikud vastused küsimustikule saadi ka kuuelt ühenduse tootjalt ning kaheksa importijat/kasutajat tegid koostööd, saates küsimustikule vastused. Ükski lõppkasutaja ei esitanud komisjonile teavet ega andnud endast uurimise käigus teada. |
| --- | --- |

(10)

Küsimustikud saadeti kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile teistele äriühingutele, kes olid algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teada andnud. Vastused saadi ühelt Armeenia, viielt HRV ja ühelt Brasiilia eksportivalt tootjalt ning ühelt tootjalt võrdlusriigis Türgis. Täielikud vastused küsimustikule saadi ka kuuelt ühenduse tootjalt ning kaheksa importijat/kasutajat tegid koostööd, saates küsimustikule vastused. Ükski lõppkasutaja ei esitanud komisjonile teavet ega andnud endast uurimise käigus teada.

| (11) | Komisjon püüdis leida ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu esialgse kindlakstegemise, tekitatud kahju ja ühenduse huvide seisukohast, ning tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | ühenduse tootjad







  — | Alcomet PLC, Shumen, Bulgaaria |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisjon püüdis leida ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu esialgse kindlakstegemise, tekitatud kahju ja ühenduse huvide seisukohast, ning tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

ühenduse tootjad

—

Alcomet PLC, Shumen, Bulgaaria

| — | Symetal Aluminium Foil Industry S.A./Elval Hellenic Aluminium Industry S.A. Mandra Attikis, Kreeka |
| --- | --- |

—

Symetal Aluminium Foil Industry S.A./Elval Hellenic Aluminium Industry S.A. Mandra Attikis, Kreeka

| b) | HRV eksportivad tootjad







  — | Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Shanghai and Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Hebei |
| --- | --- | --- |

b)

HRV eksportivad tootjad

—

Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Shanghai and Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Hebei

| — | North China Aluminium Co., Ltd., Hebei (edaspidi „North China”) |
| --- | --- |

—

North China Aluminium Co., Ltd., Hebei (edaspidi „North China”)

| — | Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd., Shandong (edaspidi „Shandong”) |
| --- | --- |

—

Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd., Shandong (edaspidi „Shandong”)

| — | Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Jiangsu |
| --- | --- |

—

Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Jiangsu

| c) | Armeenia eksportiv tootja







  — | Closed Joint Stock Company „Rusal-Armenal”, Jerevan (edaspidi „Armenal”) ning seotud importijad Šveitsis ja Venemaal Rual Foil Limited, Rual Trade Limited, RTI Limited, Rusal Europe Limited ja Rusal Marketing Limited |
| --- | --- | --- |

c)

Armeenia eksportiv tootja

—

Closed Joint Stock Company „Rusal-Armenal”, Jerevan (edaspidi „Armenal”) ning seotud importijad Šveitsis ja Venemaal Rual Foil Limited, Rual Trade Limited, RTI Limited, Rusal Europe Limited ja Rusal Marketing Limited

| d) | Brasiilia eksportiv tootja







  — | Companhia Brasileira de Aluminio, São Paulo |
| --- | --- | --- |

d)

Brasiilia eksportiv tootja

—

Companhia Brasileira de Aluminio, São Paulo

| e) | Ühenduse sõltumatud importijad/kasutajad







  — | Coutinho Caro + Co International Trading GmbH, Hamburg, Saksamaa |
| --- | --- | --- |

e)

Ühenduse sõltumatud importijad/kasutajad

—

Coutinho Caro + Co International Trading GmbH, Hamburg, Saksamaa

| — | Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Saksamaa |
| --- | --- |

—

Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Saksamaa

| — | ITS Foil, Film and Paper Products bv, Apeldoorn, Madalmaad |
| --- | --- |

—

ITS Foil, Film and Paper Products bv, Apeldoorn, Madalmaad

| — | Groupe Sphere, Pariis, Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

Groupe Sphere, Pariis, Prantsusmaa

| (12) | Arvestades vajadust määrata kindlaks normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele turumajanduslikku kohtlemist võib-olla ei võimaldata, teostati kontroll normaalväärtuse kindlaksmääramiseks Türgi kui võrdlusriigi andmete põhjal järgmise äriühingu valdustes:






  f) | Türgi tootja







  — | Assan Demir ve Sac Sanayi A.Ș, Tuzla (uue nimega Assan Alüminyum Sanayi ve Ticaret A.Ș.) |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Arvestades vajadust määrata kindlaks normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele turumajanduslikku kohtlemist võib-olla ei võimaldata, teostati kontroll normaalväärtuse kindlaksmääramiseks Türgi kui võrdlusriigi andmete põhjal järgmise äriühingu valdustes:

f)

Türgi tootja

—

Assan Demir ve Sac Sanayi A.Ș, Tuzla (uue nimega Assan Alüminyum Sanayi ve Ticaret A.Ș.)

3.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (13) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2007 kuni 30. juunini 2008 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(13)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2007 kuni 30. juunini 2008 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (14) | Algatamisteatises esitatud määratluse kohaselt on vaatlusalune toode menetluse algatamise ajal tavapäraselt CN-koodi ex 7607 11 10 all deklareeritud Armeeniast, Brasiiliast ja Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,008 mm, kuid mitte üle 0,018 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, kuni 650 mm laiustes rullides. |
| --- | --- |

(14)

Algatamisteatises esitatud määratluse kohaselt on vaatlusalune toode menetluse algatamise ajal tavapäraselt CN-koodi ex 7607 11 10 all deklareeritud Armeeniast, Brasiiliast ja Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,008 mm, kuid mitte üle 0,018 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, kuni 650 mm laiustes rullides.

| (15) | Uurimisel tuvastati, et eespool esitatud tootekirjeldus hõlmas erinevaid tooteid, täpsemalt hiigel- ja tavarulle. Hiigel- ja tavarullid erinevad peamiselt kaalu poolest (tavaliselt kaaluvad hiigelrullid vähemalt 150 kg), seega tuleb alumiiniumfoolium ümber kerida, et muuta see laiatarbekaubaks, mida saab kasutada koduses majapidamises pakkimiseks ja muuks tarbeks. |
| --- | --- |

(15)

Uurimisel tuvastati, et eespool esitatud tootekirjeldus hõlmas erinevaid tooteid, täpsemalt hiigel- ja tavarulle. Hiigel- ja tavarullid erinevad peamiselt kaalu poolest (tavaliselt kaaluvad hiigelrullid vähemalt 150 kg), seega tuleb alumiiniumfoolium ümber kerida, et muuta see laiatarbekaubaks, mida saab kasutada koduses majapidamises pakkimiseks ja muuks tarbeks.

| (16) | 2009. aasta jaanuaris jagati algatamisteatises nimetatud CN-koodi ex 7607 11 10 alla kuulunud tooted kahe koodi alla: ex 7607 11 11 (tavarullid: alumiiniumfoolium paksusega mitte üle 0,021 mm, kuni 10 kilo kaaluvates rullides) ja ex 7607 11 19 (hiigelrullid: sama, kuid üle 10 kilo kaaluvates rullides). CN-kood viitab selle alumiiniumfooliumi rulli kaalule, mida on mainitud toote esialgses kirjelduses. Mõlema koodiga tähistatakse südamikule keritud alumiiniumfooliumi rulli. |
| --- | --- |

(16)

2009. aasta jaanuaris jagati algatamisteatises nimetatud CN-koodi ex 7607 11 10 alla kuulunud tooted kahe koodi alla: ex 7607 11 11 (tavarullid: alumiiniumfoolium paksusega mitte üle 0,021 mm, kuni 10 kilo kaaluvates rullides) ja ex 7607 11 19 (hiigelrullid: sama, kuid üle 10 kilo kaaluvates rullides). CN-kood viitab selle alumiiniumfooliumi rulli kaalule, mida on mainitud toote esialgses kirjelduses. Mõlema koodiga tähistatakse südamikule keritud alumiiniumfooliumi rulli.

| (17) | Ühenduse järgtööstus, st ümberkerimisega tegelevad äriühingud taotlesid, et vaatlusalune toode hõlmaks ka tavarulle, sest juhul, kui mõõdud kehtestatakse ainult rohkem kui 10 kg kaaluvatele alumiiniumfooliumi rullidele, võib see tuua kaasa tootmisahela järgmise etapi toodete (st vähem kui 10 kg kaaluvate alumiiniumfooliumi rullide) ekspordi suurenemise. Ümberkerimine toimuks ühenduse riikide asemel eksportivates riikides ning ühenduse ümberkerimisega tegelevad äriühingud kannaksid suurt kahju. Selle küsimusega seonduvat käsitletakse allpool põhjendustes 150–162. |
| --- | --- |

(17)

Ühenduse järgtööstus, st ümberkerimisega tegelevad äriühingud taotlesid, et vaatlusalune toode hõlmaks ka tavarulle, sest juhul, kui mõõdud kehtestatakse ainult rohkem kui 10 kg kaaluvatele alumiiniumfooliumi rullidele, võib see tuua kaasa tootmisahela järgmise etapi toodete (st vähem kui 10 kg kaaluvate alumiiniumfooliumi rullide) ekspordi suurenemise. Ümberkerimine toimuks ühenduse riikide asemel eksportivates riikides ning ühenduse ümberkerimisega tegelevad äriühingud kannaksid suurt kahju. Selle küsimusega seonduvat käsitletakse allpool põhjendustes 150–162.

| (18) | Alumiiniumfooliumi valmistamiseks valtsitakse alumiiniumikangid või -lehed soovitud paksuseni. Pärast valtsimist kuumtöödeldakse fooliumi lõõmutades, et muuta see elastseks. Pärast valtsimist ja lõõmutamist keritakse foolium kuni 650 mm laiustesse rullidesse. Rulli laius on kasutuse seisukohast otsustav tegur, sest fooliumi kasutajad (ümberkerimisega tegelevad äriühingud) kerivad selle jaemüügiks ette nähtud väikestesse rullidesse. |
| --- | --- |

(18)

Alumiiniumfooliumi valmistamiseks valtsitakse alumiiniumikangid või -lehed soovitud paksuseni. Pärast valtsimist kuumtöödeldakse fooliumi lõõmutades, et muuta see elastseks. Pärast valtsimist ja lõõmutamist keritakse foolium kuni 650 mm laiustesse rullidesse. Rulli laius on kasutuse seisukohast otsustav tegur, sest fooliumi kasutajad (ümberkerimisega tegelevad äriühingud) kerivad selle jaemüügiks ette nähtud väikestesse rullidesse.

| (19) | Eelnevat silmas pidades kinnitatakse, et vaatlusalune toode on CN-koodi ex 7607 11 19 alla kuuluv Armeeniast, Brasiiliast ja Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,008 mm, kuid mitte üle 0,018 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, kuni 650 mm laiustes ja rohkem kui 10 kg kaaluvates rullides (edaspidi „vaatlusalune toode”). |
| --- | --- |

(19)

Eelnevat silmas pidades kinnitatakse, et vaatlusalune toode on CN-koodi ex 7607 11 19 alla kuuluv Armeeniast, Brasiiliast ja Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,008 mm, kuid mitte üle 0,018 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, kuni 650 mm laiustes ja rohkem kui 10 kg kaaluvates rullides (edaspidi „vaatlusalune toode”).

2.   Samasugune toode

| (20) | Uurimise käigus selgus, et ühenduse tootmisharu poolt ühenduses toodetud ja müüdud alumiiniumfooliumil, Armeenias, Brasiilias ja HRVs toodetud ja müüdud alumiiniumfooliumil ning nendest riikidest ühendusse imporditud alumiiniumfooliumil, samuti Türgis toodetud ja müüdud alumiiniumfooliumil on samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning samasugused peamised kasutusalad. |
| --- | --- |

(20)

Uurimise käigus selgus, et ühenduse tootmisharu poolt ühenduses toodetud ja müüdud alumiiniumfooliumil, Armeenias, Brasiilias ja HRVs toodetud ja müüdud alumiiniumfooliumil ning nendest riikidest ühendusse imporditud alumiiniumfooliumil, samuti Türgis toodetud ja müüdud alumiiniumfooliumil on samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning samasugused peamised kasutusalad.

| (21) | Seetõttu jõuti esialgsele järeldusele, et kõnealused tooted on samasugused algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(21)

Seetõttu jõuti esialgsele järeldusele, et kõnealused tooted on samasugused algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   TURUMAJANDUSLIK KOHTLEMINE JA VÕRDLUSRIIK

| (22) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Armeeniast ja HRVst pärit toodete importi käsitleva uurimise puhul normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele. Selguse huvides on need tingimused esitatud kokkuvõtlikult allpool:






  — | majandustegevust käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi; |
| --- | --- | --- |

(22)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Armeeniast ja HRVst pärit toodete importi käsitleva uurimise puhul normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele. Selguse huvides on need tingimused esitatud kokkuvõtlikult allpool:

—

majandustegevust käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi;

| — | äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel; |
| --- | --- |

—

äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;

| — | varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi; |
| --- | --- |

—

varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;

| — | pankroti- ja asjaõigusega tagatakse stabiilsus ja õiguskindlus ning |
| --- | --- |

—

pankroti- ja asjaõigusega tagatakse stabiilsus ja õiguskindlus ning

| — | kursid arvutatakse ümber turukursside alusel. |
| --- | --- |

—

kursid arvutatakse ümber turukursside alusel.

| (23) | Asjaomase menetluse käigus kootööd teinud ainus Armeenia eksportiv tootja ja viis HRV eksportivat tootjat taotlesid turumajanduslikku kohtlemist ning täitsid määratud tähtajaks eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi. |
| --- | --- |

(23)

Asjaomase menetluse käigus kootööd teinud ainus Armeenia eksportiv tootja ja viis HRV eksportivat tootjat taotlesid turumajanduslikku kohtlemist ning täitsid määratud tähtajaks eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi.

| (24) | Ainus kootööd teinud Armeenia eksportiv tootja Armenal väitis, et artikli 2 lõike 7 kohaldamine Armeenia suhtes on ebaseaduslik, sest Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjade kohaselt tuleks Armeeniat käsitleda kui turumajandusliku staatusega riiki. |
| --- | --- |

(24)

Ainus kootööd teinud Armeenia eksportiv tootja Armenal väitis, et artikli 2 lõike 7 kohaldamine Armeenia suhtes on ebaseaduslik, sest Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjade kohaselt tuleks Armeeniat käsitleda kui turumajandusliku staatusega riiki.

| (25) | Samas on Armeenia käsitlemine üleminekumajandusega riigina kooskõlas algmäärusega, mille artikli 2 lõike 7 punti a joonealuses märkuses on Armeeniat selgesõnaliselt nimetatud. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(25)

Samas on Armeenia käsitlemine üleminekumajandusega riigina kooskõlas algmäärusega, mille artikli 2 lõike 7 punti a joonealuses märkuses on Armeeniat selgesõnaliselt nimetatud. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.

| (26) | Kõigi Armeenia ja HRV eksportivate tootjate puhul hankis komisjon kogu vajalikuks peetava teabe ja kontrollis turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud teavet kõnealuste äriühingute valdustes. |
| --- | --- |

(26)

Kõigi Armeenia ja HRV eksportivate tootjate puhul hankis komisjon kogu vajalikuks peetava teabe ja kontrollis turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud teavet kõnealuste äriühingute valdustes.

1.   Armeenia

| (27) | Kuna Armenal ei vastanud kriteeriumidele 2 ja 3, keelduti tema suhtes turumajandusliku kohtlemise kohaldamisest. Seoses kriteeriumiga 2 tuleb märkida, et äriühingu 2006. aasta raamatupidamisaruanne said audiitoritelt eitava arvamuse ning 2007. aasta auditeeritud raamatupidamisaruannet ei esitatud. |
| --- | --- |

(27)

Kuna Armenal ei vastanud kriteeriumidele 2 ja 3, keelduti tema suhtes turumajandusliku kohtlemise kohaldamisest. Seoses kriteeriumiga 2 tuleb märkida, et äriühingu 2006. aasta raamatupidamisaruanne said audiitoritelt eitava arvamuse ning 2007. aasta auditeeritud raamatupidamisaruannet ei esitatud.

| (28) | Äriühing väitis, et auditeerimise korra järgimine (2006. aasta raamatupidamisdokumentide puhul) ja nõusolek esitada rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaselt auditeeritud 2007. aasta raamatupidamisaruanne on kriteeriumi 2 kohaste nõuete täitmiseks piisav. Lisaks väitis äriühing, et vaatamata audiitorite arvamusele, mille kohaselt ei vasta äriühingu raamatupidamisaruanne rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele, piisab kriteeriumi 2 kohaste nõuete täitmiseks sellest, et aruandeid on auditeeritud vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele. |
| --- | --- |

(28)

Äriühing väitis, et auditeerimise korra järgimine (2006. aasta raamatupidamisdokumentide puhul) ja nõusolek esitada rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaselt auditeeritud 2007. aasta raamatupidamisaruanne on kriteeriumi 2 kohaste nõuete täitmiseks piisav. Lisaks väitis äriühing, et vaatamata audiitorite arvamusele, mille kohaselt ei vasta äriühingu raamatupidamisaruanne rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele, piisab kriteeriumi 2 kohaste nõuete täitmiseks sellest, et aruandeid on auditeeritud vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele.

| (29) | Nimetatud väitega ei saa nõustuda. Esiteks ei esitanud äriühing vaatamata komisjoni taotlusele oma 2007. aasta auditeeritud raamatupidamisaruannet ja teiseks tuleb 2006. aasta auditeeritud raamatupidamisaruandega seoses meeles pidada, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punkt b on erand ning seda tuleb täpselt nii ka tõlgendada. On selge, et raamatupidamisaruanded peavad olema mitte ainult auditeeritud kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, vaid ka koostatud vastavalt kõnealustele standarditele. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(29)

Nimetatud väitega ei saa nõustuda. Esiteks ei esitanud äriühing vaatamata komisjoni taotlusele oma 2007. aasta auditeeritud raamatupidamisaruannet ja teiseks tuleb 2006. aasta auditeeritud raamatupidamisaruandega seoses meeles pidada, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punkt b on erand ning seda tuleb täpselt nii ka tõlgendada. On selge, et raamatupidamisaruanded peavad olema mitte ainult auditeeritud kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, vaid ka koostatud vastavalt kõnealustele standarditele. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.

| (30) | Seoses kriteeriumiga 3 selgus uurimise käigus, et riigi poolt enamusaktsiate eest makstud hind oli ligikaudu kolmandik nende nominaalväärtusest ja äriühing sai riigilt tasuta maad. Äriühing väitis, et aktsiad omandati turuhinnaga ning et moonutused ei ole märkimisväärsed. Samas ei esitatud väite toetuseks mingeid tõendeid. Lisaks väitis äriühing, et ta ei saa asjaomast maad müüa ilma, et ta maksaks riigile selle eest katastrijärgset hinda, ning et maa omamine ei oma märkimisväärset mõju. See väide ei ole vastuvõetav, sest nagu eespool nimetatud, on maa põhivara ning sellel on otsene ja oluline mõju äriühingu tegutsemisvõimele ning seega ka tema rahalisele olukorrale. |
| --- | --- |

(30)

Seoses kriteeriumiga 3 selgus uurimise käigus, et riigi poolt enamusaktsiate eest makstud hind oli ligikaudu kolmandik nende nominaalväärtusest ja äriühing sai riigilt tasuta maad. Äriühing väitis, et aktsiad omandati turuhinnaga ning et moonutused ei ole märkimisväärsed. Samas ei esitatud väite toetuseks mingeid tõendeid. Lisaks väitis äriühing, et ta ei saa asjaomast maad müüa ilma, et ta maksaks riigile selle eest katastrijärgset hinda, ning et maa omamine ei oma märkimisväärset mõju. See väide ei ole vastuvõetav, sest nagu eespool nimetatud, on maa põhivara ning sellel on otsene ja oluline mõju äriühingu tegutsemisvõimele ning seega ka tema rahalisele olukorrale.

| (31) | Eelnevast lähtudes otsustati seega, et äriühingu Rusal Armenali taotlus turumajandusliku kohtlemise võimaldamiseks tuleb tagasi lükata. Konsulteeriti nõuandekomiteega, kes ei esitanud kõnealuse järelduse kohta vastuväiteid. |
| --- | --- |

(31)

Eelnevast lähtudes otsustati seega, et äriühingu Rusal Armenali taotlus turumajandusliku kohtlemise võimaldamiseks tuleb tagasi lükata. Konsulteeriti nõuandekomiteega, kes ei esitanud kõnealuse järelduse kohta vastuväiteid.

2.   Hiina Rahvavabariik: turumajanduslik kohtlemine

| (32) | Kõigi viie HRV eksportiva tootja suhtes keelduti turumajandusliku kohtlemise kohaldamisest, sest olulise sisendi, st esmase alumiiniumi hind ei peegeldanud olulisel määral turuväärtust, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga c. Turumajanduslikku kohtlemist käsitleva uurimise käigus selgus, et selline olukord tulenes riigi sekkumisest HRV alumiiniumiturul. Esmase alumiiniumi hind sõltub alumiiniumi noteeringust riigi kontrollitaval Shanghai mitteraudmetallide börsil, millele on juurdepääs vaid Hiina edasimüüjatel, samas võetakse ülemaailmse võrdluse puhul aluseks Londoni metallibörsi noteering. Uurimisperioodil oli Londoni metallibörsi noteeringu kohaselt keskmine hind kuu lõikes üle 21 % kõrgem kui Shanghai mitteraudmetallide börsil. Lisaks ei tagastata esmase alumiiniumi puhul käibemaksu ning kohaldatakse 15 % ekspordimaksu. Seetõttu müüakse suur osa esmase alumiiniumi toodangust Hiina turul, mistõttu esmase alumiiniumi hind püsib madal, mis omakorda loob märkimisväärse hinnaeelise HRVs paiknevatele alumiiniumfooliumi tootjatele. Võttes arvesse, et esmase alumiiniumi hind moodustab alumiiniumfooliumi hinnast ligikaudu 70 %, tähendab see Hiina tootjate jaoks ligikaudu 14 % hinnaeelist, mis on alumiiniumfooliumi tooraineturul märkimisväärne. |
| --- | --- |

(32)

Kõigi viie HRV eksportiva tootja suhtes keelduti turumajandusliku kohtlemise kohaldamisest, sest olulise sisendi, st esmase alumiiniumi hind ei peegeldanud olulisel määral turuväärtust, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga c. Turumajanduslikku kohtlemist käsitleva uurimise käigus selgus, et selline olukord tulenes riigi sekkumisest HRV alumiiniumiturul. Esmase alumiiniumi hind sõltub alumiiniumi noteeringust riigi kontrollitaval Shanghai mitteraudmetallide börsil, millele on juurdepääs vaid Hiina edasimüüjatel, samas võetakse ülemaailmse võrdluse puhul aluseks Londoni metallibörsi noteering. Uurimisperioodil oli Londoni metallibörsi noteeringu kohaselt keskmine hind kuu lõikes üle 21 % kõrgem kui Shanghai mitteraudmetallide börsil. Lisaks ei tagastata esmase alumiiniumi puhul käibemaksu ning kohaldatakse 15 % ekspordimaksu. Seetõttu müüakse suur osa esmase alumiiniumi toodangust Hiina turul, mistõttu esmase alumiiniumi hind püsib madal, mis omakorda loob märkimisväärse hinnaeelise HRVs paiknevatele alumiiniumfooliumi tootjatele. Võttes arvesse, et esmase alumiiniumi hind moodustab alumiiniumfooliumi hinnast ligikaudu 70 %, tähendab see Hiina tootjate jaoks ligikaudu 14 % hinnaeelist, mis on alumiiniumfooliumi tooraineturul märkimisväärne.

| (33) | Lisaks eespool kirjeldatule ei vasta kolm äriühingut ka kriteeriumi 1 nõuetele. Ühe äriühingu puhul sekkub riik tähtsate majandustegevust käsitlevate otsuste tegemisse; teine äriühing sai suure toetuse põhiseadmete ostmiseks ning kolmanda äriühingu põhivara väärtus ei vasta turuväärtusele. |
| --- | --- |

(33)

Lisaks eespool kirjeldatule ei vasta kolm äriühingut ka kriteeriumi 1 nõuetele. Ühe äriühingu puhul sekkub riik tähtsate majandustegevust käsitlevate otsuste tegemisse; teine äriühing sai suure toetuse põhiseadmete ostmiseks ning kolmanda äriühingu põhivara väärtus ei vasta turuväärtusele.

| (34) | Üks äriühing ei vasta kriteeriumi 2 nõuetele, sest raamatupidamises leiti olulised vead, millele audiitorid ei olnud osutanud. |
| --- | --- |

(34)

Üks äriühing ei vasta kriteeriumi 2 nõuetele, sest raamatupidamises leiti olulised vead, millele audiitorid ei olnud osutanud.

| (35) | Kriteeriumi 3 nõudeid ei täitnud kolm äriühingut. Ühe äriühingu puhul olid moonutused seotud maakasutusõigusega: kui 1993. aastal muutus äriühingu juriidiline vorm, ei läinud maakasutusõigus otse uuele üksusele üle, nagu üldiselt tavaks. Maakasutusõigus anti tegelikult üle alles kümme aastat hiljem. Lepingus ei olnud leppetrahvi käsitlevaid sätteid puhuks, kui õiguse üleandmine ebaõnnestub. Veelgi enam, 2004. aastal ei tasunud äriühing tulumaksu ettemaksu ei vaatlusaluse kvartali jooksul ega ka aasta lõpus. Äriühing väitis, et uurimise käigus leitud maakasutusõiguse üleandmisega seotud rikkumistel ei ole arvepidamisele olulist mõju ning et viivitus õiguste üleandmisel oli pigem juriidiline kui tegelik. Samas mõjutab maa kui põhivara kasutusõigus otse ja märkimisväärselt äriühingu tegutsemisvõimet ja seeläbi ka tema rahalist olukorda. |
| --- | --- |

(35)

Kriteeriumi 3 nõudeid ei täitnud kolm äriühingut. Ühe äriühingu puhul olid moonutused seotud maakasutusõigusega: kui 1993. aastal muutus äriühingu juriidiline vorm, ei läinud maakasutusõigus otse uuele üksusele üle, nagu üldiselt tavaks. Maakasutusõigus anti tegelikult üle alles kümme aastat hiljem. Lepingus ei olnud leppetrahvi käsitlevaid sätteid puhuks, kui õiguse üleandmine ebaõnnestub. Veelgi enam, 2004. aastal ei tasunud äriühing tulumaksu ettemaksu ei vaatlusaluse kvartali jooksul ega ka aasta lõpus. Äriühing väitis, et uurimise käigus leitud maakasutusõiguse üleandmisega seotud rikkumistel ei ole arvepidamisele olulist mõju ning et viivitus õiguste üleandmisel oli pigem juriidiline kui tegelik. Samas mõjutab maa kui põhivara kasutusõigus otse ja märkimisväärselt äriühingu tegutsemisvõimet ja seeläbi ka tema rahalist olukorda.

| (36) | Teine äriühing sai maakasutusõiguse sertifikaadi enne täissumma maksmist ning kasutas sertifikaati tagatise taotlemiseks riigile kuuluvast pangast. |
| --- | --- |

(36)

Teine äriühing sai maakasutusõiguse sertifikaadi enne täissumma maksmist ning kasutas sertifikaati tagatise taotlemiseks riigile kuuluvast pangast.

| (37) | Komisjon avaldas Hiina vaatlusalustele eksportivatele tootjatele, ametiasutustele ja kaebuse esitajale ametlikult turumajandusliku kohtlemise osas tehtud järeldused. Neile anti ka võimalus teha kirjalikult teatavaks oma seisukohad ning nõuda ärakuulamist, kui selleks on konkreetsed põhjused. |
| --- | --- |

(37)

Komisjon avaldas Hiina vaatlusalustele eksportivatele tootjatele, ametiasutustele ja kaebuse esitajale ametlikult turumajandusliku kohtlemise osas tehtud järeldused. Neile anti ka võimalus teha kirjalikult teatavaks oma seisukohad ning nõuda ärakuulamist, kui selleks on konkreetsed põhjused.

| (38) | Üks eksportiv tootja väitis, et alumiiniumi puhul tuleks võrrelda käibemaksuta hinda Londoni metallibörsil ning käibemaksuga hinda Shanghai mitteraudmetallide börsil. See vähendaks küll uurimisperioodil täheldatud hinnavahet, kuid seda väidet ei võetud arvesse, et tagada tooraine börsihindade nõuetekohane võrreldavus. |
| --- | --- |

(38)

Üks eksportiv tootja väitis, et alumiiniumi puhul tuleks võrrelda käibemaksuta hinda Londoni metallibörsil ning käibemaksuga hinda Shanghai mitteraudmetallide börsil. See vähendaks küll uurimisperioodil täheldatud hinnavahet, kuid seda väidet ei võetud arvesse, et tagada tooraine börsihindade nõuetekohane võrreldavus.

| (39) | Mitu huvitatud isikut väitis, et alumiiniumi hinda käsitlevad järeldused ei ole kooskõlas komisjoni praktikaga, sest konkurentsieeskirjadest lähtuvalt analüüsitud eelmiste ühinemisjuhtude puhul otsustas komisjon, et alumiiniumi esmasturg on ülemaailmne. Komisjoni 2007. aasta otsuse (Rio Tinto/Alcan koondumine) (3) kohaselt ei esitanud ükski huvitatud isik Shanghai mitteraudmetallide börsiga seotud vastuväidet ning seetõttu ei olnud komisjonil võimalik seda analüüsida. Sellest olenemata ja isegi kui küsimus oleks tõstatatud, on kõnealuse konkurentsijuhtumi puhul komisjoni järeldus asjaomase geograafilise turu kohta kooskõlas teatisega, mida kohaldatakse ainult seoses konkurentsiõigusega, (4) ning selle teatise sätted ei ole tingimata kohaldatavad ega asjakohased kaubanduse kaitsemeetmete puhul. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(39)

Mitu huvitatud isikut väitis, et alumiiniumi hinda käsitlevad järeldused ei ole kooskõlas komisjoni praktikaga, sest konkurentsieeskirjadest lähtuvalt analüüsitud eelmiste ühinemisjuhtude puhul otsustas komisjon, et alumiiniumi esmasturg on ülemaailmne. Komisjoni 2007. aasta otsuse (Rio Tinto/Alcan koondumine) (3) kohaselt ei esitanud ükski huvitatud isik Shanghai mitteraudmetallide börsiga seotud vastuväidet ning seetõttu ei olnud komisjonil võimalik seda analüüsida. Sellest olenemata ja isegi kui küsimus oleks tõstatatud, on kõnealuse konkurentsijuhtumi puhul komisjoni järeldus asjaomase geograafilise turu kohta kooskõlas teatisega, mida kohaldatakse ainult seoses konkurentsiõigusega, (4) ning selle teatise sätted ei ole tingimata kohaldatavad ega asjakohased kaubanduse kaitsemeetmete puhul. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.

| (40) | Vastavalt eelöeldule ei suutnud ükski turumajanduslikku kohtlemist taotlenud HRV äriühing tõendada, et ta vastab kõigile algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele. Seepärast otsustati, et kõik turumajandusliku kohtlemise taotlused tuleks tagasi lükata. Konsulteeriti nõuandekomiteega, kes ei esitanud kõnealuste järelduste kohta vastuväiteid. |
| --- | --- |

(40)

Vastavalt eelöeldule ei suutnud ükski turumajanduslikku kohtlemist taotlenud HRV äriühing tõendada, et ta vastab kõigile algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele. Seepärast otsustati, et kõik turumajandusliku kohtlemise taotlused tuleks tagasi lükata. Konsulteeriti nõuandekomiteega, kes ei esitanud kõnealuste järelduste kohta vastuväiteid.

3.   HRV ja Armeenia: individuaalne kohtlemine

| (41) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a kehtestatakse üleriigiline tollimaks riikidele, kes jäävad algmääruse artikli 2 lõike 7 reguleerimisalasse, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5 tõestada, et nende ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud, et vääringuid konverteeritakse turukursside alusel ning et mingi riigipoolne sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui eksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad. |
| --- | --- |

(41)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a kehtestatakse üleriigiline tollimaks riikidele, kes jäävad algmääruse artikli 2 lõike 7 reguleerimisalasse, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5 tõestada, et nende ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud, et vääringuid konverteeritakse turukursside alusel ning et mingi riigipoolne sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui eksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.

| (42) | Kõik eksportivad tootjad, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist juhuks, kui neile ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist. Esitatud teabele toetudes tehti esialgne järeldus, et Armeenia äriühing ning neli viiest HRV äriühingust vastavad kõigile individuaalse kohtlemise nõuetele. Üks HRV äriühing ei vastanud individuaalse kohtlemise nõuetele, sest riik mõjutas olulisel määral äriühingu majandustegevust. |
| --- | --- |

(42)

Kõik eksportivad tootjad, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist juhuks, kui neile ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist. Esitatud teabele toetudes tehti esialgne järeldus, et Armeenia äriühing ning neli viiest HRV äriühingust vastavad kõigile individuaalse kohtlemise nõuetele. Üks HRV äriühing ei vastanud individuaalse kohtlemise nõuetele, sest riik mõjutas olulisel määral äriühingu majandustegevust.

4.   Võrdlusriik

| (43) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(43)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal.

| (44) | Algatamisteates teatas komisjon oma kavatsusest kasutada normaalväärtuse määramisel asjakohase võrdlusriigina Türgit ning huvitatud isikutel paluti esitada selle kohta oma arvamus. |
| --- | --- |

(44)

Algatamisteates teatas komisjon oma kavatsusest kasutada normaalväärtuse määramisel asjakohase võrdlusriigina Türgit ning huvitatud isikutel paluti esitada selle kohta oma arvamus.

| (45) | Äriühing Armenal soovitas kasutada võrdlusriigina Venemaad, mis on Armeenia puhul asjakohasem, sest Armeenias ja Venemaal on samad juurdepääsutingimused vaatlusaluse toote toorainele ning kasutatakse sama tehnoloogiat ja oskusteavet, sest Armenal on Venemaa suurima alumiiniumfooliumi tootja Rusal Groupi tütarettevõtja. Armenal tõstis esile, et äriühingu Rusal juhtpositsioon Venemaa turul on sarnane Armenali juhtpositsiooniga Armeenias ning et Hiinast pärit kiiresti kasvav madala hinnaga eksport mõjutab nii Venemaa kui ka Armeenia turgu ja müügimahtu. Kõiki väiteid ei olnud aga piisavalt põhjendatud. Lisaks selgus uurimise käigus, et vaatlusaluse toote kodumaine turg Venemaal oli väike, isegi väiksem kui Türgis. |
| --- | --- |

(45)

Äriühing Armenal soovitas kasutada võrdlusriigina Venemaad, mis on Armeenia puhul asjakohasem, sest Armeenias ja Venemaal on samad juurdepääsutingimused vaatlusaluse toote toorainele ning kasutatakse sama tehnoloogiat ja oskusteavet, sest Armenal on Venemaa suurima alumiiniumfooliumi tootja Rusal Groupi tütarettevõtja. Armenal tõstis esile, et äriühingu Rusal juhtpositsioon Venemaa turul on sarnane Armenali juhtpositsiooniga Armeenias ning et Hiinast pärit kiiresti kasvav madala hinnaga eksport mõjutab nii Venemaa kui ka Armeenia turgu ja müügimahtu. Kõiki väiteid ei olnud aga piisavalt põhjendatud. Lisaks selgus uurimise käigus, et vaatlusaluse toote kodumaine turg Venemaal oli väike, isegi väiksem kui Türgis.

| (46) | Armenal kinnitas, et võrdlusriigi valikul võib alternatiivina Venemaale kasutada järgmise valikuna Türgit. |
| --- | --- |

(46)

Armenal kinnitas, et võrdlusriigi valikul võib alternatiivina Venemaale kasutada järgmise valikuna Türgit.

| (47) | Alcoa Groupi kuuluvad äriühingud tegid ettepaneku kasutada HRV puhul sobivama võrdlusriigina Indiat. Tehti kindlaks, et India turg ei ole märkimisväärselt suurem kui Türgi oma ning et konkurents on seal enamasti seotud Hiinast pärit impordiga. Muud tarnijad India turul on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kellest enamikul ei ole valtsimistehast ning kes kasutavad Hiinast hiigel- või väikestes rullides imporditud toodet. Seepärast ei peetud ei Venemaad ega ka Indiat sobivaks võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(47)

Alcoa Groupi kuuluvad äriühingud tegid ettepaneku kasutada HRV puhul sobivama võrdlusriigina Indiat. Tehti kindlaks, et India turg ei ole märkimisväärselt suurem kui Türgi oma ning et konkurents on seal enamasti seotud Hiinast pärit impordiga. Muud tarnijad India turul on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kellest enamikul ei ole valtsimistehast ning kes kasutavad Hiinast hiigel- või väikestes rullides imporditud toodet. Seepärast ei peetud ei Venemaad ega ka Indiat sobivaks võrdlusriigiks.

| (48) | Komisjon uuris seejärel, kas Türgi valimine võrdlusriigiks on põhjendatud. Leiti, et vaatamata asjaolule, et Türgis on ainult üks vaatlusaluse toote tootja, on tegemist avatud turuga, mida iseloomustavad madalad imporditollimaksud ja märkimisväärne import kolmandatest riikidest. Uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi põhjust, näiteks põhjendamatult kõrget toormaterjali või energiahinda, mille tõttu Türgit ei võiks pidada sobivaks võrdlusriigiks normaalväärtuse kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(48)

Komisjon uuris seejärel, kas Türgi valimine võrdlusriigiks on põhjendatud. Leiti, et vaatamata asjaolule, et Türgis on ainult üks vaatlusaluse toote tootja, on tegemist avatud turuga, mida iseloomustavad madalad imporditollimaksud ja märkimisväärne import kolmandatest riikidest. Uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi põhjust, näiteks põhjendamatult kõrget toormaterjali või energiahinda, mille tõttu Türgit ei võiks pidada sobivaks võrdlusriigiks normaalväärtuse kindlaksmääramisel.

| (49) | Eelnevat arvesse võttes otsustas komisjon, et käesoleva uurimise puhul on Türgi võrdlusriigina sobivam valik. Ükski teine huvitatud isik ei väitnud, et sobiva võrdlusriigina tuleks käesoleva uurimise puhul kasutada Indiat, ning Armenal arvas, et Türgi võiks samuti olla sobiv valik. |
| --- | --- |

(49)

Eelnevat arvesse võttes otsustas komisjon, et käesoleva uurimise puhul on Türgi võrdlusriigina sobivam valik. Ükski teine huvitatud isik ei väitnud, et sobiva võrdlusriigina tuleks käesoleva uurimise puhul kasutada Indiat, ning Armenal arvas, et Türgi võiks samuti olla sobiv valik.

| (50) | Kõigile Türgi alumiiniumitootjatele saadetud küsimustikule vastas ainult üks Türgist pärit tootja. |
| --- | --- |

(50)

Kõigile Türgi alumiiniumitootjatele saadetud küsimustikule vastas ainult üks Türgist pärit tootja.

| (51) | Koostööd teinud Türgi tootja esitatud teavet kontrolliti kohapeal ning see osutus piisavalt usaldusväärseks, et määrata selle põhjal normaalväärtus. |
| --- | --- |

(51)

Koostööd teinud Türgi tootja esitatud teavet kontrolliti kohapeal ning see osutus piisavalt usaldusväärseks, et määrata selle põhjal normaalväärtus.

| (52) | Seega tehakse esialgne järeldus, et Türgi on algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt sobiv ja põhjendatud võrdlusriik. |
| --- | --- |

(52)

Seega tehakse esialgne järeldus, et Türgi on algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt sobiv ja põhjendatud võrdlusriik.

D.   DUMPING

1.   Brasiilia

| (53) | Brasiilia ainsa koostööd teinud eksportiva tootja puhul arvutati dumping allpool kirjeldatud metoodika kohaselt. |
| --- | --- |

(53)

Brasiilia ainsa koostööd teinud eksportiva tootja puhul arvutati dumping allpool kirjeldatud metoodika kohaselt.

1.1.   Normaalväärtus

| (54) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon esmalt iga eksportiva tootja puhul, kas tema vaatlusaluse toote kogumüük siseturul sõltumatutele tarbijatele on tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht on vähemalt 5 % või suurem vaatlusaluse toote ekspordi kogumahust ühendusse. Brasiilia ainsa eksportiva tootja puhul oli uurimisperioodil müük siseturul tüüpiline. |
| --- | --- |

(54)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon esmalt iga eksportiva tootja puhul, kas tema vaatlusaluse toote kogumüük siseturul sõltumatutele tarbijatele on tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht on vähemalt 5 % või suurem vaatlusaluse toote ekspordi kogumahust ühendusse. Brasiilia ainsa eksportiva tootja puhul oli uurimisperioodil müük siseturul tüüpiline.

| (55) | Seejärel tegi komisjon kindlaks kõnealuse äriühingu poolt siseturul müüdavad tooteliigid, mis on identsed või otseselt võrreldavad liikidega, mida müüakse ekspordiks ühendusse. |
| --- | --- |

(55)

Seejärel tegi komisjon kindlaks kõnealuse äriühingu poolt siseturul müüdavad tooteliigid, mis on identsed või otseselt võrreldavad liikidega, mida müüakse ekspordiks ühendusse.

| (56) | Konkreetse tooteliigi müüki siseturul peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle tooteliigi sõltumatutele klientidele suunatud müügi kogumaht siseturul moodustas uurimisperioodi jooksul vähemalt 5 % või rohkem ühendusse ekspordiks suunatud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(56)

Konkreetse tooteliigi müüki siseturul peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle tooteliigi sõltumatutele klientidele suunatud müügi kogumaht siseturul moodustas uurimisperioodi jooksul vähemalt 5 % või rohkem ühendusse ekspordiks suunatud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.

| (57) | Seejärel kontrollis komisjon, kas iga vaatlusaluse tooteliigi tüüpilise müügi puhul siseturul võib olla kindel, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks selgitati välja, kui suure osa iga eksporditud tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil kasumlik müük sõltumatutele tarbijatele siseturul. |
| --- | --- |

(57)

Seejärel kontrollis komisjon, kas iga vaatlusaluse tooteliigi tüüpilise müügi puhul siseturul võib olla kindel, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks selgitati välja, kui suure osa iga eksporditud tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil kasumlik müük sõltumatutele tarbijatele siseturul.

| (58) | Kõigi alumiiniumfooliumi liikide tüüpilisest müügist siseturul oli 80 % kasumlik ning seepärast arvutati normaalväärtus lähtuvalt kõigi uurimisperioodil toimunud müügitehingute tegelikust hinnast siseturul. |
| --- | --- |

(58)

Kõigi alumiiniumfooliumi liikide tüüpilisest müügist siseturul oli 80 % kasumlik ning seepärast arvutati normaalväärtus lähtuvalt kõigi uurimisperioodil toimunud müügitehingute tegelikust hinnast siseturul.

| (59) | Kui normaalväärtuse määramisel ei olnud võimalik aluseks võtta tootja müüdud konkreetse toote hindu siseturul, tuli kasutada mõnda muud meetodit. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3 arvutas komisjon sellisel juhul arvestusliku normaalväärtuse järgmisel viisil. |
| --- | --- |

(59)

Kui normaalväärtuse määramisel ei olnud võimalik aluseks võtta tootja müüdud konkreetse toote hindu siseturul, tuli kasutada mõnda muud meetodit. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3 arvutas komisjon sellisel juhul arvestusliku normaalväärtuse järgmisel viisil.

| (60) | Normaalväärtuse arvutamiseks liideti eksportija eksporditavate tooteliikide tootmiskuludele, mida vajaduse korral kohandati, põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude protsent ning mõistlik kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(60)

Normaalväärtuse arvutamiseks liideti eksportija eksporditavate tooteliikide tootmiskuludele, mida vajaduse korral kohandati, põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude protsent ning mõistlik kasumimarginaal.

| (61) | Kõigil juhtudel määrati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal algmääruse artikli 2 lõikes 6 sätestatud meetodite kohaselt. Selleks uuris komisjon, kas asjaomase eksportiva tootja omamaisel turul kantud müügi-, üld- ja halduskulusid ning realiseeritud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed, ning otsustas seejärel, kas andmete kasutamine normaalväärtuse arvutamiseks on asjakohane. |
| --- | --- |

(61)

Kõigil juhtudel määrati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal algmääruse artikli 2 lõikes 6 sätestatud meetodite kohaselt. Selleks uuris komisjon, kas asjaomase eksportiva tootja omamaisel turul kantud müügi-, üld- ja halduskulusid ning realiseeritud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed, ning otsustas seejärel, kas andmete kasutamine normaalväärtuse arvutamiseks on asjakohane.

1.2.   Ekspordihind

| (62) | Kõigil juhtudel eksporditi vaatlusaluseid tooteid ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, seepärast määrati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8, s.t tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. |
| --- | --- |

(62)

Kõigil juhtudel eksporditi vaatlusaluseid tooteid ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, seepärast määrati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8, s.t tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

1.3.   Võrdlus

| (63) | Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(63)

Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil.

| (64) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti kohandamisel nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10; muu hulgas võeti kohandamisel arvesse eksportivas riigis maismaavedudega seotud kulusid ning merevedude, käitlemis-, pakkimis-, laenu- ja pangakulusid. Algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunkti i kohaselt taotles äriühing kaubandustaseme kohandamist, mida talle ka ajutiselt võimaldati. |
| --- | --- |

(64)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti kohandamisel nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10; muu hulgas võeti kohandamisel arvesse eksportivas riigis maismaavedudega seotud kulusid ning merevedude, käitlemis-, pakkimis-, laenu- ja pangakulusid. Algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunkti i kohaselt taotles äriühing kaubandustaseme kohandamist, mida talle ka ajutiselt võimaldati.

1.4.   Dumpingumarginaal

| (65) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 kehtestati koostööd tegeva eksportiva tootja puhul dumpingumarginaalid iga tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel kaalutud keskmise ekspordihinnaga, mis määrati kindlaks nii, nagu eespool kirjeldatud. |
| --- | --- |

(65)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 kehtestati koostööd tegeva eksportiva tootja puhul dumpingumarginaalid iga tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel kaalutud keskmise ekspordihinnaga, mis määrati kindlaks nii, nagu eespool kirjeldatud.

| (66) | Koostööst keeldunud eksportivate tootjate dumpingumarginaali määramiseks tehti kõigepealt kindlaks koostööst keeldumise tase. Selleks võrreldi koostööd tegeva eksportiva tootja poolt teatatud ühendusse suundunud ekspordi mahtu ja Eurostati vastavat impordistatistikat. |
| --- | --- |

(66)

Koostööst keeldunud eksportivate tootjate dumpingumarginaali määramiseks tehti kõigepealt kindlaks koostööst keeldumise tase. Selleks võrreldi koostööd tegeva eksportiva tootja poolt teatatud ühendusse suundunud ekspordi mahtu ja Eurostati vastavat impordistatistikat.

| (67) | Kuna koostöötase Brasiilias oli kõrge (100 %) ega olnud põhjust arvata, et mõni eksportiv tootja hoidus tahtlikult koostööst, peeti asjakohaseks kehtestada koostööst keelduvate Brasiilia eksportivate tootjate puhul dumpingu jääkmarginaaliks koostööd tegevale eksportijale kehtestatud kõrgeim maksutase. |
| --- | --- |

(67)

Kuna koostöötase Brasiilias oli kõrge (100 %) ega olnud põhjust arvata, et mõni eksportiv tootja hoidus tahtlikult koostööst, peeti asjakohaseks kehtestada koostööst keelduvate Brasiilia eksportivate tootjate puhul dumpingu jääkmarginaaliks koostööd tegevale eksportijale kehtestatud kõrgeim maksutase.

| (68) | Dumpingumarginaalid väljendatud protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist on ajutiselt järgmised:






  Companhia Brasileira de Aluminio | 27,6 % |
| --- | --- | --- |
| Kõik teised äriühingud | 27,6 % |

(68)

Dumpingumarginaalid väljendatud protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist on ajutiselt järgmised:

Companhia Brasileira de Aluminio

27,6 %

Kõik teised äriühingud

27,6 %

2.   Armeenia

2.1.   Normaalväärtus

a)   Normaalväärtuse määramine eksportiva tootja puhul, kelle suhtes ei kohaldata turumajanduslikku kohtlemist

i)   Võrdlusriik

| (69) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi omamaiste hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(69)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi omamaiste hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal.

| (70) | Vastavalt eespool toodule otsustas komisjon kasutada normaalväärtuse määramiseks asjakohase võrdlusriigina Türgit. |
| --- | --- |

(70)

Vastavalt eespool toodule otsustas komisjon kasutada normaalväärtuse määramiseks asjakohase võrdlusriigina Türgit.

ii)   Normaalväärtus

| (71) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a arvutati normaalväärtus nende eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi tootjalt saadud andmete põhjal, s.t Türgi turul võrreldavate tooteliikide eest makstud või makstavate hindade põhjal vastavalt eespool põhjendustes 43–52 kirjeldatud meetodile. |
| --- | --- |

(71)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a arvutati normaalväärtus nende eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi tootjalt saadud andmete põhjal, s.t Türgi turul võrreldavate tooteliikide eest makstud või makstavate hindade põhjal vastavalt eespool põhjendustes 43–52 kirjeldatud meetodile.

2.2.   Ekspordihind

| (72) | Koostööd tegev eksportiv tootja müüs osa tooteid otse sõltumatutele klientidele ühenduses. Kõnealuse müügi ekspordihind põhines seepärast algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstaval hinnal. Samas toimus suurem osa eksportmüügist Venemaal, Šveitsis ja Saksamaal asuvate kaubanduse ja importimisega tegelevate sidusettevõtjate kaudu. Nende puhul arvutati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9, võttes kohandamisel ajutiselt arvesse kõiki importimise ja müügi vahelisel ajal tekkinud kulusid, kaasa arvatud põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud, ning kasumit, mille sõltumatu importija või müüja sai vaatlusaluse toote müügist. |
| --- | --- |

(72)

Koostööd tegev eksportiv tootja müüs osa tooteid otse sõltumatutele klientidele ühenduses. Kõnealuse müügi ekspordihind põhines seepärast algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstaval hinnal. Samas toimus suurem osa eksportmüügist Venemaal, Šveitsis ja Saksamaal asuvate kaubanduse ja importimisega tegelevate sidusettevõtjate kaudu. Nende puhul arvutati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9, võttes kohandamisel ajutiselt arvesse kõiki importimise ja müügi vahelisel ajal tekkinud kulusid, kaasa arvatud põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud, ning kasumit, mille sõltumatu importija või müüja sai vaatlusaluse toote müügist.

2.3.   Võrdlus

| (73) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 võeti kohandamisel vajaduse korral arvesse transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja lisakulusid, pakendamis-, krediidi- ja pangakulusid ning komisjonitasusid kõigil juhtudel, kui need osutusid põhjendatuks ja täpseks ning nende kohta esitati kontrollitud tõendeid. |
| --- | --- |

(73)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 võeti kohandamisel vajaduse korral arvesse transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja lisakulusid, pakendamis-, krediidi- ja pangakulusid ning komisjonitasusid kõigil juhtudel, kui need osutusid põhjendatuks ja täpseks ning nende kohta esitati kontrollitud tõendeid.

2.4.   Dumpingumarginaal

a)   Koostööd tegev eksportiv tootja, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist

| (74) | Ühe koostööd tegeva eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, arvutati dumpingumarginaal ekspordihinna ja võrdlusriigi jaoks arvutatud normaalväärtuse võrdluse teel, nagu eespool kirjeldatud. |
| --- | --- |

(74)

Ühe koostööd tegeva eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, arvutati dumpingumarginaal ekspordihinna ja võrdlusriigi jaoks arvutatud normaalväärtuse võrdluse teel, nagu eespool kirjeldatud.

b)   Kõik teised eksportivad tootjad

| (75) | Kuna koostöötase oli Armeenias kõrge (100 %) ega olnud põhjust arvata, et mõni selle riigi eksportiv tootja hoidus tahtlikult koostööst, peeti asjakohaseks kehtestada koostööst keelduvate Armeenia eksportivate tootjate puhul dumpingu jääkmarginaaliks koostööd tegevale eksportijale kehtestatud kõrgeim maksutase. |
| --- | --- |

(75)

Kuna koostöötase oli Armeenias kõrge (100 %) ega olnud põhjust arvata, et mõni selle riigi eksportiv tootja hoidus tahtlikult koostööst, peeti asjakohaseks kehtestada koostööst keelduvate Armeenia eksportivate tootjate puhul dumpingu jääkmarginaaliks koostööd tegevale eksportijale kehtestatud kõrgeim maksutase.

| (76) | Selle alusel kehtestati ajutiselt üleriigiliseks dumpingutasemeks 37,0 % CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist. |
| --- | --- |

(76)

Selle alusel kehtestati ajutiselt üleriigiliseks dumpingutasemeks 37,0 % CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist.

| (77) | Dumpingumarginaal väljendatuna protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist on ajutiselt järgmine:






  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Closed Joint Stock Company „Rusal-Armenal” | 37,0 % |
| Kõik teised äriühingud | 37,0 % |

(77)

Dumpingumarginaal väljendatuna protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist on ajutiselt järgmine:

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

Closed Joint Stock Company „Rusal-Armenal”

37,0 %

Kõik teised äriühingud

37,0 %

3.   Hiina Rahvavabariik

3.1.   Normaalväärtus

a)   Normaalväärtuse kindlaksmääramine kõigi eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, kuid kellele võimaldati individuaalset kohtlemist

| (78) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a arvutati normaalväärtus nende eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi tootjalt saadud kontrollitud andmete põhjal, s.t Türgi turul võrreldavate tooteliikide eest makstud või makstavate hindade põhjal vastavalt eespool kirjeldatud meetodile. |
| --- | --- |

(78)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a arvutati normaalväärtus nende eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi tootjalt saadud kontrollitud andmete põhjal, s.t Türgi turul võrreldavate tooteliikide eest makstud või makstavate hindade põhjal vastavalt eespool kirjeldatud meetodile.

| (79) | Kuna müük siseturul sõltumatutele tarbijatele oli tüüpiline ja kasumlik, arvutati normaalväärtus kõigi Türgi turul võrreldavate tooteliikide eest tavapärase kaubandustegevuse käigus makstud või makstavate hindade põhjal põhjendustes 43–52 kirjeldatud viisil. Juhul kui müük ei olnud siiski tüüpiline või kasumlik, võeti normaalväärtuse arvutamisel arvesse Türgi tootja tootmiskulusid, müügi-, üld- ja halduskulusid ning mõistlikku kasumit siseturul. |
| --- | --- |

(79)

Kuna müük siseturul sõltumatutele tarbijatele oli tüüpiline ja kasumlik, arvutati normaalväärtus kõigi Türgi turul võrreldavate tooteliikide eest tavapärase kaubandustegevuse käigus makstud või makstavate hindade põhjal põhjendustes 43–52 kirjeldatud viisil. Juhul kui müük ei olnud siiski tüüpiline või kasumlik, võeti normaalväärtuse arvutamisel arvesse Türgi tootja tootmiskulusid, müügi-, üld- ja halduskulusid ning mõistlikku kasumit siseturul.

3.2.   Ekspordihind eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist

| (80) | Eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist ja kelle eksportmüük ühendusse toimus otse sõltumatutele klientidele ühenduses, määrati ekspordihind kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8. Ühe koostööd tegeva eksportiva tootjakontserni puhul, kes müüs toodet ühendusse seotud importija kaudu, arvutati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9, võttes kohandamisel ajutiselt arvesse kõiki importimise ja müügi vahelisel ajal tekkinud kulusid, kaasa arvatud põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud, ning kasumit, mille sõltumatu importija või müüja sai vaatlusaluse toote müügist. |
| --- | --- |

(80)

Eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist ja kelle eksportmüük ühendusse toimus otse sõltumatutele klientidele ühenduses, määrati ekspordihind kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8. Ühe koostööd tegeva eksportiva tootjakontserni puhul, kes müüs toodet ühendusse seotud importija kaudu, arvutati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9, võttes kohandamisel ajutiselt arvesse kõiki importimise ja müügi vahelisel ajal tekkinud kulusid, kaasa arvatud põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud, ning kasumit, mille sõltumatu importija või müüja sai vaatlusaluse toote müügist.

3.3.   Võrdlus

| (81) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 võeti kohandamisel vajaduse korral arvesse transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja lisakulusid, pakendamis-, krediidi- ja pangakulusid ning komisjonitasusid kõigil juhtudel, kui see osutus põhjendatuks ja täpseks ning selle kohta esitati kontrollitud tõendeid. |
| --- | --- |

(81)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 võeti kohandamisel vajaduse korral arvesse transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja lisakulusid, pakendamis-, krediidi- ja pangakulusid ning komisjonitasusid kõigil juhtudel, kui see osutus põhjendatuks ja täpseks ning selle kohta esitati kontrollitud tõendeid.

3.4.   Dumpingumarginaal

a)   Koostööd tegevad eksportivad tootjad, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist

| (82) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 kehtestati koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul dumpingumarginaalid iga tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel nii, nagu eespool kirjeldatud. Kahe HRV sidusäriühingu puhul (Alcoa Shanghai ja Alcoa Bohai), kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, võeti keskmise väärtuse arvutamisel aluseks mõlema äriühingu andmed, et arvutada vaatlusalusele kontsernile üks dumpingumarginaal. |
| --- | --- |

(82)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 kehtestati koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul dumpingumarginaalid iga tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel nii, nagu eespool kirjeldatud. Kahe HRV sidusäriühingu puhul (Alcoa Shanghai ja Alcoa Bohai), kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, võeti keskmise väärtuse arvutamisel aluseks mõlema äriühingu andmed, et arvutada vaatlusalusele kontsernile üks dumpingumarginaal.

b)   Kõik teised eksportivad tootjad

| (83) | Võttes arvesse, et koostöötase HRVs oli väga madal, arvutati kõigi teiste HRV eksportijate jaoks üleriigiline dumpingumarginaal lähtudes ühe koostööd teinud äriühingu (kellele ei võimaldatud turumajanduslikku ega ka individuaalset kohtlemist) kõrgeima dumpingumarginaaliga tehingutest. |
| --- | --- |

(83)

Võttes arvesse, et koostöötase HRVs oli väga madal, arvutati kõigi teiste HRV eksportijate jaoks üleriigiline dumpingumarginaal lähtudes ühe koostööd teinud äriühingu (kellele ei võimaldatud turumajanduslikku ega ka individuaalset kohtlemist) kõrgeima dumpingumarginaaliga tehingutest.

| (84) | Selle alusel kehtestati ajutiselt üleriigiliseks dumpingutasemeks 42,9 % CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist. |
| --- | --- |

(84)

Selle alusel kehtestati ajutiselt üleriigiliseks dumpingutasemeks 42,9 % CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist.

| (85) | Dumpingumarginaalid väljendatuna protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist on seega ajutiselt järgmised:






  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Alcoa Bohai ja Alcoa Shanghai | 23,9 % |
| Shandong Loften | 31,6 % |
| Zhenjiang Dingsheng | 31,9 % |
| Kõik teised äriühingud | 42,9 % |

(85)

Dumpingumarginaalid väljendatuna protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist on seega ajutiselt järgmised:

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

Alcoa Bohai ja Alcoa Shanghai

23,9 %

Shandong Loften

31,6 %

Zhenjiang Dingsheng

31,9 %

Kõik teised äriühingud

42,9 %

E.   KAHJU

1.   Ühenduse toodang ja ühenduse tootmisharu

| (86) | Vastavalt algmääruse artikli 4 lõikes 1 sätestatud ühenduse tootmisharu mõistele võetakse ühenduse kogutoodangu arvutamisel arvesse kõigi selliste ühenduse tootjate toodang, kes asuvad ühenduses ega ole seotud ühegi vaatlusaluse eksportiva tootjaga. |
| --- | --- |

(86)

Vastavalt algmääruse artikli 4 lõikes 1 sätestatud ühenduse tootmisharu mõistele võetakse ühenduse kogutoodangu arvutamisel arvesse kõigi selliste ühenduse tootjate toodang, kes asuvad ühenduses ega ole seotud ühegi vaatlusaluse eksportiva tootjaga.

| (87) | Äriühing Eurométaux esitas kaebuse nelja ühenduse tootja nimel, kes tegid uurimise käigus koostööd. Lisaks toetas kaebust üks tootja ning üks tootja oli sellele vastu. Koostööd teinud viie tootja toodang moodustas uurimisperioodi jooksul üle 60 % ühenduse kogutoodangust, mis on määratud kindlaks vastavalt eespool põhjenduses 86 kirjeldatule. Seepärast moodustavad viis koostööd tegevat tootjat ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(87)

Äriühing Eurométaux esitas kaebuse nelja ühenduse tootja nimel, kes tegid uurimise käigus koostööd. Lisaks toetas kaebust üks tootja ning üks tootja oli sellele vastu. Koostööd teinud viie tootja toodang moodustas uurimisperioodi jooksul üle 60 % ühenduse kogutoodangust, mis on määratud kindlaks vastavalt eespool põhjenduses 86 kirjeldatule. Seepärast moodustavad viis koostööd tegevat tootjat ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

2.   Ühenduse tarbimine

| (88) | Ühenduse tarbimise kindlaksmääramisel võeti arvesse ühenduse tootmisharu müügi kogumahtu ühenduse turul, teiste tootjate hinnangulist müügimahtu ühenduse turul ning importi vaatlusalustest ja kolmandatest riikidest vastavalt Eurostati andmetele; lisaks võeti arvesse vaatlusaluste eksportivate tootjate esitatud teavet. |
| --- | --- |

(88)

Ühenduse tarbimise kindlaksmääramisel võeti arvesse ühenduse tootmisharu müügi kogumahtu ühenduse turul, teiste tootjate hinnangulist müügimahtu ühenduse turul ning importi vaatlusalustest ja kolmandatest riikidest vastavalt Eurostati andmetele; lisaks võeti arvesse vaatlusaluste eksportivate tootjate esitatud teavet.

| (89) | Tuleb märkida, et CN-kood ex 7607 11 10, millest lähtuvalt impordi maht kindlaks määrati, hõlmas lisaks vaatlusalusele tootele ka alumiiniumfooliumi teisi liike, näiteks edasiseks töötlemiseks mõeldud fooliumi (edaspidi „töötlemisfoolium”), mida kasutatakse põhiliselt vedelike ja toiduainete pikaajaliseks säilitamiseks, ning muid fooliumitooteid, sh tavarullis fooliumit (vt põhjendus 15), mis ei ole vaatlusalused tooted. Kuna selle laiema tootekategooria puhul ei olnud võimalik ainult alumiiniumfooliumi käsitlevaid andmeid eraldi välja tuua, leiti, et vaatlusaluse toote impordimaht tuleb kindlaks määrata hinnanguliselt. Seoses sellega väitis kaebuse esitaja, et teatav vaatlusaluse koodiga hõlmatud import tuleks arvestusest välja jätta kas toote päritolu tõttu (näiteks import riikidest, kus alumiiniumfooliumi teadaolevalt ei toodeta) või toote hinnataseme tõttu, mis osutab, et tegemist ei ole vaadeldava toote impordiga. Arvestusest tuleks välja jätta ka seestöötlemiseks imporditud kaup, sest seestöötlemine on tehniliselt keeruline ja kulukas ega ole alumiiniumfooliumi puhul majanduslikult tasuv. Leiti, et see metoodika võimaldab alumiiniumfooliumi impordi kogumahu usaldusväärselt kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(89)

Tuleb märkida, et CN-kood ex 7607 11 10, millest lähtuvalt impordi maht kindlaks määrati, hõlmas lisaks vaatlusalusele tootele ka alumiiniumfooliumi teisi liike, näiteks edasiseks töötlemiseks mõeldud fooliumi (edaspidi „töötlemisfoolium”), mida kasutatakse põhiliselt vedelike ja toiduainete pikaajaliseks säilitamiseks, ning muid fooliumitooteid, sh tavarullis fooliumit (vt põhjendus 15), mis ei ole vaatlusalused tooted. Kuna selle laiema tootekategooria puhul ei olnud võimalik ainult alumiiniumfooliumi käsitlevaid andmeid eraldi välja tuua, leiti, et vaatlusaluse toote impordimaht tuleb kindlaks määrata hinnanguliselt. Seoses sellega väitis kaebuse esitaja, et teatav vaatlusaluse koodiga hõlmatud import tuleks arvestusest välja jätta kas toote päritolu tõttu (näiteks import riikidest, kus alumiiniumfooliumi teadaolevalt ei toodeta) või toote hinnataseme tõttu, mis osutab, et tegemist ei ole vaadeldava toote impordiga. Arvestusest tuleks välja jätta ka seestöötlemiseks imporditud kaup, sest seestöötlemine on tehniliselt keeruline ja kulukas ega ole alumiiniumfooliumi puhul majanduslikult tasuv. Leiti, et see metoodika võimaldab alumiiniumfooliumi impordi kogumahu usaldusväärselt kindlaks määrata.

| (90) | Ühenduse tarbimise vähenemist 8 protsendipunkti võrra 2006. aastal võib põhjendada alumiiniumi hinna tõusuga maailmaturul: kõnealuse aasta jooksul tõusis hind 33 % ja see mõjutas otseselt alumiiniumfooliumi nõudlust.


  Tabel 1



  ELi tarbimine (maht) | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 95 296 | 87 630 | 115 364 | 98 689 |
| Tarbimine (indeks) | 100 | 92 | 121 | 104 |

(90)

Ühenduse tarbimise vähenemist 8 protsendipunkti võrra 2006. aastal võib põhjendada alumiiniumi hinna tõusuga maailmaturul: kõnealuse aasta jooksul tõusis hind 33 % ja see mõjutas otseselt alumiiniumfooliumi nõudlust.

Tabel 1

ELi tarbimine (maht)

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Tarbimine (tonnides)

95 296

87 630

115 364

98 689

Tarbimine (indeks)

100

92

121

104

3.   Vaatlusaluse impordi mõju kumulatiivne hindamine

| (91) | Komisjon uuris, kas Armeeniast, Brasiiliast ja HRVst pärit alumiiniumfooliumi importi on vaja kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4 hinnata kumulatiivselt. |
| --- | --- |

(91)

Komisjon uuris, kas Armeeniast, Brasiiliast ja HRVst pärit alumiiniumfooliumi importi on vaja kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4 hinnata kumulatiivselt.

| (92) | Brasiilia eksportija väitis, et vaatlusperioodil Brasiilia impordi maht ja turuosa vähenesid, samas kui import kahest ülejäänud riigist suurenes. Lisaks on Brasiiliast imporditud toote kvaliteet pisut parem kui HRVst ja Armeeniast imporditud tootel ning müügikanalid ja turustusmeetodid on erinevad. Sellega viidati, et Brasiiliast pärit impordi puhul on konkurentsitingimused teistest vaatlusalustest riikidest pärit impordiga võrreldes erinevad. Seega on vähemalt üks algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimus täitmata. |
| --- | --- |

(92)

Brasiilia eksportija väitis, et vaatlusperioodil Brasiilia impordi maht ja turuosa vähenesid, samas kui import kahest ülejäänud riigist suurenes. Lisaks on Brasiiliast imporditud toote kvaliteet pisut parem kui HRVst ja Armeeniast imporditud tootel ning müügikanalid ja turustusmeetodid on erinevad. Sellega viidati, et Brasiiliast pärit impordi puhul on konkurentsitingimused teistest vaatlusalustest riikidest pärit impordiga võrreldes erinevad. Seega on vähemalt üks algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimus täitmata.

| (93) | Väiteid ei olnud võimalik heaks kiita järgmistel põhjustel:






  — | Vastavalt põhjendustele 53–85 olid igast vaatlusalusest riigist pärit impordi jaoks kehtestatud dumpingumarginaalid suuremad kui algmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud miinimumkünnis. |
| --- | --- | --- |

(93)

Väiteid ei olnud võimalik heaks kiita järgmistel põhjustel:

—

Vastavalt põhjendustele 53–85 olid igast vaatlusalusest riigist pärit impordi jaoks kehtestatud dumpingumarginaalid suuremad kui algmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud miinimumkünnis.

| — | Armeeniast, Brasiiliast ja HRVst pärit impordi maht ei olnud algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses tähtsusetu, st nende riikide turuosad oli uurimisperioodil vastavalt 5,2 %, 12,8 % ja 30,7 % (vt tabel 4). Leiti, et Brasiiliast pärit import on püsinud stabiilsena alates 2006. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni vaatamata Hiinast pärit impordi taaskäivitumisele ja Armeeniast pärit impordi lisandumisele (vt tabel 3). |
| --- | --- |

—

Armeeniast, Brasiiliast ja HRVst pärit impordi maht ei olnud algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses tähtsusetu, st nende riikide turuosad oli uurimisperioodil vastavalt 5,2 %, 12,8 % ja 30,7 % (vt tabel 4). Leiti, et Brasiiliast pärit import on püsinud stabiilsena alates 2006. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni vaatamata Hiinast pärit impordi taaskäivitumisele ja Armeeniast pärit impordi lisandumisele (vt tabel 3).

| — | Seoses vaatlusalustest riikidest imporditud toodete ja ühenduse samasuguste toodete vahelise konkurentsi tingimustega selgus uurimise käigus, et (kõigist vaatlusalustest riikidest) imporditud toodete ja ühenduses valmistatud toodete peamised füüsilised omadused on vaatamata võimalikele kvaliteedierinevustele samad ning et tooteid kasutatakse samal otstarbel. Leiti, et vaatamata Brasiilia eksportija väidetele on müügikanalid kõigil juhtudel sarnased, st toodet müüakse edasimüüjatele ja lõpptarbijatele peamiselt ümberkerimisega tegelevate äriühingute kaudu. Turustusmeetodite erinevuse puhul viidati peamiselt erinevustele klientidega ühenduse võtmisel ning seda ei käsitletud kui konkurentsitingimuste erinevust kajastavat tegurit. |
| --- | --- |

—

Seoses vaatlusalustest riikidest imporditud toodete ja ühenduse samasuguste toodete vahelise konkurentsi tingimustega selgus uurimise käigus, et (kõigist vaatlusalustest riikidest) imporditud toodete ja ühenduses valmistatud toodete peamised füüsilised omadused on vaatamata võimalikele kvaliteedierinevustele samad ning et tooteid kasutatakse samal otstarbel. Leiti, et vaatamata Brasiilia eksportija väidetele on müügikanalid kõigil juhtudel sarnased, st toodet müüakse edasimüüjatele ja lõpptarbijatele peamiselt ümberkerimisega tegelevate äriühingute kaudu. Turustusmeetodite erinevuse puhul viidati peamiselt erinevustele klientidega ühenduse võtmisel ning seda ei käsitletud kui konkurentsitingimuste erinevust kajastavat tegurit.

| — | Vaatlusalustest riikidest pärit impordi konkurentsitingimuste osas selgus uurimise käigus, et kuigi vaatlusalustest riikidest pärit impordi mahuga seotud suundumused olid 2005. ja 2006. aastal erinevad, (taas)käivitus import HRVst ja Armeeniast alles 2006. aastal pärast seda, kui kaotati lõplik dumpinguvastane tollimaks HRVst pärit impordile (vt põhjendus 114), samas oli Brasiiliast pärit toode oli endale ühenduse turul juba koha kindlustanud. Sellest ei saa järeldada, et konkurentsitingimused olid kolme vaatlusaluse riigi puhul erinevad. 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel stabiliseerus nii HRVst, Armeeniast kui ka Brasiiliast pärit impordi maht. |
| --- | --- |

—

Vaatlusalustest riikidest pärit impordi konkurentsitingimuste osas selgus uurimise käigus, et kuigi vaatlusalustest riikidest pärit impordi mahuga seotud suundumused olid 2005. ja 2006. aastal erinevad, (taas)käivitus import HRVst ja Armeeniast alles 2006. aastal pärast seda, kui kaotati lõplik dumpinguvastane tollimaks HRVst pärit impordile (vt põhjendus 114), samas oli Brasiiliast pärit toode oli endale ühenduse turul juba koha kindlustanud. Sellest ei saa järeldada, et konkurentsitingimused olid kolme vaatlusaluse riigi puhul erinevad. 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel stabiliseerus nii HRVst, Armeeniast kui ka Brasiiliast pärit impordi maht.

| — | Tabelis 2 esitatud andmete kohaselt oli Brasiilia importtoote keskmine müügihind võrreldav teiste vaatlusaluste riikide importtoodete müügihindadega ja järgis vaatlusalusel perioodil samasuguseid suundumusi. |
| --- | --- |

—

Tabelis 2 esitatud andmete kohaselt oli Brasiilia importtoote keskmine müügihind võrreldav teiste vaatlusaluste riikide importtoodete müügihindadega ja järgis vaatlusalusel perioodil samasuguseid suundumusi.

Tabel 2

Keskmised impordihinnad vaatlusaluste riikide lõikes

| Ühikuhind
  (eurot/tonn) | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HRV | 2 170 | 2 666 | 2 722 | 2 602 |
| Indeks | 0 | 100 | 102 | 98 |
| Armeenia | — | 2 316 | 2 724 | 2 614 |
| Indeks | — | 100 | 118 | 113 |
| Brasiilia | 2 252 | 2 609 | 2 712 | 2 440 |
| Indeks | 100 | 116 | 120 | 108 |

Ühikuhind

(eurot/tonn)

2005

2006

2007

Uurimisperiood

HRV

2 170

2 666

2 722

2 602

Indeks

0

100

102

98

Armeenia

—

2 316

2 724

2 614

Indeks

—

100

118

113

Brasiilia

2 252

2 609

2 712

2 440

Indeks

100

116

120

108

| (94) | Eespool esitatu põhjal võetakse esialgu seisukoht, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid on täidetud ning et vaatlusalustest riikidest pärit importi tuleb uurida kumulatiivselt. |
| --- | --- |

(94)

Eespool esitatu põhjal võetakse esialgu seisukoht, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid on täidetud ning et vaatlusalustest riikidest pärit importi tuleb uurida kumulatiivselt.

4.   Import vaatlusalustest riikidest

4.1.   Vaatlusaluse impordi maht ja turuosa

| (95) | Import vaatlusalustest riikidest suurenes uurimisperioodil 13 499 tonnilt (2005) 48 141 tonnile, seega oli kasv 257 %. Impordi kasv oli eriti märkimisväärne 2006. ja 2007. aasta vahel, mil see suurenes 276 %.


  Tabel 3



  Import vaatlusalustest riikidest










  Import (tonnides) | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Armeenia | 0 | 65 | 5 477 | 5 195 |
| Indeks | — | 100 | 8 374 | 7 943 |
| Brasiilia | 13 452 | 12 672 | 12 556 | 12 628 |
| Indeks | 100 | 94 | 93 | 94 |
| HRV | 47 | 3 416 | 35 358 | 30 318 |
| Indeks | — | 100 | 1 035 | 888 |
| Vaatlusalused riigid kokku | 13 499 | 16 153 | 53 391 | 48 141 |
| Indeks | 100 | 120 | 396 | 357 |

(95)

Import vaatlusalustest riikidest suurenes uurimisperioodil 13 499 tonnilt (2005) 48 141 tonnile, seega oli kasv 257 %. Impordi kasv oli eriti märkimisväärne 2006. ja 2007. aasta vahel, mil see suurenes 276 %.

Tabel 3

Import vaatlusalustest riikidest

Import (tonnides)

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Armeenia

0

65

5 477

5 195

Indeks

—

100

8 374

7 943

Brasiilia

13 452

12 672

12 556

12 628

Indeks

100

94

93

94

HRV

47

3 416

35 358

30 318

Indeks

—

100

1 035

888

Vaatlusalused riigid kokku

13 499

16 153

53 391

48 141

Indeks

100

120

396

357

| (96) | Vaatlusaluste riikide turuosa kasvas 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel 14 protsendilt 49 protsendini ehk 35 protsendipunkti. Kasv oli eriti kiire 2006. ja 2007. aasta vahelisel perioodil, kui see suurenes 28 protsendipunkti võrra.


  Tabel 4



  Vaatlusaluste riikide turuosa










  Turuosa | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Armeenia | — | 0,07 % | 4,75 % | 5,26 % |
| Brasiilia | 14,12 % | 14,46 % | 10,88 % | 12,80 % |
| HRV | 0,05 % | 3,90 % | 30,65 % | 30,72 % |
| Vaatlusalused riigid kokku | 14 % | 18 % | 46 % | 49 % |

(96)

Vaatlusaluste riikide turuosa kasvas 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel 14 protsendilt 49 protsendini ehk 35 protsendipunkti. Kasv oli eriti kiire 2006. ja 2007. aasta vahelisel perioodil, kui see suurenes 28 protsendipunkti võrra.

Tabel 4

Vaatlusaluste riikide turuosa

Turuosa

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Armeenia

—

0,07 %

4,75 %

5,26 %

Brasiilia

14,12 %

14,46 %

10,88 %

12,80 %

HRV

0,05 %

3,90 %

30,65 %

30,72 %

Vaatlusalused riigid kokku

14 %

18 %

46 %

49 %

4.2.   Hinnad

| (97) | Alates 2005. aastast kuni uurimisperioodini tõusis vaatlusalustest riikidest imporditud toote tonnihind 15 % (2 211 eurolt 2 552 euroni), mis vastab tooraine hinna tõusule, kuid võrreldes ühenduse tootmisharuga on hinnamuutus väiksem (vt tabel 7).


  Tabel 5



  Vaatlusalused impordihinnad










  Ühikuhind (eurot/tonn) | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaatlusalused riigid kokku | 2 211 | 2 530 | 2 719 | 2 552 |
| Indeks | 100 | 114 | 123 | 115 |

(97)

Alates 2005. aastast kuni uurimisperioodini tõusis vaatlusalustest riikidest imporditud toote tonnihind 15 % (2 211 eurolt 2 552 euroni), mis vastab tooraine hinna tõusule, kuid võrreldes ühenduse tootmisharuga on hinnamuutus väiksem (vt tabel 7).

Tabel 5

Vaatlusalused impordihinnad

Ühikuhind (eurot/tonn)

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Vaatlusalused riigid kokku

2 211

2 530

2 719

2 552

Indeks

100

114

123

115

4.3.   Hindade allalöömine

| (98) | Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi ühenduse turul sõltumatutele klientidele pakutavate ühenduse tootmisharu tooteliikide kaalutud keskmisi müügihindu (kohandatuna tehasehindade tasemele) vastavate vaatlusalustest riikidest pärit importtoodete kaalutud keskmiste hindadega, mida maksis esimene sõltumatu klient ühenduses ja mis olid kindlaks määratud CIF-hindade põhjal, mida oli nõuetekohaselt kohandatud võtmaks arvesse impordijärgseid kulusid. |
| --- | --- |

(98)

Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi ühenduse turul sõltumatutele klientidele pakutavate ühenduse tootmisharu tooteliikide kaalutud keskmisi müügihindu (kohandatuna tehasehindade tasemele) vastavate vaatlusalustest riikidest pärit importtoodete kaalutud keskmiste hindadega, mida maksis esimene sõltumatu klient ühenduses ja mis olid kindlaks määratud CIF-hindade põhjal, mida oli nõuetekohaselt kohandatud võtmaks arvesse impordijärgseid kulusid.

| (99) | Ühenduse tootmisharu müügihindu ja vaatlusaluste riikide impordihindu võrreldi samal kaubandustasandil, st sõltumatute klientide tasandil ühenduse turul. |
| --- | --- |

(99)

Ühenduse tootmisharu müügihindu ja vaatlusaluste riikide impordihindu võrreldi samal kaubandustasandil, st sõltumatute klientide tasandil ühenduse turul.

| (100) | Uurimisperioodi jooksul oli kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal – väljendatuna protsentides ühenduse tootmisharu müügihinnast – Armeenia eksportija puhul 8,0 %, Brasiilia puhul 12,6 % ja HRV eksportijate puhul 20 %. Kõigi vaatlusaluste riikide kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal kokku oli uurimisperioodil 10,0 %. |
| --- | --- |

(100)

Uurimisperioodi jooksul oli kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal – väljendatuna protsentides ühenduse tootmisharu müügihinnast – Armeenia eksportija puhul 8,0 %, Brasiilia puhul 12,6 % ja HRV eksportijate puhul 20 %. Kõigi vaatlusaluste riikide kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal kokku oli uurimisperioodil 10,0 %.

5.   Ühenduse tootmisharu olukord

| (101) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas uuring, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharule, hinnangut kõigi ühenduse tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste tegurite ja näitajate kohta vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(101)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas uuring, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharule, hinnangut kõigi ühenduse tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste tegurite ja näitajate kohta vaatlusalusel perioodil.

5.1.   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Tabel 6

Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine tonnides | 56 662 | 50 184 | 41 482 | 33 645 |
| Toodang (indeks) | 100 | 95 | 79 | 64 |
| Tootmisvõimsus tonnides | 61 144 | 60 142 | 56 873 | 55 852 |
| Tootmisvõimsus (indeks) | 100 | 98 | 93 | 91 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 86 % | 83 % | 73 % | 60 % |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (indeks) | 100 | 97 | 85 | 70 |

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Tootmine tonnides

56 662

50 184

41 482

33 645

Toodang (indeks)

100

95

79

64

Tootmisvõimsus tonnides

61 144

60 142

56 873

55 852

Tootmisvõimsus (indeks)

100

98

93

91

Tootmisvõimsuse rakendamine

86 %

83 %

73 %

60 %

Tootmisvõimsuse rakendamine (indeks)

100

97

85

70

| (102) | Ühenduse tootmisharu tootmismaht oli 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel selgelt negatiivse suundumusega. Ühenduse tootmisharu tootmismaht vähenes 36 % ja üldine tootmisvõimsus langes 9 %. See selgitab, miks tootmisvõimsuse rakendamine vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul ainult 30 %, muidu oleks vähenemine olnud veelgi ulatuslikum. |
| --- | --- |

(102)

Ühenduse tootmisharu tootmismaht oli 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel selgelt negatiivse suundumusega. Ühenduse tootmisharu tootmismaht vähenes 36 % ja üldine tootmisvõimsus langes 9 %. See selgitab, miks tootmisvõimsuse rakendamine vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul ainult 30 %, muidu oleks vähenemine olnud veelgi ulatuslikum.

5.2.   Müügimaht, turuosa, kasv ja keskmine ühikuhind Euroopa Ühenduses

| (103) | Järgmises tabelis antakse ülevaade ühenduse tootmisharu tulemuslikkusest lähtuvalt müügist ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele.


  Tabel 7



  Müügimaht, turuosa, kasv ja keskmine ühikuhind ühenduses | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht (tonnides) | 43 972 | 45 540 | 37 531 | 30 589 |
| Müügimaht (indeks) | 100 | 104 | 85 | 70 |
| Turuosa | 47 % | 52 % | 33 % | 31 % |
| Ühikuhind (eurot/tonn) | 2 574 | 3 052 | 3 229 | 3 081 |
| Ühikuhind (indeks) | 100 | 119 | 125 | 120 |

(103)

Järgmises tabelis antakse ülevaade ühenduse tootmisharu tulemuslikkusest lähtuvalt müügist ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele.

Tabel 7

Müügimaht, turuosa, kasv ja keskmine ühikuhind ühenduses

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Müügimaht (tonnides)

43 972

45 540

37 531

30 589

Müügimaht (indeks)

100

104

85

70

Turuosa

47 %

52 %

33 %

31 %

Ühikuhind (eurot/tonn)

2 574

3 052

3 229

3 081

Ühikuhind (indeks)

100

119

125

120

| (104) | Kuigi vaatlusaluse perioodi jooksul oli tarbimine ühenduses stabiilne ning kasvas uurimisperioodi lõpus vaatlusaluse perioodi algusega võrreldes 4 %, vähenes ühenduse tootmisharu vaatlusaluse toote müügimaht sõltumatutele klientidele ühenduse turul 30 %. See tähendab, et dumpinguhinnaga impordi tõttu ei saanud ühenduse tootmisharu kasu eeskätt 2007. aastal ja uurimisperioodi lõpus toimunud tarbimise suurenemisest ega ka üldiselt stabiilsena püsinud tarbimisest vaatlusalusel perioodil. Sellest tulenevalt kahanes ühenduse tootmisharu turuosa 2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 16 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(104)

Kuigi vaatlusaluse perioodi jooksul oli tarbimine ühenduses stabiilne ning kasvas uurimisperioodi lõpus vaatlusaluse perioodi algusega võrreldes 4 %, vähenes ühenduse tootmisharu vaatlusaluse toote müügimaht sõltumatutele klientidele ühenduse turul 30 %. See tähendab, et dumpinguhinnaga impordi tõttu ei saanud ühenduse tootmisharu kasu eeskätt 2007. aastal ja uurimisperioodi lõpus toimunud tarbimise suurenemisest ega ka üldiselt stabiilsena püsinud tarbimisest vaatlusalusel perioodil. Sellest tulenevalt kahanes ühenduse tootmisharu turuosa 2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 16 protsendipunkti.

| (105) | Ühenduse tootmisharu keskmine müügihind (tehasehind) sõltumatutele klientidele ühenduse turul tõusis samal perioodil 20 %, kajastades tooraine, st alumiiniumi märkimisväärset hinnatõusu. Vaatamata sellele, et alumiiniumi hind tõusis 27 %, kerkis ühenduse tootmisharu müügihind vaid 20 %. Ühenduse tootmisharu ei saanud hinnatõusu täies ulatuses klientidele edasi kanda. |
| --- | --- |

(105)

Ühenduse tootmisharu keskmine müügihind (tehasehind) sõltumatutele klientidele ühenduse turul tõusis samal perioodil 20 %, kajastades tooraine, st alumiiniumi märkimisväärset hinnatõusu. Vaatamata sellele, et alumiiniumi hind tõusis 27 %, kerkis ühenduse tootmisharu müügihind vaid 20 %. Ühenduse tootmisharu ei saanud hinnatõusu täies ulatuses klientidele edasi kanda.

5.3.   Varud

| (106) | Allpool esitatud andmed kajastavad varude mahtu iga perioodi lõpus.


  Tabel 8



  Varud | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud (tonnides) | 3 300 | 2 936 | 3 260 | 3 068 |
| Varud (indeks) | 100 | 89 | 99 | 93 |

(106)

Allpool esitatud andmed kajastavad varude mahtu iga perioodi lõpus.

Tabel 8

Varud

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Varud (tonnides)

3 300

2 936

3 260

3 068

Varud (indeks)

100

89

99

93

| (107) | Uurimise käigus selgus, et varusid ei saa käsitleda arvestatava kahjutegurina, sest põhiosa toodangust valmistati tellimuse alusel. Seepärast on varude suundumusi käsitlevad andmed esitatud teavitamise eesmärgil. 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenesid varud 7 %. |
| --- | --- |

(107)

Uurimise käigus selgus, et varusid ei saa käsitleda arvestatava kahjutegurina, sest põhiosa toodangust valmistati tellimuse alusel. Seepärast on varude suundumusi käsitlevad andmed esitatud teavitamise eesmärgil. 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenesid varud 7 %.

5.4.   Investeeringud ja kapitali kaasamise võime

Tabel 9

Investeeringud

| | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud (eurodes) | 6 900 065 | 671 268 | 1 329 302 | 3 993 640 |
| Investeeringud (indeks) | 100 | 10 | 19 | 58 |

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Investeeringud (eurodes)

6 900 065

671 268

1 329 302

3 993 640

Investeeringud (indeks)

100

10

19

58

| (108) | Investeeringud samasuguse toote tootmisse vähenesid 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel 42 %. 2005. ja 2006. aasta vahel vähenesid investeeringud järsult 90 % võrra ning jäid 2007. aastal madalale tasemele. Investeeringute väärtus tõusis uurimisperioodi jooksul 39 %, kuid võrreldes 2005. aastaga jäi see madalale tasemele. Uurimise käigus jõuti tõdemusele, et ehitistesse, tehastesse ja seadmetesse investeeriti peamiselt tootmisvõimsuse säilitamise nimel. Samas märgitakse, et kõnealuseid investeeringuid võib kasutada ka muud tüüpi alumiiniumfooliumi tootmiseks kui vaatlusalune toode. Kuigi vaatlusaluse toote täpset kogust ei olnud võimalik kindlaks määrata tootmisvõimsuse eespool märgitud madala kasutusastme tõttu, selgus, et investeeringuid ei tehtud ühelgi juhul üldise tootmisvõimsuse suurendamiseks, vaid selleks, et parandada ja tõhustada tootmisprotsessi kulude kokkuhoidmise eesmärgil. |
| --- | --- |

(108)

Investeeringud samasuguse toote tootmisse vähenesid 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel 42 %. 2005. ja 2006. aasta vahel vähenesid investeeringud järsult 90 % võrra ning jäid 2007. aastal madalale tasemele. Investeeringute väärtus tõusis uurimisperioodi jooksul 39 %, kuid võrreldes 2005. aastaga jäi see madalale tasemele. Uurimise käigus jõuti tõdemusele, et ehitistesse, tehastesse ja seadmetesse investeeriti peamiselt tootmisvõimsuse säilitamise nimel. Samas märgitakse, et kõnealuseid investeeringuid võib kasutada ka muud tüüpi alumiiniumfooliumi tootmiseks kui vaatlusalune toode. Kuigi vaatlusaluse toote täpset kogust ei olnud võimalik kindlaks määrata tootmisvõimsuse eespool märgitud madala kasutusastme tõttu, selgus, et investeeringuid ei tehtud ühelgi juhul üldise tootmisvõimsuse suurendamiseks, vaid selleks, et parandada ja tõhustada tootmisprotsessi kulude kokkuhoidmise eesmärgil.

5.5.   Tasuvus, investeeringutasuvus ja rahavoog

Tabel 10

Tasuvus, investeeringutasuvus ja rahavoog

| | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EÜ müügi kasumlikkus | –4,8 % | –3,0 % | –0,1 % | –3,7 % |
| Investeeringutasuvus | –90,3 % | – 718,8 % | –9,7 % | –85,7 % |
| Rahavoog | 3 % | –2 % | –1 % | 1 % |

2005

2006

2007

Uurimisperiood

EÜ müügi kasumlikkus

–4,8 %

–3,0 %

–0,1 %

–3,7 %

Investeeringutasuvus

–90,3 %

– 718,8 %

–9,7 %

–85,7 %

Rahavoog

3 %

–2 %

–1 %

1 %

| (109) | Müügi netokäibe protsendimäärana väljendatud ühenduse tootmisharu tasuvus oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul negatiivne, järgides ühenduse tarbimise suundumusi, st uurimise jooksul suurenes tasuvus veidi seoses ühenduse tarbimise tõusuga 2007. aastal, kuid vähenes uurimisperioodil taas. |
| --- | --- |

(109)

Müügi netokäibe protsendimäärana väljendatud ühenduse tootmisharu tasuvus oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul negatiivne, järgides ühenduse tarbimise suundumusi, st uurimise jooksul suurenes tasuvus veidi seoses ühenduse tarbimise tõusuga 2007. aastal, kuid vähenes uurimisperioodil taas.

| (110) | Koguinvesteeringute tasuvust väljendati samasuguse toote maksueelse puhaskasumi protsendina samasuguse toote valmistamiseks kasutatud põhivara raamatupidamislikust puhasväärtusest. Kõnealune näitaja oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul negatiivne, olles märkimisväärselt madal 2005. ja 2006. aasta vahel, kui investeeringute tasuvus langes –90 protsendilt –719 protsendini. |
| --- | --- |

(110)

Koguinvesteeringute tasuvust väljendati samasuguse toote maksueelse puhaskasumi protsendina samasuguse toote valmistamiseks kasutatud põhivara raamatupidamislikust puhasväärtusest. Kõnealune näitaja oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul negatiivne, olles märkimisväärselt madal 2005. ja 2006. aasta vahel, kui investeeringute tasuvus langes –90 protsendilt –719 protsendini.

| (111) | Ühenduse tootmisharu rahavoogude puhul täheldati samasugust negatiivset suundumust, mille tulemuseks oli ühenduse tootmisharu rahalise olukorra üldine järsk halvenemine uurimisperioodi ajal. |
| --- | --- |

(111)

Ühenduse tootmisharu rahavoogude puhul täheldati samasugust negatiivset suundumust, mille tulemuseks oli ühenduse tootmisharu rahalise olukorra üldine järsk halvenemine uurimisperioodi ajal.

5.6.   Tööhõive, tootlikkus ja töötasu

Tabel 11

Tööhõive, tootlikkus ja töötasu

| | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 528 | 492 | 412 | 370 |
| Töötajate arv (indeks) | 100 | 93 | 78 | 70 |
| Tööjõukulu | 12 868 631 | 12 653 345 | 10 281 921 | 9 116 970 |
| Tööjõukulu (indeks) | 100 | 98 | 80 | 71 |
| Keskmine tööjõukulu | 24 379 | 25 710 | 24 967 | 24 655 |
| Keskmine tööjõukulu (indeks) | 100 | 105 | 102 | 101 |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 100 | 102 | 101 | 91 |
| Tootlikkus (indeks) | 100 | 102 | 101 | 91 |

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Töötajate arv

528

492

412

370

Töötajate arv (indeks)

100

93

78

70

Tööjõukulu

12 868 631

12 653 345

10 281 921

9 116 970

Tööjõukulu (indeks)

100

98

80

71

Keskmine tööjõukulu

24 379

25 710

24 967

24 655

Keskmine tööjõukulu (indeks)

100

105

102

101

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

100

102

101

91

Tootlikkus (indeks)

100

102

101

91

| (112) | Ühenduse tootmisharus hõivatud töötajate arv vähenes uurimisperioodil 30 %, kusjuures osaliselt oli selle põhjuseks vaatlusaluse perioodi lõpul toimunud ümberstruktureerimine. Kuigi üldine tööjõukulu vähenes märgatavalt, jäi keskmine palk samale tasemele. Tööhõive ei vähenenud tootmisega samas tempos. Selle tulemusena ei suutnud ühenduse tootmisharu hoida tootlikkust 2005. aasta tasemel. |
| --- | --- |

(112)

Ühenduse tootmisharus hõivatud töötajate arv vähenes uurimisperioodil 30 %, kusjuures osaliselt oli selle põhjuseks vaatlusaluse perioodi lõpul toimunud ümberstruktureerimine. Kuigi üldine tööjõukulu vähenes märgatavalt, jäi keskmine palk samale tasemele. Tööhõive ei vähenenud tootmisega samas tempos. Selle tulemusena ei suutnud ühenduse tootmisharu hoida tootlikkust 2005. aasta tasemel.

5.7.   Dumpingumarginaali suurus

| (113) | Dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda silmas pidades ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju pidada tähtsusetuks. |
| --- | --- |

(113)

Dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda silmas pidades ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju pidada tähtsusetuks.

5.8.   Toibumine varasemast dumpingust

| (114) | 2001. aastal kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiinast ja Venemaalt pärit alumiiniumfooliumi suhtes (5). Nende meetmete kehtivus lõppes 2006. aasta mais (6). Käesoleva uurimise käigus kogutud andmed osutavad sellele, et ühenduse tootmisharu ei ole varasemast dumpingust toibunud ning olukord halvenes märgatavalt pärast 2006. aastat, kui lõppes dumpinguvastaste tollimaksude kehtivus ning dumpinguhinnaga import sisenes uuesti ühenduse turule. |
| --- | --- |

(114)

2001. aastal kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiinast ja Venemaalt pärit alumiiniumfooliumi suhtes (5). Nende meetmete kehtivus lõppes 2006. aasta mais (6). Käesoleva uurimise käigus kogutud andmed osutavad sellele, et ühenduse tootmisharu ei ole varasemast dumpingust toibunud ning olukord halvenes märgatavalt pärast 2006. aastat, kui lõppes dumpinguvastaste tollimaksude kehtivus ning dumpinguhinnaga import sisenes uuesti ühenduse turule.

5.9.   Kasv

| (115) | Uurimise käigus selgus, et vaatamata tarbimise suhteliselt stabiilsele tasemele, mis vaatlusalusel perioodil siiski mõneti kõikus, vähenesid nii ühenduse tootmisharu müügimaht (– 31,4 %) kui ka turuosa (– 35 %). |
| --- | --- |

(115)

Uurimise käigus selgus, et vaatamata tarbimise suhteliselt stabiilsele tasemele, mis vaatlusalusel perioodil siiski mõneti kõikus, vähenesid nii ühenduse tootmisharu müügimaht (– 31,4 %) kui ka turuosa (– 35 %).

6.   Järeldus kahjude kohta

| (116) | Kahjunäitajate analüüsi kohaselt halvenes ühenduse tootmisharu olukord vaatlusalusel perioodil märgatavalt. Negatiivses suunas liikusid vaatlusalusel perioodil kõik kahjunäitajad, v.a toorainehinna tõusuga seotud ühiku müügihind; see ei suutnud aga mõjutada positiivselt ühenduse tootmisharu kasumlikkust, mis püsis kogu vaatlusaluse perioodi jooksul negatiivsena. Selleks et vältida turuosa edasist kaotust ning säilitada tootmine mõistlikul tasemel, ei olnud ühenduse tootmisharul muud võimalust kui järgida dumpinguhinnaga impordi hinnataset, mistõttu ühenduse tootmisharu ei saanud toorainehinna järsku tõusu täies ulatuses klientidele edasi kanda. Sellega kaasnes märgatav kahju ühenduse tootjatele ning vaatlusalusel perioodil halvenes märkimisväärselt tootmisharu rahaline olukord. |
| --- | --- |

(116)

Kahjunäitajate analüüsi kohaselt halvenes ühenduse tootmisharu olukord vaatlusalusel perioodil märgatavalt. Negatiivses suunas liikusid vaatlusalusel perioodil kõik kahjunäitajad, v.a toorainehinna tõusuga seotud ühiku müügihind; see ei suutnud aga mõjutada positiivselt ühenduse tootmisharu kasumlikkust, mis püsis kogu vaatlusaluse perioodi jooksul negatiivsena. Selleks et vältida turuosa edasist kaotust ning säilitada tootmine mõistlikul tasemel, ei olnud ühenduse tootmisharul muud võimalust kui järgida dumpinguhinnaga impordi hinnataset, mistõttu ühenduse tootmisharu ei saanud toorainehinna järsku tõusu täies ulatuses klientidele edasi kanda. Sellega kaasnes märgatav kahju ühenduse tootjatele ning vaatlusalusel perioodil halvenes märkimisväärselt tootmisharu rahaline olukord.

| (117) | Müügimahu vähenemise tõttu ei saanud ühenduse tootmisharu kasu vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsena püsinud nõudlusest alumiiniumfooliumi turul. |
| --- | --- |

(117)

Müügimahu vähenemise tõttu ei saanud ühenduse tootmisharu kasu vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsena püsinud nõudlusest alumiiniumfooliumi turul.

| (118) | Eespool kirjeldatut arvestades tehakse esialgne järeldus, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(118)

Eespool kirjeldatut arvestades tehakse esialgne järeldus, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

F.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   Sissejuhatus

| (119) | Komisjon uuris kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7, kas Armeeniast, Brasiiliast ja HRVst pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import on tekitanud ühenduse tootmisharule kahju määral, mis lubab seda pidada oluliseks kahjuks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(119)

Komisjon uuris kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7, kas Armeeniast, Brasiiliast ja HRVst pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import on tekitanud ühenduse tootmisharule kahju määral, mis lubab seda pidada oluliseks kahjuks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (120) | Vaatlusalustest riikidest pärit import suurenes märkimisväärselt: impordi maht suurenes 257 % ja turuosa 35 protsendipunkti võrra, hõlmates vaatlusalusel perioodil 49 % ühenduse turust. Samal ajal vähenes ühenduse tootmisharu turuosa ligikaudu 17 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(120)

Vaatlusalustest riikidest pärit import suurenes märkimisväärselt: impordi maht suurenes 257 % ja turuosa 35 protsendipunkti võrra, hõlmates vaatlusalusel perioodil 49 % ühenduse turust. Samal ajal vähenes ühenduse tootmisharu turuosa ligikaudu 17 protsendipunkti võrra.

| (121) | Vaatamata sellele et rahvusvahelisel turul tõusis tooraine hind 27 %, kerkis vaatlusalustest riikidest pärit impordi ühiku keskmine müügihind tonni kohta vaid 15 %, vähendades ühenduse tootmisharu keskmist hinda uurimisperioodil keskmiselt 10 % võrra. Vaatlusalustest riikidest pärit impordi mahu oluline suurenemine hindade juures, mis olid ühenduse tootmisharu hindadest märgatavalt madalamad, ning turuosa kasv vaatlusalusel perioodil langesid ajaliselt kokku ühenduse tootmisharu üldise rahalise olukorra selge halvenemisega. Olukorra halvenemisele viitab eelkõige tootmis- ja müügimahu oluline vähenemine. Lisaks ei kasvanud müügihind toorainehinnaga samas proportsioonis. Kuigi kasumimarginaal 2005. aasta ja uurimisperioodi lõpu vahel pisut kasvas, oli see kogu vaatlusaluse perioodi jooksul negatiivne. |
| --- | --- |

(121)

Vaatamata sellele et rahvusvahelisel turul tõusis tooraine hind 27 %, kerkis vaatlusalustest riikidest pärit impordi ühiku keskmine müügihind tonni kohta vaid 15 %, vähendades ühenduse tootmisharu keskmist hinda uurimisperioodil keskmiselt 10 % võrra. Vaatlusalustest riikidest pärit impordi mahu oluline suurenemine hindade juures, mis olid ühenduse tootmisharu hindadest märgatavalt madalamad, ning turuosa kasv vaatlusalusel perioodil langesid ajaliselt kokku ühenduse tootmisharu üldise rahalise olukorra selge halvenemisega. Olukorra halvenemisele viitab eelkõige tootmis- ja müügimahu oluline vähenemine. Lisaks ei kasvanud müügihind toorainehinnaga samas proportsioonis. Kuigi kasumimarginaal 2005. aasta ja uurimisperioodi lõpu vahel pisut kasvas, oli see kogu vaatlusaluse perioodi jooksul negatiivne.

| (122) | Dumpinguhinnaga impordi mõju analüüsimise käigus leiti, et hind on konkurentsi puhul oluline tegur, sest kvaliteediküsimused ei oma märkimisväärset tähtsust. Tuleb märkida, et dumpinguhinnaga impordi hinnad olid märkimisväärselt madalamad nii ühenduse tootmisharu kui ka muude kolmandate riikide eksportijate hindadest. |
| --- | --- |

(122)

Dumpinguhinnaga impordi mõju analüüsimise käigus leiti, et hind on konkurentsi puhul oluline tegur, sest kvaliteediküsimused ei oma märkimisväärset tähtsust. Tuleb märkida, et dumpinguhinnaga impordi hinnad olid märkimisväärselt madalamad nii ühenduse tootmisharu kui ka muude kolmandate riikide eksportijate hindadest.

| (123) | Seepärast tehakse esialgne järeldus, et surve, mida tekitas vaatlusalune import, mille maht ja turuosa alates 2005. aastast kasvas ja mis toimus väga madalate dumpinguhindadega, on põhjustanud ühenduse tootmisharule olulist kahju. |
| --- | --- |

(123)

Seepärast tehakse esialgne järeldus, et surve, mida tekitas vaatlusalune import, mille maht ja turuosa alates 2005. aastast kasvas ja mis toimus väga madalate dumpinguhindadega, on põhjustanud ühenduse tootmisharule olulist kahju.

3.   Muude tegurite mõju

a)   
  Import muudest kolmandatest riikidest (v.a Hiina, Armeenia ja Brasiilia)

Tabel 12

Import muudest kolmandatest riikidest (kogus)

| Import (tonnides) | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Venemaa | 10 661 | 11 393 | 9 835 | 7 139 |
| Indeks | 100 | 107 | 92 | 67 |
| Türgi | 3 525 | 2 278 | 1 968 | 2 075 |
| Indeks | 100 | 65 | 56 | 59 |
| Venezuela | 3 446 | 1 346 | 1 814 | 1 039 |
| Indeks | 100 | 39 | 53 | 30 |
| Muud kolmandad riigid | 1 982 | 1 489 | 2 124 | 2 617 |
| Indeks | 100 | 75 | 107 | 132 |
| Kokku | 19 614 | 16 506 | 15 741 | 12 870 |
| Indeks | 100 | 84 | 80 | 66 |

Import (tonnides)

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Venemaa

10 661

11 393

9 835

7 139

Indeks

100

107

92

67

Türgi

3 525

2 278

1 968

2 075

Indeks

100

65

56

59

Venezuela

3 446

1 346

1 814

1 039

Indeks

100

39

53

30

Muud kolmandad riigid

1 982

1 489

2 124

2 617

Indeks

100

75

107

132

Kokku

19 614

16 506

15 741

12 870

Indeks

100

84

80

66

Tabel 13

Import muudest kolmandatest riikidest (keskmine hind tonni kohta)

| Keskmine hind (eurodes) | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Venemaa | 2 366 | 2 718 | 2 905 | 2 743 |
| Indeks | 100 | 115 | 123 | 116 |
| Türgi | 3 124 | 2 977 | 3 027 | 2 948 |
| Indeks | 100 | 95 | 97 | 94 |
| Venezuela | 2 351 | 2 885 | 2 982 | 2 698 |
| Indeks | 100 | 123 | 127 | 115 |
| Muud kolmandad riigid | 2 325 | 2 728 | 3 123 | 3 307 |
| Indeks | 100 | 117 | 134 | 142 |
| Kokku | 2 541 | 2 827 | 3 009 | 2 924 |
| Indeks | 100 | 111 | 118 | 115 |

Keskmine hind (eurodes)

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Venemaa

2 366

2 718

2 905

2 743

Indeks

100

115

123

116

Türgi

3 124

2 977

3 027

2 948

Indeks

100

95

97

94

Venezuela

2 351

2 885

2 982

2 698

Indeks

100

123

127

115

Muud kolmandad riigid

2 325

2 728

3 123

3 307

Indeks

100

117

134

142

Kokku

2 541

2 827

3 009

2 924

Indeks

100

111

118

115

Tabel 14

Turuosa

| Turuosa (%) | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Venemaa | 11,19 % | 13,00 % | 8,52 % | 7,23 % |
| Türgi | 3,70 % | 2,60 % | 1,71 % | 2,10 % |
| Venezuela | 3,62 % | 1,54 % | 1,57 % | 1,05 % |
| Muud kolmandad riigid | 2,08 % | 1,70 % | 1,84 % | 2,65 % |
| Kokku | 20,6 % | 18,8 % | 13,6 % | 13,0 % |

Turuosa (%)

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Venemaa

11,19 %

13,00 %

8,52 %

7,23 %

Türgi

3,70 %

2,60 %

1,71 %

2,10 %

Venezuela

3,62 %

1,54 %

1,57 %

1,05 %

Muud kolmandad riigid

2,08 %

1,70 %

1,84 %

2,65 %

Kokku

20,6 %

18,8 %

13,6 %

13,0 %

| (124) | Tähtsamate kolmandate riikide (Venemaa, Türgi ja Venezuela) turuosa oli uurimisperioodi ajal 1,0–7,3 %. Ülejäänud kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa oli tähtsusetu. Tabelist 11 ilmneb, et muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, st 34 protsendipunkti võrra ehk 19 614 tonnilt 2005. aastal 12 870 tonnini uurimisperioodil. Ka turuosa vähenes 20,6 protsendilt 2005. aastal 13 protsendini uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(124)

Tähtsamate kolmandate riikide (Venemaa, Türgi ja Venezuela) turuosa oli uurimisperioodi ajal 1,0–7,3 %. Ülejäänud kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa oli tähtsusetu. Tabelist 11 ilmneb, et muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, st 34 protsendipunkti võrra ehk 19 614 tonnilt 2005. aastal 12 870 tonnini uurimisperioodil. Ka turuosa vähenes 20,6 protsendilt 2005. aastal 13 protsendini uurimisperioodi jooksul.

| (125) | Tuleb märkida, et import kolmest olulisemast eksportivast riigist, st Venemaalt, Türgist ja Venezuelast toimus pisut madalamate hindadega kui ühenduse tootmisharu müügihind. Seega leitakse, et nende riikide piiratud ja järk-järgult kahanev turuosa ei avaldanud negatiivset mõju ühenduse tootmisharu olukorrale. Muudest kolmandatest riikidest (v.a Venemaa, Türgi, Venezuela ning kolm vaatlusalust riiki) pärit impordi keskmine hind oli kõrgem kui ühenduse tootmisharu hind (+ 7,8 %). |
| --- | --- |

(125)

Tuleb märkida, et import kolmest olulisemast eksportivast riigist, st Venemaalt, Türgist ja Venezuelast toimus pisut madalamate hindadega kui ühenduse tootmisharu müügihind. Seega leitakse, et nende riikide piiratud ja järk-järgult kahanev turuosa ei avaldanud negatiivset mõju ühenduse tootmisharu olukorrale. Muudest kolmandatest riikidest (v.a Venemaa, Türgi, Venezuela ning kolm vaatlusalust riiki) pärit impordi keskmine hind oli kõrgem kui ühenduse tootmisharu hind (+ 7,8 %).

| (126) | Seetõttu järeldatakse, et import muudest kolmandatest riikidest ei avaldanud ühenduse tootmisharu olukorrale märkimisväärset mõju. |
| --- | --- |

(126)

Seetõttu järeldatakse, et import muudest kolmandatest riikidest ei avaldanud ühenduse tootmisharu olukorrale märkimisväärset mõju.

b)   
  Ühenduse tootmisharu eksport

| (127) | Üks eksportiv tootja väitis, et euro ja Ameerika dollari ebasoodne vahetuskurss halvendas märgatavalt ühenduse tootmisharu eksporditegevust, mis omakorda tekitas ühenduse tootmisharule olulist kahju. |
| --- | --- |

(127)

Üks eksportiv tootja väitis, et euro ja Ameerika dollari ebasoodne vahetuskurss halvendas märgatavalt ühenduse tootmisharu eksporditegevust, mis omakorda tekitas ühenduse tootmisharule olulist kahju.

| (128) | Vaatlusalusel perioodil vähenes ühenduse tootmisharu alumiiniumfooliumi eksport ühendusest väljapoole 63 % võrra. Ühenduse tootmisharu ekspordihinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil 26 %. Kõnealune eksport moodustas uurimisperioodi ajal siiski vaid 6,6 % ühenduse tootmisharu kogumüügist sõltumatutele isikutele ning seega ei saanud see märkimisväärselt mõjutada ühenduse tootmisharu kantud olulist kahju. |
| --- | --- |

(128)

Vaatlusalusel perioodil vähenes ühenduse tootmisharu alumiiniumfooliumi eksport ühendusest väljapoole 63 % võrra. Ühenduse tootmisharu ekspordihinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil 26 %. Kõnealune eksport moodustas uurimisperioodi ajal siiski vaid 6,6 % ühenduse tootmisharu kogumüügist sõltumatutele isikutele ning seega ei saanud see märkimisväärselt mõjutada ühenduse tootmisharu kantud olulist kahju.

c)   
  Ühenduse tootmisharu import

| (129) | Üks ühenduse tootja importis vaatlusalust toodet Hiinas asuvalt seotud äriühingult ning müüs seda ühenduse turul edasi. Kuigi edasimüügihinnad olid ühenduse tootmisharu hindadest madalamad, tuleb silmas pidada, et selle Hiinast pärit impordi maht moodustas vaid väikese osa (1–5 %) HRVst pärit impordi kogumahust. Lisaks toimus kõnealune import vaid selleks, et säilitada rahvusvahelisi kliente, kes oleksid vastasel juhul ostnud vaatlusalust toodet Hiina tarnijatelt dumpinguhinnaga. Seepärast jõuti järeldusele, et ühenduse vaatlusaluse tootja vaatlusaluse toote väikesemahuline import Hiinast ei kõrvaldanud põhjuslikku seost dumpinguhinnaga ekspordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(129)

Üks ühenduse tootja importis vaatlusalust toodet Hiinas asuvalt seotud äriühingult ning müüs seda ühenduse turul edasi. Kuigi edasimüügihinnad olid ühenduse tootmisharu hindadest madalamad, tuleb silmas pidada, et selle Hiinast pärit impordi maht moodustas vaid väikese osa (1–5 %) HRVst pärit impordi kogumahust. Lisaks toimus kõnealune import vaid selleks, et säilitada rahvusvahelisi kliente, kes oleksid vastasel juhul ostnud vaatlusalust toodet Hiina tarnijatelt dumpinguhinnaga. Seepärast jõuti järeldusele, et ühenduse vaatlusaluse tootja vaatlusaluse toote väikesemahuline import Hiinast ei kõrvaldanud põhjuslikku seost dumpinguhinnaga ekspordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel.

d)   
  Enda tekitatud kahju

| (130) | Üks eksportiv tootja väitis, et ühenduse tootmisharu müügimahu vähenemise põhjus ei ole mitte vaatlusalune import, vaid ühenduse tootmisharu otsus suunata tootmine ja müük kasumlikumale töötlemisfooliumi turule. |
| --- | --- |

(130)

Üks eksportiv tootja väitis, et ühenduse tootmisharu müügimahu vähenemise põhjus ei ole mitte vaatlusalune import, vaid ühenduse tootmisharu otsus suunata tootmine ja müük kasumlikumale töötlemisfooliumi turule.

| (131) | Ümberkerimisega tegelevad äriühingud väitsid, et vaatlusalune toode on ühenduse tootmisharu jaoks sisuliselt kõrvaltoode, mida kasutatakse masinate töös hoidmiseks, kui töötlemisfooliumi nõudlus on väike. |
| --- | --- |

(131)

Ümberkerimisega tegelevad äriühingud väitsid, et vaatlusalune toode on ühenduse tootmisharu jaoks sisuliselt kõrvaltoode, mida kasutatakse masinate töös hoidmiseks, kui töötlemisfooliumi nõudlus on väike.

| (132) | Uurimisel jõuti esialgsele järeldusele, et kõnealused väited ei ole põhjendatud. Ühenduse ühe suurema töötlemisfooliumi tootja tootmismaht oli vaatlusalusel perioodil stabiilne, samas kui vaatlusaluse toote müügimaht vähenes märgatavalt. Seepärast võib esialgu kinnitada, et ühenduse tootmisharul on suures mahus rakendamata tootmisvõimsust. Ühenduse tootmisharu rakendamata tootmisvõimsus on suurenenud, sest tootmisvõimsuse kasutamine on oluliselt vähenenud (86 protsendilt 60 protsendini). |
| --- | --- |

(132)

Uurimisel jõuti esialgsele järeldusele, et kõnealused väited ei ole põhjendatud. Ühenduse ühe suurema töötlemisfooliumi tootja tootmismaht oli vaatlusalusel perioodil stabiilne, samas kui vaatlusaluse toote müügimaht vähenes märgatavalt. Seepärast võib esialgu kinnitada, et ühenduse tootmisharul on suures mahus rakendamata tootmisvõimsust. Ühenduse tootmisharu rakendamata tootmisvõimsus on suurenenud, sest tootmisvõimsuse kasutamine on oluliselt vähenenud (86 protsendilt 60 protsendini).

e)   
  Tarbimise areng ühenduse turul

| (133) | Uuriti, kas tarbimise areng võis olla ühenduse tootmisharule olulist kahju põhjustavaks teguriks. |
| --- | --- |

(133)

Uuriti, kas tarbimise areng võis olla ühenduse tootmisharule olulist kahju põhjustavaks teguriks.

| (134) | Nagu põhjenduses 88 mainitud, ei järginud ühenduse tarbimine ühtset trendi. Kuigi 2005. ja 2006. aasta vahel ühenduse tarbimine vähenes, suurenes see 2007. aastal taas. Uurimisperioodi jooksul vähenes tarbimine 17 protsendipunkti võrra. Ühenduse tootmisharu müügimaht ei järginud seda suundumust, müük vähenes järsult, eriti 2006. ja 2007. aasta vahel (– 19 %), kuid samal ajal suurenes ühenduse tarbimine + 29 %. Vaatlusaluse perioodi analüüsist selgus, et ühenduse tootmisharu ei saavutanud uurimisperioodil vaatlusaluse perioodi algusega võrreldavat müügimahtu (– 30 %), samas kui ühenduse tarbimine langes uurimisperioodi lõpus peaaegu vaatlusaluse perioodi alguse tasemele, kusjuures üldine kasv oli + 4 %. |
| --- | --- |

(134)

Nagu põhjenduses 88 mainitud, ei järginud ühenduse tarbimine ühtset trendi. Kuigi 2005. ja 2006. aasta vahel ühenduse tarbimine vähenes, suurenes see 2007. aastal taas. Uurimisperioodi jooksul vähenes tarbimine 17 protsendipunkti võrra. Ühenduse tootmisharu müügimaht ei järginud seda suundumust, müük vähenes järsult, eriti 2006. ja 2007. aasta vahel (– 19 %), kuid samal ajal suurenes ühenduse tarbimine + 29 %. Vaatlusaluse perioodi analüüsist selgus, et ühenduse tootmisharu ei saavutanud uurimisperioodil vaatlusaluse perioodi algusega võrreldavat müügimahtu (– 30 %), samas kui ühenduse tarbimine langes uurimisperioodi lõpus peaaegu vaatlusaluse perioodi alguse tasemele, kusjuures üldine kasv oli + 4 %.

f)   
  Ühenduse tootmisharu kulude areng

| (135) | Kuna toorainekulud moodustavad tootmiskuludest 60–65 %, siis põhjustas alumiiniumi hinna järsk tõus (27 % vaatlusalusel perioodil) rahvusvahelisel turul ühenduse tootmisharu kulude olulise suurenemise. |
| --- | --- |

(135)

Kuna toorainekulud moodustavad tootmiskuludest 60–65 %, siis põhjustas alumiiniumi hinna järsk tõus (27 % vaatlusalusel perioodil) rahvusvahelisel turul ühenduse tootmisharu kulude olulise suurenemise.

| (136) | Kuigi toormaterjali hind kasvas 27 %, tõusis ühenduse tootmisharu müügihind vaid 19 %, mis viitab, et hinnatõusu ei saanud täies ulatuses klientidele edasi kanda. |
| --- | --- |

(136)

Kuigi toormaterjali hind kasvas 27 %, tõusis ühenduse tootmisharu müügihind vaid 19 %, mis viitab, et hinnatõusu ei saanud täies ulatuses klientidele edasi kanda.

4.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (137) | Eelnevast lähtudes tehakse esialgne järeldus, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju ei ole seotud muudest kolmandatest riikidest pärit impordiga ega nõudluse vähenemisega ühenduse turul, vaid vaatlusalustest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi järsu suurenemisega vaatlusalusel perioodil. Armeeniast, Brasiiliast ja HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi kasvu, turuosa suurenemise ja hindade allalöömise tuvastamise ajaline kokkulangevus ühenduse tootmisharu olukorra märgatava halvenemisega viib järelduseni, et dumpinguhinnaga import tekitas ühenduse tootmisharule märgatavat kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. Ühenduse tootmisharu ei saanud dumpinguhinnaga impordi hinnasurve tõttu tõsta müügihindu ühenduse turul. Üldist kulude kasvu ei olnud võimalik tarbijatele edasi kanda ja vaatamata ühenduse tarbimise kasvule 2006. ja 2007. aasta vahel jäi kasumimarginaal erakordselt väikseks, mis mõjutas tugevalt ühenduse tootmisharu üldist rahalist olukorda. Analüüsiti ka muude tegurite võimalikku mõju, peamiselt muudest kolmandatest riikidest pärit importi, ühenduse tootmisharu eksporti ning kulude arengut, kuid leiti, et need ei ole ühenduse tootmisharule tekitatud kahju peamised põhjustajad. |
| --- | --- |

(137)

Eelnevast lähtudes tehakse esialgne järeldus, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju ei ole seotud muudest kolmandatest riikidest pärit impordiga ega nõudluse vähenemisega ühenduse turul, vaid vaatlusalustest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi järsu suurenemisega vaatlusalusel perioodil. Armeeniast, Brasiiliast ja HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi kasvu, turuosa suurenemise ja hindade allalöömise tuvastamise ajaline kokkulangevus ühenduse tootmisharu olukorra märgatava halvenemisega viib järelduseni, et dumpinguhinnaga import tekitas ühenduse tootmisharule märgatavat kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. Ühenduse tootmisharu ei saanud dumpinguhinnaga impordi hinnasurve tõttu tõsta müügihindu ühenduse turul. Üldist kulude kasvu ei olnud võimalik tarbijatele edasi kanda ja vaatamata ühenduse tarbimise kasvule 2006. ja 2007. aasta vahel jäi kasumimarginaal erakordselt väikseks, mis mõjutas tugevalt ühenduse tootmisharu üldist rahalist olukorda. Analüüsiti ka muude tegurite võimalikku mõju, peamiselt muudest kolmandatest riikidest pärit importi, ühenduse tootmisharu eksporti ning kulude arengut, kuid leiti, et need ei ole ühenduse tootmisharule tekitatud kahju peamised põhjustajad.

| (138) | Toetudes eelnevale analüüsile, milles on nõuetekohaselt esile toodud ja eristatud ühelt poolt kõigi teadaolevate tegurite mõju ühenduse tootmisharu olukorrale ja teisalt dumpinguhindadega ekspordi kahjustav mõju, tehakse esialgne järeldus, et Armeeniast, Brasiiliast ja HRVst pärit alumiiniumfooliumi import on tekitanud ühenduse tootmisharule märgatavat kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(138)

Toetudes eelnevale analüüsile, milles on nõuetekohaselt esile toodud ja eristatud ühelt poolt kõigi teadaolevate tegurite mõju ühenduse tootmisharu olukorrale ja teisalt dumpinguhindadega ekspordi kahjustav mõju, tehakse esialgne järeldus, et Armeeniast, Brasiiliast ja HRVst pärit alumiiniumfooliumi import on tekitanud ühenduse tootmisharule märgatavat kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

G.   ÜHENDUSE HUVI

| (139) | Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas vaatamata järeldusele kahjustava dumpingu kohta on olemas kaalukaid põhjuseid, mis võiksid viia järelduseni, et kõnealusel juhul ei ole meetmete võtmine ühenduse huvides. Siinkohal tuleb arvesse võtta nii võimalike meetmete mõju kõigile kõnealuse menetlusega seotud isikutele kui ka meetmete võtmata jätmise tagajärgi. |
| --- | --- |

(139)

Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas vaatamata järeldusele kahjustava dumpingu kohta on olemas kaalukaid põhjuseid, mis võiksid viia järelduseni, et kõnealusel juhul ei ole meetmete võtmine ühenduse huvides. Siinkohal tuleb arvesse võtta nii võimalike meetmete mõju kõigile kõnealuse menetlusega seotud isikutele kui ka meetmete võtmata jätmise tagajärgi.

| (140) | Selleks et hinnata meetmete kehtestamise või nendest loobumise tõenäolist mõju, küsiti teavet kõigilt teadaolevatelt või endast teatanud huvitatud isikutelt. Seepärast saatis komisjon küsimustikud ühenduse tootmisharule, kahele sõltumatule importijale ja 24 kasutajale. |
| --- | --- |

(140)

Selleks et hinnata meetmete kehtestamise või nendest loobumise tõenäolist mõju, küsiti teavet kõigilt teadaolevatelt või endast teatanud huvitatud isikutelt. Seepärast saatis komisjon küsimustikud ühenduse tootmisharule, kahele sõltumatule importijale ja 24 kasutajale.

| (141) | Nagu on selgitatud põhjenduses 10, vastasid küsimustikule kuus ühenduse tootmisharu tootjat ja kaheksa sõltumatut importijat/kasutajat. |
| --- | --- |

(141)

Nagu on selgitatud põhjenduses 10, vastasid küsimustikule kuus ühenduse tootmisharu tootjat ja kaheksa sõltumatut importijat/kasutajat.

1.   Ühenduse tootmisharu huvid

| (142) | Ühenduse tootmisharu kahju tulenes sellest, et tal oli raske võistelda dumpingust tingitud madala hinnaga impordiga. |
| --- | --- |

(142)

Ühenduse tootmisharu kahju tulenes sellest, et tal oli raske võistelda dumpingust tingitud madala hinnaga impordiga.

| (143) | Eeldatavalt aitab meetmete rakendamine vältida turul täiendavaid moonutusi ja hindade alanemist ning taastada ausa konkurentsi. Seejärel peaks ühenduse tootmisharu suutma suurendada müügimahtu, taastada turuosa ning saavutada nii parema mastaabisäästu, jõudes seeläbi vajaliku kasumlikkuseni, mis aitab parandada tootmisharu rahalist olukorda. See võimaldab jätkata investeerimist tootmisrajatistesse, tagades seega ühenduse tootmisharu ellujäämise. |
| --- | --- |

(143)

Eeldatavalt aitab meetmete rakendamine vältida turul täiendavaid moonutusi ja hindade alanemist ning taastada ausa konkurentsi. Seejärel peaks ühenduse tootmisharu suutma suurendada müügimahtu, taastada turuosa ning saavutada nii parema mastaabisäästu, jõudes seeläbi vajaliku kasumlikkuseni, mis aitab parandada tootmisharu rahalist olukorda. See võimaldab jätkata investeerimist tootmisrajatistesse, tagades seega ühenduse tootmisharu ellujäämise.

| (144) | Dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmise korral jätkuks ühenduse tootmisharu olukorra halvenemine. Ühenduse tootmisharu mõjutab eriti kasumi vähenemine, mis toimub vaatamata ühiku müügihinna tõusule. See on seotud ühenduse tootmisharu müügimahu ja turuosa vähenemisega dumpinguhinnaga ekspordi tõttu. Dumpinguhinnaga impordi hinnasurve tõttu ei saanud ühenduse tootmisharu toormaterjali hinnatõusu täies ulatuses klientidele edasi kanda. Tulu vähenemist ja uurimisperioodi iseloomustavat turu märgatavat negatiivset suundumust silmas pidades on tõenäoline, et ühenduse tootmisharu rahaline olukord halveneks meetmete võtmata jätmise korral veelgi. Lõpptulemusena viib see edasiste kärbeteni tootmises, mis omakorda ohustab tööhõivet ja investeeringuid ühenduses. Alumiiniumfooliumi tootmise lõpetamisega ühenduses jääksid toote kasutajad suuremasse sõltuvusse selle ühendusevälistest tarnijatest. |
| --- | --- |

(144)

Dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmise korral jätkuks ühenduse tootmisharu olukorra halvenemine. Ühenduse tootmisharu mõjutab eriti kasumi vähenemine, mis toimub vaatamata ühiku müügihinna tõusule. See on seotud ühenduse tootmisharu müügimahu ja turuosa vähenemisega dumpinguhinnaga ekspordi tõttu. Dumpinguhinnaga impordi hinnasurve tõttu ei saanud ühenduse tootmisharu toormaterjali hinnatõusu täies ulatuses klientidele edasi kanda. Tulu vähenemist ja uurimisperioodi iseloomustavat turu märgatavat negatiivset suundumust silmas pidades on tõenäoline, et ühenduse tootmisharu rahaline olukord halveneks meetmete võtmata jätmise korral veelgi. Lõpptulemusena viib see edasiste kärbeteni tootmises, mis omakorda ohustab tööhõivet ja investeeringuid ühenduses. Alumiiniumfooliumi tootmise lõpetamisega ühenduses jääksid toote kasutajad suuremasse sõltuvusse selle ühendusevälistest tarnijatest.

| (145) | Seetõttu tehakse esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine võimaldab ühenduse tootmisharul kahjustavast dumpingust toibuda ning on seega ühenduse tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(145)

Seetõttu tehakse esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine võimaldab ühenduse tootmisharul kahjustavast dumpingust toibuda ning on seega ühenduse tootmisharu huvides.

2.   Sõltumatute importijate huvid

| (146) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele importijatele/hulgimüüjatele. Küsimustikule vastas kaks importijat. Nimetatud kahe importija poolt imporditud vaatlusaluse toote maht moodustas 17,0 % vaatlusalustest riikidest pärit koguimpordist ühendusse ja 8,0 % ühenduse tarbimisest. |
| --- | --- |

(146)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele importijatele/hulgimüüjatele. Küsimustikule vastas kaks importijat. Nimetatud kahe importija poolt imporditud vaatlusaluse toote maht moodustas 17,0 % vaatlusalustest riikidest pärit koguimpordist ühendusse ja 8,0 % ühenduse tarbimisest.

| (147) | Vaatlusaluste importijate esitatud teabele toetudes selgus, et vaatlusaluse toote kasumimarginaal on tõepoolest suhteliselt väike. Seepärast väideti, et võimalikke dumpinguvastaseid tollimakse ei saa edasi kanda lõpptarbijatele, kes on enamasti ümberkerimisega tegelevad äriühingud. |
| --- | --- |

(147)

Vaatlusaluste importijate esitatud teabele toetudes selgus, et vaatlusaluse toote kasumimarginaal on tõepoolest suhteliselt väike. Seepärast väideti, et võimalikke dumpinguvastaseid tollimakse ei saa edasi kanda lõpptarbijatele, kes on enamasti ümberkerimisega tegelevad äriühingud.

| (148) | Esiteks tuleb märkida, et uurimisel selgus, et hinnatõusu saab vähemalt osaliselt tarbijatele edasi kanda, sest nagu eespool selgitatud, kõigub alumiiniumfooliumi hind suures ulatuses ja minevikus toimunud suured hinnatõusud on suudetud tarbijatele edasi kanda. |
| --- | --- |

(148)

Esiteks tuleb märkida, et uurimisel selgus, et hinnatõusu saab vähemalt osaliselt tarbijatele edasi kanda, sest nagu eespool selgitatud, kõigub alumiiniumfooliumi hind suures ulatuses ja minevikus toimunud suured hinnatõusud on suudetud tarbijatele edasi kanda.

| (149) | Teiseks imporditakse toodet ka muudest tarneriikidest, nagu Venemaa, Venezuela ja Türgi, ilma dumpinguvastase tollimaksuta. Kuigi ei saa eitada, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine võib avaldada teatavat mõju nimetatud äriühingutele, leevendaks seda mõju muude tarneriikide olemasolu. |
| --- | --- |

(149)

Teiseks imporditakse toodet ka muudest tarneriikidest, nagu Venemaa, Venezuela ja Türgi, ilma dumpinguvastase tollimaksuta. Kuigi ei saa eitada, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine võib avaldada teatavat mõju nimetatud äriühingutele, leevendaks seda mõju muude tarneriikide olemasolu.

3.   Kasutajate huvid

| (150) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele kasutajatele ühenduses; küsimustikule vastas kuus kasutajat. Toote peamised kasutajad ühenduses on ümberkerimisega tegelevad äriühingud, kelle tegevus hõlmab pakkematerjalide (alumiiniumfoolium, aga ka paber ja plastik) müüki tööstus- ja jaemüügiettevõtjatele pärast vaatlusaluse importtoote ümberkerimist väikestesse rullidesse ja ümberpakkimist. Ümberkerimisega tegelevad äriühingud ei kasuta töötlemisfooliumi. Kõnealuste äriühingute nõudlus moodustab 80 % vaatlusaluse toote tarbimisest ühenduses. |
| --- | --- |

(150)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele kasutajatele ühenduses; küsimustikule vastas kuus kasutajat. Toote peamised kasutajad ühenduses on ümberkerimisega tegelevad äriühingud, kelle tegevus hõlmab pakkematerjalide (alumiiniumfoolium, aga ka paber ja plastik) müüki tööstus- ja jaemüügiettevõtjatele pärast vaatlusaluse importtoote ümberkerimist väikestesse rullidesse ja ümberpakkimist. Ümberkerimisega tegelevad äriühingud ei kasuta töötlemisfooliumi. Kõnealuste äriühingute nõudlus moodustab 80 % vaatlusaluse toote tarbimisest ühenduses.

| (151) | Seoses dumpinguvastaste meetmete kehtestamisega teeb ümberkerimisega tegelevatele äriühingutele eelkõige muret i) konkurentsi moonutamise oht kolmandate riikide ümberkerimisega tegelevate äriühingute poolt, ii) alumiiniumfooliumi piisav tarnimine ühendusse ja iii) võimalike meetmete mõju nende tööstussektorile. |
| --- | --- |

(151)

Seoses dumpinguvastaste meetmete kehtestamisega teeb ümberkerimisega tegelevatele äriühingutele eelkõige muret i) konkurentsi moonutamise oht kolmandate riikide ümberkerimisega tegelevate äriühingute poolt, ii) alumiiniumfooliumi piisav tarnimine ühendusse ja iii) võimalike meetmete mõju nende tööstussektorile.

3.1.   Ebasoodne olukord võrreldes ümberkerimisega tegelevate äriühingutega kolmandates riikides

| (152) | Väideti, et meetmete kehtestamisel hakkavad vaatlusalustes riikides asuvad alumiiniumfooliumi tootjad, eriti HRVst pärit tootjad, tootma ühendusse eksportimiseks tootmisahela järgmise etapi tooteid (st kerivad vaatlusaluse toote tarbijatele suunatud alumiiniumfooliumi rullideks), et vältida dumpinguvastast tollimaksu. Seega toimuks dumpinguhinnaga müük arvatavasti tootmisahela järgmise etapi toodete tasandil ning nii tõrjutaks ümberkerimisega tegelevad ühenduse äriühingud turul välja. |
| --- | --- |

(152)

Väideti, et meetmete kehtestamisel hakkavad vaatlusalustes riikides asuvad alumiiniumfooliumi tootjad, eriti HRVst pärit tootjad, tootma ühendusse eksportimiseks tootmisahela järgmise etapi tooteid (st kerivad vaatlusaluse toote tarbijatele suunatud alumiiniumfooliumi rullideks), et vältida dumpinguvastast tollimaksu. Seega toimuks dumpinguhinnaga müük arvatavasti tootmisahela järgmise etapi toodete tasandil ning nii tõrjutaks ümberkerimisega tegelevad ühenduse äriühingud turul välja.

| (153) | Tuleb märkida, et tavarullide transportimise kulud on proportsionaalselt väga suured, ning seetõttu ei pruugi kõnealuse toote transportimine ühendusse olla majanduslikult tulus. Seega saavad ümberkerimisega tegelevad ühenduse äriühingud endiselt kasu olemasolevatest eelistest, nagu väiksemad transpordikulud ning jaemüüjatele pakutav laiem tootevalik. |
| --- | --- |

(153)

Tuleb märkida, et tavarullide transportimise kulud on proportsionaalselt väga suured, ning seetõttu ei pruugi kõnealuse toote transportimine ühendusse olla majanduslikult tulus. Seega saavad ümberkerimisega tegelevad ühenduse äriühingud endiselt kasu olemasolevatest eelistest, nagu väiksemad transpordikulud ning jaemüüjatele pakutav laiem tootevalik.

3.2.   Tarnedefitsiit

| (154) | Ümberkerimisega tegelevad äriühingud väitsid, et ühenduse hiigelrullide tootjad on rohkem huvitatud töötlemisfooliumi tootmisest, mille müügihind on alumiiniumfooliumiga võrreldes kõrgem, ning tarnivad neile alumiiniumfooliumi väidetavalt ainult siis, kui töötlemisfooliumi nõudlus on väike. Kuna töötlemis- ja alumiiniumfooliumi toodetakse samal tootmisliinil, on ühelt tootelt teisele ümberlülitumine lihtne ning sellega ei kaasne märkimisväärseid kulusid. |
| --- | --- |

(154)

Ümberkerimisega tegelevad äriühingud väitsid, et ühenduse hiigelrullide tootjad on rohkem huvitatud töötlemisfooliumi tootmisest, mille müügihind on alumiiniumfooliumiga võrreldes kõrgem, ning tarnivad neile alumiiniumfooliumi väidetavalt ainult siis, kui töötlemisfooliumi nõudlus on väike. Kuna töötlemis- ja alumiiniumfooliumi toodetakse samal tootmisliinil, on ühelt tootelt teisele ümberlülitumine lihtne ning sellega ei kaasne märkimisväärseid kulusid.

| (155) | Samad huvitatud isikud väitsid, et kuna alumiiniumfooliumi tarned ühenduse turul ei ole piisavad (või on vähemalt ebastabiilsed), põhjustab see suuremat sõltuvust impordist, eriti vaatlusalustest riikidest. Praeguses etapis – ja toetudes olemasolevale kontrollitud teabele – on uurimisest selgunud, et need väited on alusetud. Ühenduse ühe suurema töötlemisfooliumi tootja tootmismaht oli vaatlusalusel perioodil stabiilne, samas kui tema alumiiniumfooliumi müügimaht vähenes märgatavalt. See osutab, et alumiiniumfooliumi tootmist ei asendatud töötlemisfooliumi tootmisega, nagu väites kinnitati. |
| --- | --- |

(155)

Samad huvitatud isikud väitsid, et kuna alumiiniumfooliumi tarned ühenduse turul ei ole piisavad (või on vähemalt ebastabiilsed), põhjustab see suuremat sõltuvust impordist, eriti vaatlusalustest riikidest. Praeguses etapis – ja toetudes olemasolevale kontrollitud teabele – on uurimisest selgunud, et need väited on alusetud. Ühenduse ühe suurema töötlemisfooliumi tootja tootmismaht oli vaatlusalusel perioodil stabiilne, samas kui tema alumiiniumfooliumi müügimaht vähenes märgatavalt. See osutab, et alumiiniumfooliumi tootmist ei asendatud töötlemisfooliumi tootmisega, nagu väites kinnitati.

| (156) | Kokkuvõttes on ühenduse tootmisharu rakendamata tootmisvõimsus kasvanud, sest tootmisvõimsuse kasutamine on oluliselt vähenenud (88 protsendilt 62 protsendini). Seepärast jõuti järeldusele, et ühenduse tootmisharus on alumiiniumfooliumi tootmiseks olemas märkimisväärne rakendamata tootmisvõimsus, mis rahuldaks nõudluse suurenemise ühenduse tootmisharu toodete järele. Sellest lähtuvalt ei olnud võimalik järeldada, et ühenduse tarbijad sõltuvad alumiiniumfooliumi impordist. |
| --- | --- |

(156)

Kokkuvõttes on ühenduse tootmisharu rakendamata tootmisvõimsus kasvanud, sest tootmisvõimsuse kasutamine on oluliselt vähenenud (88 protsendilt 62 protsendini). Seepärast jõuti järeldusele, et ühenduse tootmisharus on alumiiniumfooliumi tootmiseks olemas märkimisväärne rakendamata tootmisvõimsus, mis rahuldaks nõudluse suurenemise ühenduse tootmisharu toodete järele. Sellest lähtuvalt ei olnud võimalik järeldada, et ühenduse tarbijad sõltuvad alumiiniumfooliumi impordist.

| (157) | Tollimaksud ei tohiks põhjustada tarnedefitsiiti. Lisaks on kättesaadavad ka muude kolmandate riikide alternatiivsed tarneallikad ilma tollimaksudeta. Lisaks on kahanenud ka muude kolmandate riikide turuosa, mis viitab, et nendes riikides on olemas kasutamata tootmisvõimsusi ühenduse turu nõudluse rahuldamiseks, kui aus konkurents on taastatud. |
| --- | --- |

(157)

Tollimaksud ei tohiks põhjustada tarnedefitsiiti. Lisaks on kättesaadavad ka muude kolmandate riikide alternatiivsed tarneallikad ilma tollimaksudeta. Lisaks on kahanenud ka muude kolmandate riikide turuosa, mis viitab, et nendes riikides on olemas kasutamata tootmisvõimsusi ühenduse turu nõudluse rahuldamiseks, kui aus konkurents on taastatud.

3.3.   Võimalike meetmete mõju ümberkerimisega tegelevatele äriühingutele

| (158) | Alumiiniumfooliumi väikesed rullid (edaspidi „tavarullid”) kaaluvad vähem kui 10 kg ja neid kasutatakse mitmel otstarbel ajutise pakkematerjalina (enamasti kodumajapidamistes, toitlustuses ning toiduaine- ja lillekauplustes). |
| --- | --- |

(158)

Alumiiniumfooliumi väikesed rullid (edaspidi „tavarullid”) kaaluvad vähem kui 10 kg ja neid kasutatakse mitmel otstarbel ajutise pakkematerjalina (enamasti kodumajapidamistes, toitlustuses ning toiduaine- ja lillekauplustes).

| (159) | Ümberkerimisega tegelevad äriühingud väitsid, et nad on kaitsetus olukorras, sest alumiiniumfooliumi tootjad ja suuremad jaemüügiketid sunnivad neid nõustuma väga väikese kasumimarginaaliga. Leiti, et ümberkerimisega tegelevate äriühingute üldine tasuvus on vahemikus – 2 % kuni + 2 %. |
| --- | --- |

(159)

Ümberkerimisega tegelevad äriühingud väitsid, et nad on kaitsetus olukorras, sest alumiiniumfooliumi tootjad ja suuremad jaemüügiketid sunnivad neid nõustuma väga väikese kasumimarginaaliga. Leiti, et ümberkerimisega tegelevate äriühingute üldine tasuvus on vahemikus – 2 % kuni + 2 %.

| (160) | Kuigi ümberkerimisega tegelevad äriühingud tarnivad tavaliselt mitmesuguseid pakkematerjale, moodustab alumiiniumfoolium suure osa (üle 70 %) nende käibest ning alumiiniumfooliumi väikest kasumlikkust arvesse võttes oleks võimalikel meetmetel märkimisväärne mõju, sest äriühingud on arvamusel, et nad ei saa seda oma klientidele edasi kanda. |
| --- | --- |

(160)

Kuigi ümberkerimisega tegelevad äriühingud tarnivad tavaliselt mitmesuguseid pakkematerjale, moodustab alumiiniumfoolium suure osa (üle 70 %) nende käibest ning alumiiniumfooliumi väikest kasumlikkust arvesse võttes oleks võimalikel meetmetel märkimisväärne mõju, sest äriühingud on arvamusel, et nad ei saa seda oma klientidele edasi kanda.

| (161) | Ümberkerimisega tegelevad äriühingud peaksid siiski suutma dumpinguvastase tollimaksu oma klientidele edasi kanda, eriti kui peamise toorainematerjali hind on 2006. ja 2007. aasta hindadega võrreldes suhteliselt madal. Nagu põhjenduses 149 märgiti, on olemas ka muud tarneriigid. |
| --- | --- |

(161)

Ümberkerimisega tegelevad äriühingud peaksid siiski suutma dumpinguvastase tollimaksu oma klientidele edasi kanda, eriti kui peamise toorainematerjali hind on 2006. ja 2007. aasta hindadega võrreldes suhteliselt madal. Nagu põhjenduses 149 märgiti, on olemas ka muud tarneriigid.

| (162) | Eespool toodust lähtuvalt jõuti esialgsele järeldusele, et mõju kasutajatele ei ole selline, et meetmete kehtestamine oleks vastuolus ühenduse üldiste huvidega. |
| --- | --- |

(162)

Eespool toodust lähtuvalt jõuti esialgsele järeldusele, et mõju kasutajatele ei ole selline, et meetmete kehtestamine oleks vastuolus ühenduse üldiste huvidega.

4.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (163) | Kõiki eespool nimetatud tegureid arvesse võttes jõuti järeldusele, et meetmete rakendamine ei halvenda märkimisväärselt vaatlusaluse toote kasutajate ja importijate olukorda. Seda arvesse võttes tehakse esialgne järeldus, et ei leidu kaalukaid põhjusi, mis räägiksid dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu. |
| --- | --- |

(163)

Kõiki eespool nimetatud tegureid arvesse võttes jõuti järeldusele, et meetmete rakendamine ei halvenda märkimisväärselt vaatlusaluse toote kasutajate ja importijate olukorda. Seda arvesse võttes tehakse esialgne järeldus, et ei leidu kaalukaid põhjusi, mis räägiksid dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu.

H.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (164) | Dumpingu tekitatud kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvi kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(164)

Dumpingu tekitatud kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvi kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju.

| (165) | Tollimaksumäära kehtestamisel võeti arvesse tuvastatud dumpingumarginaalide suurust ning ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksusumma arvutamisel leiti, et mis tahes meede peaks võimaldama ühenduse tootmisharul katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saada ühenduses seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Esialgse uurimise menetluses kasutatav maksueelne kasumimarginaal oli tootjate jaoks 5 %; selline oli ka kaebuses tehtud ettepanek. Kõnealust kasumitaset kinnitas ka uurimine. |
| --- | --- |

(165)

Tollimaksumäära kehtestamisel võeti arvesse tuvastatud dumpingumarginaalide suurust ning ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksusumma arvutamisel leiti, et mis tahes meede peaks võimaldama ühenduse tootmisharul katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saada ühenduses seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Esialgse uurimise menetluses kasutatav maksueelne kasumimarginaal oli tootjate jaoks 5 %; selline oli ka kaebuses tehtud ettepanek. Kõnealust kasumitaset kinnitas ka uurimine.

| (166) | Seejärel määrati tooteliigiti kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlakstehtud (vt põhjendused 98–100) kaalutud keskmist impordihinda mittekahjustava hinnaga, millega ühenduse tootmisharu müüs uurimisperioodil tooteid ühenduse turul. Mittekahjustava hinna saamiseks kohandati ühenduse tootmisharu müügihinda uurimisperioodi vältel kantud tegeliku kahjumiga ning liideti saadud tulemusele ülalnimetatud kasumimarginaal. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsentides kogu CIF-impordihinnast. Võttes arvesse koostöö kõrget taset Armeenias ja Brasiilias, kehtestati kahju jääkmarginaal koostööd teinud vaatlusaluste eksportijate puhul kindlaksmääratud marginaali tasemel. Võttes arvesse koostöö madalat taset Hiinas, kehtestati kahju jääkmarginaal lähtuvalt ühe vaatlusaluse koostööd teinud eksportija (kellele oli võimaldatud individuaalset kohtlemist) suurimat kahju tekitanud ekspordist. |
| --- | --- |

(166)

Seejärel määrati tooteliigiti kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlakstehtud (vt põhjendused 98–100) kaalutud keskmist impordihinda mittekahjustava hinnaga, millega ühenduse tootmisharu müüs uurimisperioodil tooteid ühenduse turul. Mittekahjustava hinna saamiseks kohandati ühenduse tootmisharu müügihinda uurimisperioodi vältel kantud tegeliku kahjumiga ning liideti saadud tulemusele ülalnimetatud kasumimarginaal. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsentides kogu CIF-impordihinnast. Võttes arvesse koostöö kõrget taset Armeenias ja Brasiilias, kehtestati kahju jääkmarginaal koostööd teinud vaatlusaluste eksportijate puhul kindlaksmääratud marginaali tasemel. Võttes arvesse koostöö madalat taset Hiinas, kehtestati kahju jääkmarginaal lähtuvalt ühe vaatlusaluse koostööd teinud eksportija (kellele oli võimaldatud individuaalset kohtlemist) suurimat kahju tekitanud ekspordist.

2.   Ajutised meetmed

| (167) | Eelöeldut silmas pidades otsustati, et kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks kehtestada ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks dumpingu- või kahjumarginaali määrale, vastavalt väiksema tollimaksu reeglile. |
| --- | --- |

(167)

Eelöeldut silmas pidades otsustati, et kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks kehtestada ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks dumpingu- või kahjumarginaali määrale, vastavalt väiksema tollimaksu reeglile.

| (168) | Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seega peegeldavad need nimetatud äriühingute puhul uurimise jooksul tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt Armeenia, Brasiilia ja HRV kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavast jääktollimaksust) kohaldatakse seega üksnes selle toote impordi suhtes, mis on pärit vaatlusalusest riigist ning on toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Kui imporditava toote on tootnud mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva dokumendi regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühinguga seotud isikud, ei kohaldata tema suhtes nimetatud määrasid, vaid „kõigi muude äriühingute” suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(168)

Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seega peegeldavad need nimetatud äriühingute puhul uurimise jooksul tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt Armeenia, Brasiilia ja HRV kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavast jääktollimaksust) kohaldatakse seega üksnes selle toote impordi suhtes, mis on pärit vaatlusalusest riigist ning on toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Kui imporditava toote on tootnud mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva dokumendi regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühinguga seotud isikud, ei kohaldata tema suhtes nimetatud määrasid, vaid „kõigi muude äriühingute” suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid.

| (169) | Taotlused kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (nt pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (7) koos kõigi vajalike andmetega, eelkõige võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis seoses nt nimevahetuse või muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja ajakohastab nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(169)

Taotlused kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (nt pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (7) koos kõigi vajalike andmetega, eelkõige võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis seoses nt nimevahetuse või muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja ajakohastab nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (170) | Eespool nimetatu põhjal on ajutised tollimaksumäärad järgmised:









  Riik | Äriühing | Dumpingumarginaal | Kahjumarginaal | Ajutised tollimaksumäärad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brasiilia | Companhia Brasileira de Aluminio | 27,6 % | 25,9 % | 25,9 % |
| Kõik teised äriühingud | 27,6 % | 25,9 % | 25,9 % |
| HRV | Alcoa Bohai ja Alcoa Shanghai | 23,9 % | 10,7 % | 10,7 % |
| Shandong Loften | 31,6 % | 28,3 % | 28,3 % |
| Zhenjiang Dingsheng | 31,9 % | 33,3 % | 31,9 % |
| Kõik teised äriühingud | 42,9 % | 52 % | 42,9 % |
| Armeenia | RUSAL Armenal | 37,0 % | 20,0 % | 20,0 % |
| Kõik teised äriühingud | 37,0 % | 20,0 % | 20,0 % |

(170)

Eespool nimetatu põhjal on ajutised tollimaksumäärad järgmised:

Riik

Äriühing

Dumpingumarginaal

Kahjumarginaal

Ajutised tollimaksumäärad

Brasiilia

Companhia Brasileira de Aluminio

27,6 %

25,9 %

25,9 %

Kõik teised äriühingud

27,6 %

25,9 %

25,9 %

HRV

Alcoa Bohai ja Alcoa Shanghai

23,9 %

10,7 %

10,7 %

Shandong Loften

31,6 %

28,3 %

28,3 %

Zhenjiang Dingsheng

31,9 %

33,3 %

31,9 %

Kõik teised äriühingud

42,9 %

52 %

42,9 %

Armeenia

RUSAL Armenal

37,0 %

20,0 %

20,0 %

Kõik teised äriühingud

37,0 %

20,0 %

20,0 %

I.   LÕPPSÄTE

| (171) | Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamise teates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning need tuleb lõpliku tollimaksu kehtestamisel üle vaadata, |
| --- | --- |

(171)

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamise teates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning need tuleb lõpliku tollimaksu kehtestamisel üle vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Armeeniast, Brasiiliast ja Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi suhtes, paksusega vähemalt 0,008 mm, kuid mitte üle 0,018 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, kuni 650 mm laiustes ja rohkem kui 10 kilo kaaluvates rullides, klassifitseeritud CN-koodi ex 7607 11 19 (TARIC-koodi 7607111910) alla.

2.   Ajutine dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine:

| Riik | Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Armeenia | Closed Joint Stock Company „Rusal-Armenal” | 20,0 % | A943 |
| Kõik teised äriühingud | 20,0 % | A999 |
| Hiina Rahvavabariik | Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd. ja Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd. | 10,7 % | A944 |
| Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd. | 28,3 % | A945 |
| Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd. | 31,9 % | A946 |
| Kõik teised äriühingud | 42,9 % | A999 |
| Brasiilia | Companhia Brasileira de Aluminio | 25,9 % | A947 |
| Kõik teised äriühingud | 25,9 % | A999 |

Riik

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Armeenia

Closed Joint Stock Company „Rusal-Armenal”

20,0 %

A943

Kõik teised äriühingud

20,0 %

A999

Hiina Rahvavabariik

Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd. ja Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd.

10,7 %

A944

Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd.

28,3 %

A945

Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd.

31,9 %

A946

Kõik teised äriühingud

42,9 %

A999

Brasiilia

Companhia Brasileira de Aluminio

25,9 %

A947

Kõik teised äriühingud

25,9 %

A999

3.   Lõikes 2 nimetatud Hiina Rahvavabariigi äriühingute suhtes kindlaksmääratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse juhul, kui liikmesriikide tolliasutustele esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.

4.   Lõikes 1 viidatud toode lubatakse ühenduses vabasse ringlusse tingimusel, et antakse tagatis, mis võrdub ajutise tollimaksu summaga.

5.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt suulist ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 21 lõikele 4 võivad asjaomased isikud teha märkusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. aprill 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Catherine ASHTON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

1

(2)  ELT C 177, 12.7.2008, lk 13.

2

(3)  ELT C 59, 4.3.2008, lk 1.

3

(4)  Vt komisjoni teatis asjaomase turu mõiste kohta ühenduse konkurentsiõiguses. EÜT C 372, 9.12.1997, lk 5.

4

(5)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 950/2001 (EÜT L 134, 17.5.2001, lk 1).

5

(6)  ELT C 112, 12.5.2006, lk 2.

6

(7)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

7

---

LISA

Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 nimetatud kehtiv faktuurarve peab sisaldama järgmise vormi kohast äriühingu töötaja allkirjastatud deklaratsiooni, millel on äriühingu ametlik tempel:

| 1) | äriühingu faktuurarve väljastanud töötaja nimi ja amet; |
| --- | --- |

1)

äriühingu faktuurarve väljastanud töötaja nimi ja amet;

| 2) | järgmine deklaratsioon: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et Euroopa Ühendusse eksportimiseks müüdud ja käesoleva arvega hõlmatud (maht) alumiiniumfooliumi valmistaja on Hiina Rahvavabariigi äriühing (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood). Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.” |
| --- | --- |

2)

järgmine deklaratsioon: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et Euroopa Ühendusse eksportimiseks müüdud ja käesoleva arvega hõlmatud (maht) alumiiniumfooliumi valmistaja on Hiina Rahvavabariigi äriühing (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood). Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.”

---

| 8.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/38 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/38

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 288/2009,

7. aprill 2009,

milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses ühenduse abiga, mis antakse koolidele puuvilja jagamise kava raames puu- ja köögivilja, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanitoodete jagamiseks haridusasutuste lastele

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 103h punkti f koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 13/2009 (2) muudeti määrust (EÜ) nr 1234/2007, et näha ette koolidele puuvilja jagamise kava raames antav ühenduse toetus puu- ja köögivilja, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanitoodete jagamiseks lastele, kes käivad korrapäraselt ühes haridusasutustest, mida haldab liikmesriigi pädev asutus või mille kõnealune asutus on heaks kiitnud. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 13/2009 (2) muudeti määrust (EÜ) nr 1234/2007, et näha ette koolidele puuvilja jagamise kava raames antav ühenduse toetus puu- ja köögivilja, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanitoodete jagamiseks lastele, kes käivad korrapäraselt ühes haridusasutustest, mida haldab liikmesriigi pädev asutus või mille kõnealune asutus on heaks kiitnud.

| (2) | Koolidele puuvilja jagamise kava korrapäraseks rakendamiseks peaksid kõnealuses kavas riiklikul või piirkondlikul tasandil osaleda soovivad liikmesriigid eelnevalt välja töötama selle rakendamise strateegia. Kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud koolidele puuvilja jagamise kava lisandväärtuse tagamiseks peaksid liikmesriigid oma strateegias selgitama, kuidas nad tagavad kava lisandväärtuse, eriti sellisel juhul, kui tavapärast koolisööki tarbitakse samal ajal kui koolidele puuvilja jagamise kava alusel rahastatud tooteid. Kui liikmesriigid valivad rakendamiseks rohkem kui ühe kava, siis peaksid nad iga sellise kava jaoks strateegia välja töötama. |
| --- | --- |

(2)

Koolidele puuvilja jagamise kava korrapäraseks rakendamiseks peaksid kõnealuses kavas riiklikul või piirkondlikul tasandil osaleda soovivad liikmesriigid eelnevalt välja töötama selle rakendamise strateegia. Kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud koolidele puuvilja jagamise kava lisandväärtuse tagamiseks peaksid liikmesriigid oma strateegias selgitama, kuidas nad tagavad kava lisandväärtuse, eriti sellisel juhul, kui tavapärast koolisööki tarbitakse samal ajal kui koolidele puuvilja jagamise kava alusel rahastatud tooteid. Kui liikmesriigid valivad rakendamiseks rohkem kui ühe kava, siis peaksid nad iga sellise kava jaoks strateegia välja töötama.

| (3) | Liikmesriigi strateegia peaks hõlmama määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 103ga lõikes 2 osutatud põhielemente, nimelt kava eelarvet (sh ühenduse ja riiklik panus), kava kestust, sihtrühma, abikõlblikke tooteid ning asjaomaste sidusrühmade nagu haridus- ja tervishoiuasutuste, erasektori ja lastevanemate kaasatust. Liikmesriigi strateegia peaks ka kirjeldama kaasnevaid meetmeid, mis tuleks kava tõhususe tagamiseks võtta. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriigi strateegia peaks hõlmama määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 103ga lõikes 2 osutatud põhielemente, nimelt kava eelarvet (sh ühenduse ja riiklik panus), kava kestust, sihtrühma, abikõlblikke tooteid ning asjaomaste sidusrühmade nagu haridus- ja tervishoiuasutuste, erasektori ja lastevanemate kaasatust. Liikmesriigi strateegia peaks ka kirjeldama kaasnevaid meetmeid, mis tuleks kava tõhususe tagamiseks võtta.

| (4) | Vastavalt asutamislepingu artikli 152 lõikele 1 tuleb kogu ühenduse poliitika määratlemisel ja rakendamisel tagada tervise kõrgetasemeline kaitse. Selle tagamiseks, et abikõlblike toodetega kaitstakse laste tervist ning edendatakse tervislikke toitumisharjumusi, peaksid liikmesriigid oma strateegiast välja jätma suhkru- või magusainelisandit, rasva ja soola sisaldavad tooted, v.a juhtudel, kui liikmesriigid näitavad oma strateegias, et abikõlblikud tooted võivad sisaldada vähesel hulgal nimetatud tooteid. Kõikidel juhtudel peaks liikmesriikide koostatud abikõlblike toodete nimekirja olema kinnitanud riiklik tervishoiuasutus. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt asutamislepingu artikli 152 lõikele 1 tuleb kogu ühenduse poliitika määratlemisel ja rakendamisel tagada tervise kõrgetasemeline kaitse. Selle tagamiseks, et abikõlblike toodetega kaitstakse laste tervist ning edendatakse tervislikke toitumisharjumusi, peaksid liikmesriigid oma strateegiast välja jätma suhkru- või magusainelisandit, rasva ja soola sisaldavad tooted, v.a juhtudel, kui liikmesriigid näitavad oma strateegias, et abikõlblikud tooted võivad sisaldada vähesel hulgal nimetatud tooteid. Kõikidel juhtudel peaks liikmesriikide koostatud abikõlblike toodete nimekirja olema kinnitanud riiklik tervishoiuasutus.

| (5) | Koolidele puuvilja jagamise kavade tulemuslikkuse tagamiseks on vaja võtta kaasnevaid meetmeid. Kaasnevad meetmed ei tohiks piirduda konkreetsete geograafiliste piirkondade või haridusasutustega, mille tõttu teatavad lapsed võiksid kõnealuste meetmete kohaldamisalast välja jääda. Seepärast peaksid liikmesriigid jälgima, et võimalikult paljud nende kavade sihtrühma lapsed saaksid kasu kaasnevatest meetmetest. |
| --- | --- |

(5)

Koolidele puuvilja jagamise kavade tulemuslikkuse tagamiseks on vaja võtta kaasnevaid meetmeid. Kaasnevad meetmed ei tohiks piirduda konkreetsete geograafiliste piirkondade või haridusasutustega, mille tõttu teatavad lapsed võiksid kõnealuste meetmete kohaldamisalast välja jääda. Seepärast peaksid liikmesriigid jälgima, et võimalikult paljud nende kavade sihtrühma lapsed saaksid kasu kaasnevatest meetmetest.

| (6) | Nõuetekohase juhtimise ja eelarve haldamise huvides peaksid koolidele puuvilja jagamise kava rakendavad liikmesriigid taotlema igal aastal ühenduse abi. |
| --- | --- |

(6)

Nõuetekohase juhtimise ja eelarve haldamise huvides peaksid koolidele puuvilja jagamise kava rakendavad liikmesriigid taotlema igal aastal ühenduse abi.

| (7) | Läbipaistvuse tagamiseks tuleks ette näha ühenduse abi selline soovituslik jaotus liikmesriigi kohta, mis on arvutatud määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 103ga lõikes 5 osutatud jaotusmeetodi alusel. Demograafilise arenguga arvestamiseks peaks komisjon vähemalt iga kolme aasta järel hindama, kas jaotusmeetod on endiselt ajakohane. |
| --- | --- |

(7)

Läbipaistvuse tagamiseks tuleks ette näha ühenduse abi selline soovituslik jaotus liikmesriigi kohta, mis on arvutatud määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 103ga lõikes 5 osutatud jaotusmeetodi alusel. Demograafilise arenguga arvestamiseks peaks komisjon vähemalt iga kolme aasta järel hindama, kas jaotusmeetod on endiselt ajakohane.

| (8) | Olemasolevate rahaliste vahendite maksimaalseks ärakasutamiseks tuleks ühenduse abi, mis oli esialgselt määratud liikmesriikidele, kes ei teatanud komisjonile oma strateegiast õigeaegselt, jaotada ümber nende osalevate liikmesriikide vahel, kes teatasid komisjonile oma valmisolekust kasutada ühenduse abi suuremas ulatuses kui neile esialgselt eraldatud. |
| --- | --- |

(8)

Olemasolevate rahaliste vahendite maksimaalseks ärakasutamiseks tuleks ühenduse abi, mis oli esialgselt määratud liikmesriikidele, kes ei teatanud komisjonile oma strateegiast õigeaegselt, jaotada ümber nende osalevate liikmesriikide vahel, kes teatasid komisjonile oma valmisolekust kasutada ühenduse abi suuremas ulatuses kui neile esialgselt eraldatud.

| (9) | Mitte üksnes puu- ja köögivilja, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanitoodete ostmisega seotud kulud, vaid ka koolidele puuvilja jagamise kava rakendamisega otseselt seotud kulud peaksid olema kõlblikud ühenduse abi saamiseks, kui need on liikmesriigi strateegiaga ette nähtud. Kava tõhususe säilitamiseks peaksid kõnealused seotud kulud siiski moodustama abist üksnes väikese osa. Finantsjuhtimise ja kontrollimise eesmärgil peaks kõnealused kulud olema proportsionaalselt arvutatud kindlad summad. |
| --- | --- |

(9)

Mitte üksnes puu- ja köögivilja, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanitoodete ostmisega seotud kulud, vaid ka koolidele puuvilja jagamise kava rakendamisega otseselt seotud kulud peaksid olema kõlblikud ühenduse abi saamiseks, kui need on liikmesriigi strateegiaga ette nähtud. Kava tõhususe säilitamiseks peaksid kõnealused seotud kulud siiski moodustama abist üksnes väikese osa. Finantsjuhtimise ja kontrollimise eesmärgil peaks kõnealused kulud olema proportsionaalselt arvutatud kindlad summad.

| (10) | Nõuetekohase juhtimise, eelarve haldamise ja järelevalve huvides tuleks täpsustada abi andmise, abitaotluste heakskiitmise ja kehtivate abitaotluste tingimused. Seoses abi maksmisega tuleks määrata kindlaks taotlejate täidetavad nõuded ning sätestada eeskirjad seoses taotluste esitamise, pädevate asutuste tehtavate kontrollide ja kohaldatavate sanktsioonide ning maksmise korraga. |
| --- | --- |

(10)

Nõuetekohase juhtimise, eelarve haldamise ja järelevalve huvides tuleks täpsustada abi andmise, abitaotluste heakskiitmise ja kehtivate abitaotluste tingimused. Seoses abi maksmisega tuleks määrata kindlaks taotlejate täidetavad nõuded ning sätestada eeskirjad seoses taotluste esitamise, pädevate asutuste tehtavate kontrollide ja kohaldatavate sanktsioonide ning maksmise korraga.

| (11) | Ühenduse finantshuvide kaitsmiseks tuleks võtta asjakohaseid kontrollmeetmeid, et võidelda eeskirjade eiramise ja pettuste vastu. Kõnealused kontrollmeetmed peaksid hõlmama täielikku halduskontrolli, millele lisanduvad kohapealsed kontrollid. Tuleks kindlaks määrata selliste kontrollmeetmete ulatus, sisu, ajakava ja aruandlus, et tagada võrdne ja ühtne lähenemisviis liikmesriikide vahel, võttes arvesse nende erinevat abikava rakendamist. |
| --- | --- |

(11)

Ühenduse finantshuvide kaitsmiseks tuleks võtta asjakohaseid kontrollmeetmeid, et võidelda eeskirjade eiramise ja pettuste vastu. Kõnealused kontrollmeetmed peaksid hõlmama täielikku halduskontrolli, millele lisanduvad kohapealsed kontrollid. Tuleks kindlaks määrata selliste kontrollmeetmete ulatus, sisu, ajakava ja aruandlus, et tagada võrdne ja ühtne lähenemisviis liikmesriikide vahel, võttes arvesse nende erinevat abikava rakendamist.

| (12) | Tuleks tagasi nõuda alusetult makstud summad ja kindlaks määrata sanktsioonid, et takistada taotlejate süülist käitumist ja tõsist hooletust. |
| --- | --- |

(12)

Tuleks tagasi nõuda alusetult makstud summad ja kindlaks määrata sanktsioonid, et takistada taotlejate süülist käitumist ja tõsist hooletust.

| (13) | Koolidele puuvilja jagamise kava tõhususe hindamiseks ning vastastikuste eksperdihinnangute võimaldamiseks ja parimate tavade vahetamiseks peaksid liikmesriigid korrapäraselt kontrollima ja hindama koolidele puuvilja jagamise kava rakendamist ning saatma komisjonile oma tulemused ja järeldused. Kui puu- ja köögivilja, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanitooteid ei jagata kava sihtrühmale tasuta, peaksid liikmesriigid hindama vanemate panuse mõju kava tõhususele. |
| --- | --- |

(13)

Koolidele puuvilja jagamise kava tõhususe hindamiseks ning vastastikuste eksperdihinnangute võimaldamiseks ja parimate tavade vahetamiseks peaksid liikmesriigid korrapäraselt kontrollima ja hindama koolidele puuvilja jagamise kava rakendamist ning saatma komisjonile oma tulemused ja järeldused. Kui puu- ja köögivilja, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanitooteid ei jagata kava sihtrühmale tasuta, peaksid liikmesriigid hindama vanemate panuse mõju kava tõhususele.

| (14) | Kogemused on näidanud, et ühenduse abist kaasrahastatavate projektide toetusesaajad ei ole alati piisavalt teadlikud ühenduse osast asjaomases projektis. Seepärast peaks igas osalevas haridusasutuses olema selgelt ära märgitud ühenduse osa koolidele puuvilja jagamise kavas. |
| --- | --- |

(14)

Kogemused on näidanud, et ühenduse abist kaasrahastatavate projektide toetusesaajad ei ole alati piisavalt teadlikud ühenduse osast asjaomases projektis. Seepärast peaks igas osalevas haridusasutuses olema selgelt ära märgitud ühenduse osa koolidele puuvilja jagamise kavas.

| (15) | Et anda liikmesriikidele piisavalt aega koolidele puuvilja jagamise kava kehtestamiseks või viia nende olemasolevad kavad vastavusse uute sätetega, võivad liikmesriigid esialgse ajavahemiku (1. august 2009–31. juuli 2010) jaoks välja töötada vaid põhielemente hõlmava strateegia. Neile peaks üleminekuperioodil olema lubatud kaasnevate meetmete võtmise edasilükkamine. |
| --- | --- |

(15)

Et anda liikmesriikidele piisavalt aega koolidele puuvilja jagamise kava kehtestamiseks või viia nende olemasolevad kavad vastavusse uute sätetega, võivad liikmesriigid esialgse ajavahemiku (1. august 2009–31. juuli 2010) jaoks välja töötada vaid põhielemente hõlmava strateegia. Neile peaks üleminekuperioodil olema lubatud kaasnevate meetmete võtmise edasilükkamine.

| (16) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kohaldamisala ja terminite kasutamine

1.   Käesolevas määruses sätestatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjad seoses ühenduse abiga, mis antakse koolidele puuvilja jagamise kava raames puu- ja köögivilja, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanitoodete jagamiseks haridusasutuste lastele.

2.   Käesolevas määruses kasutatud terminitel on sama tähendus nagu määruses (EÜ) nr 1234/2007 kasutatud terminitel, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 2

Sihtrühm

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 103ga osutatud abi peab olema suunatud lastele, kes käivad korrapäraselt ühes haridusasutustest, mida haldab liikmesriigi pädev asutus või mille kõnealune asutus on heaks kiitnud.

Artikkel 3

Strateegia

1.   Liikmesriigid, kes soovivad kehtestada koolidele puuvilja jagamise kava, töötavad välja määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 103ga lõikes 2 osutatud strateegia.

2.   Liikmesriikide strateegiad ei hõlma käesoleva määruse I lisas loetletud tooteid. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, näiteks siis, kui liikmesriigid tahavad tagada käesoleva kava kohaste toodete laia valiku või muuta oma kava huvipakkuvamaks, võib strateegiaga siiski ette näha, et sellised tooted tunnistatakse abikõlblikeks, kui neile on lisatud vaid piiratud koguses kõnealuses lisas osutatud aineid.

Liikmesriigid tagavad, et nende pädevad tervishoiuasutused kinnitavad koolidele puuvilja jagamise kava kohaste abikõlblike toodete nimekirja.

3.   Liikmesriigid selgitavad oma strateegias, kuidas nad tagavad koolidele puuvilja jagamise kava lisandväärtuse, eriti sel juhul, kui nende strateegiaga on lubatud tavapärase koolitoidu söömine üheaegselt koolidele puuvilja jagamise kava kohaselt rahastatud toodete tarbimisega. Nad kirjeldavad oma strateegiaga ettenähtud kontrollimeetmeid.

4.   Liikmesriigid kirjeldavad oma strateegias, millised kaasnevad meetmed nad oma kava eduka rakendamise tagamiseks vastu võtavad. Kõnealused meetmed võivad keskenduda puu- ja köögiviljasektorit või tervislikke toitumisharjumusi käsitlevate sihtrühma teadmiste parandamisele näiteks veebilehtede väljatöötamise või põllumajandusettevõtete külastamise või aiandusürituste organiseerimisega.

5.   Liikmesriigid võivad valida, missugusel geograafilisel ja haldustasandil nad koolidele puuvilja jagamise kava soovivad rakendada. Kui nad valivad rakendamiseks rohkem kui ühe kava, siis koostavad nad strateegia iga kava jaoks. Mitut kava rakendavad liikmesriigid võivad kehtestada koordineerimise raamistiku.

Artikkel 4

Lastele puu- ja köögiviljade, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanitoodete jagamiseks antav abi

1.   Koolidele puuvilja jagamise kava kehtestavad liikmesriigid võivad taotleda määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 103ga osutatud toetust ajavahemikuks ühe või mitme aasta 1. augustist 31. juulini, esitades komisjonile oma strateegia selle aasta 31. jaanuariks, mil kõnealune ajavahemik algab.

2.   Liikmesriigid, kus enne käesoleva määruse jõustumist on juba olemas koolidele puuvilja jagamise kava või puuvilju hõlmavad muude toodete koolidele jagamise kavad, peavad ühenduse abi saamiseks vastama määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 103ga lõikes 6 sätestatud tingimustele. Nad peavad esitama komisjonile oma strateegia lõikes 1 sätestatud tähtajaks.

3.   Käesoleva määruse II lisaga nähakse ette ühenduse abi selline soovituslik jaotus liikmesriigi kohta, mis on arvutatud määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 103ga lõikes 5 osutatud jaotusmeetodi alusel. Komisjon hindab vähemalt iga kolme aasta järel, kas II lisa on endiselt kooskõlas kõnealuse jaotusmeetodiga.

4.   Ühenduse abi eraldised liikmesriikidele, kes ei esitanud komisjonile oma strateegiat selle aasta 31. jaanuariks, mil lõikes 1 osutatud ajavahemik algab, või kes taotlesid vaid osa oma esialgsest eraldisest, jaotatakse ümber nende osalevate liikmesriikide vahel, kes teatasid komisjonile lõikes 1 osutatud tähtajaks oma valmisolekust kasutada ühenduse abi suuremas ulatuses kui neile esialgselt eraldatud.

Esimeses lõigus osutatud ühenduse abi ümberjaotamist rakendatakse proportsionaalselt liikmesriigi esialgse eraldisega, mis on arvutatud määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 103ga lõikes 5 osutatud jaotusmeetodi alusel.

Komisjon otsustab liikmesriikidele ühenduse abi lõpliku eraldamise üle selle aasta 31. märtsiks, mil lõikes 1 osutatud ajavahemik algab.

Artikkel 5

Abikõlblikud kulud

1.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 103ga osutatud ühenduse abi saamise tingimustele vastavad järgmised kulud:

| a) | artikli 3 lõike 1 kohase koolidele puuvilja jagamise kavaga hõlmatud ja haridusasutusele tarnitud puu- ja köögiviljade, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanitoodete kulud; |
| --- | --- |

a)

artikli 3 lõike 1 kohase koolidele puuvilja jagamise kavaga hõlmatud ja haridusasutusele tarnitud puu- ja köögiviljade, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanitoodete kulud;

| b) | seotud kulud, mis on koolidele puuvilja jagamise kava rakendamisega otseselt seotud ning sisaldavad üksnes:






  i) | seadmete ostmise, üürimise, rentimise ja liisimisega seotud kulud, kui need on strateegiaga ette nähtud; |
| --- | --- | --- |

b)

seotud kulud, mis on koolidele puuvilja jagamise kava rakendamisega otseselt seotud ning sisaldavad üksnes:

i)

seadmete ostmise, üürimise, rentimise ja liisimisega seotud kulud, kui need on strateegiaga ette nähtud;

| ii) | artiklis 12 osutatud järelevalve ja hindamisega seotud kulud, mis on otseselt seotud koolidele puuvilja jagamise kavaga; |
| --- | --- |

ii)

artiklis 12 osutatud järelevalve ja hindamisega seotud kulud, mis on otseselt seotud koolidele puuvilja jagamise kavaga;

| iii) | teabevahetuskulud, mis hõlmavad artikli 14 lõikes 1 osutatud plakatiga seotud kulusid. |
| --- | --- |

iii)

teabevahetuskulud, mis hõlmavad artikli 14 lõikes 1 osutatud plakatiga seotud kulusid.

Kui koolidele puuvilja jagamise kavaga hõlmatud toodete veo- ja jaotamiskulude kohta esitatakse eraldi arve, siis ei tohi sellised kulud ületada 3 % toodete kuludest.

Kui tooteid jagatakse haridusasutusele tasuta, siis võivad liikmesriigid aktsepteerida veo- ja jaotamiskulude arveid, mille ülemmäärad on liikmesriigi strateegias kindlaks määratud.

Esimese lõigu punkti b alapunktis iii osutatud teabevahetuskulusid ei saa rahastada muude ühenduse abikavade raames.

2.   Lõike 1 esimese lõigu punkti b alapunktide i ja iii kohaste kogukulude summa peab olema kindlaksmääratud summa ning ei tohi pärast artikli 4 lõikes 4 osutatud ühenduse abi lõplikku eraldamist ületada 5 % liikmesriigile ettenähtud ühenduse abist.

Selle aasta kohta, mil artikli 12 kohane hindamine toimub, ei tohi lõike 1 esimese lõigu punkti b alapunktide i ja ii kohaste kogukulude summa pärast artikli 4 lõikes 4 osutatud ühenduse abi lõplikku eraldamist ületada 10 % liikmesriigile ettenähtud ühenduse abist selle aasta kohta, mil hindamine toimub.

Artikkel 6

Abi andmise üldtingimused

1.   Liikmesriigid tagavad, et nende strateegia kohaselt antav toetus jagatakse toetuse taotlejatele, kui kõnealused taotlejad on esitanud kehtiva toetusetaotluse oma pädevatele asutustele. Toetusetaotlus on kehtiv üksnes siis, kui selle on esitanud taotleja, kelle on sel eesmärgil heaks kiitnud selle liikmesriigi pädevad asutused, kus asub haridusasutus, kuhu tooted tarnitakse.

2.   Liikmesriigid võivad valida toetuse taotlejad järgmiste asutuste hulgast:

| a) | haridusasutused; |
| --- | --- |

a)

haridusasutused;

| b) | haridusasutused oma piirkonna lastele jaotatavate toodete puhul; |
| --- | --- |

b)

haridusasutused oma piirkonna lastele jaotatavate toodete puhul;

| c) | toodete tarnijad ja/või jaotajad; |
| --- | --- |

c)

toodete tarnijad ja/või jaotajad;

| d) | ühe või enama haridusasutuse või haridusasutuste nimel tegutsevad organisatsioonid, mis on sel eesmärgil asutatud; |
| --- | --- |

d)

ühe või enama haridusasutuse või haridusasutuste nimel tegutsevad organisatsioonid, mis on sel eesmärgil asutatud;

| e) | mis tahes muu avalik-õiguslik või eraõiguslik asutus, kes haldab:






  i) | haridusasutustele puu- ja köögiviljade, töödeldud puu- ja köögivilja ning banaanitoodete jagamist vastavalt käesolevale määrusele kehtestatud või sellega vastavusse viidud koolidele puuvilja jagamise kava raames; |
| --- | --- | --- |

e)

mis tahes muu avalik-õiguslik või eraõiguslik asutus, kes haldab:

i)

haridusasutustele puu- ja köögiviljade, töödeldud puu- ja köögivilja ning banaanitoodete jagamist vastavalt käesolevale määrusele kehtestatud või sellega vastavusse viidud koolidele puuvilja jagamise kava raames;

| ii) | hindamist ja/või teabevahetust. |
| --- | --- |

ii)

hindamist ja/või teabevahetust.

Artikkel 7

Abitaotluste heakskiitmise üldtingimused

Heakskiidu saamiseks peab taotleja kirjalikult kohustuma pädeva asutuse ees:

| a) | kasutama vastavalt käesolevale määrusele kehtestatud või sellega vastavusse viidud koolidele puuvilja jagamise kava alusel rahastatud tooteid üksnes selle haridusasutuse või nende haridusasutuste laste tarbimise jaoks, mille suhtes abi taotletakse; |
| --- | --- |

a)

kasutama vastavalt käesolevale määrusele kehtestatud või sellega vastavusse viidud koolidele puuvilja jagamise kava alusel rahastatud tooteid üksnes selle haridusasutuse või nende haridusasutuste laste tarbimise jaoks, mille suhtes abi taotletakse;

| b) | maksma tagasi asjaomaste koguste puhul alusetult makstud abi, kui leitakse, et tooted ei ole jagatud artiklis 2 osutatud lastele või et abi on makstud toodete puhul, mis ei vasta käesolevas määruses sätestatud abi saamise tingimustele; |
| --- | --- |

b)

maksma tagasi asjaomaste koguste puhul alusetult makstud abi, kui leitakse, et tooted ei ole jagatud artiklis 2 osutatud lastele või et abi on makstud toodete puhul, mis ei vasta käesolevas määruses sätestatud abi saamise tingimustele;

| c) | pettuse või tõsise hooletuse korral maksma summa, mis on võrdne algselt makstud summa ja selle summa vahega, millele taotlejal on õigus; |
| --- | --- |

c)

pettuse või tõsise hooletuse korral maksma summa, mis on võrdne algselt makstud summa ja selle summa vahega, millele taotlejal on õigus;

| d) | andma täiendavad dokumendid taotluse korral pädeva asutuse käsutusse; |
| --- | --- |

d)

andma täiendavad dokumendid taotluse korral pädeva asutuse käsutusse;

| e) | nõustuma liikmesriigi pädeva asutuse poolt vajalikuks peetava mis tahes kontrollimisega eelkõige arvepidamise ja füüsilise kontrolli puhul. |
| --- | --- |

e)

nõustuma liikmesriigi pädeva asutuse poolt vajalikuks peetava mis tahes kontrollimisega eelkõige arvepidamise ja füüsilise kontrolli puhul.

Liikmesriigid võivad heakskiidu saamiseks ette näha ka muud taotleja kirjalikud kohustused pädeva asutuse ees.

Artikkel 8

Teatavate taotlejate heakskiitmise eritingimused

Kui abi taotleb artikli 6 lõike 2 punktides c–e osutatud taotleja, kohustub ta pädeva asutuse ees kirjalikult lisaks artiklis 7 osutatud kohustustele pidama haridusasutuste või vajaduse korral haridusametite nimede ja aadresside registreid ning säilitama andmed kõnealustele asutustele või ametitele müüdud või tarnitud toodete ja koguste kohta.

Artikkel 9

Heakskiidu kehtivuse peatamine ja selle tühistamine

Kui leitakse, et abi taotleja ei täida enam artiklites 6, 7 ja 8 sätestatud tingimusi või mõnda muud käesoleva määruse kohast kohustust, peatatakse heakskiidu kehtivus ajavahemikuks ühest kuni kaheteistkümne kuuni või tühistatakse see, sõltuvalt eeskirjade eiramise tõsidusest. Selliseid meetmeid ei võeta vääramata jõu korral või juhul, kui liikmesriik leiab, et eeskirjade eiramine ei toimunud tahtlikult ega hooletuse tagajärjel ning oli väheoluline. Tühistatud heakskiidu võib taastada taotleja taotluse korral alles kaheteistkümne kuu pärast.

Artikkel 10

Abitaotlused

1.   Abitaotlused tuleb koostada viisil, mille määrab kindlaks liikmesriigi pädev asutus, ja need peavad sisaldama vähemalt järgmist teavet:

| a) | jagatavad kogused; |
| --- | --- |

a)

jagatavad kogused;

| b) | punktis a osutatud teabega seotud haridusasutuse või haridusameti nimi ja aadress või identifitseerimisnumber; ning |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud teabega seotud haridusasutuse või haridusameti nimi ja aadress või identifitseerimisnumber; ning

| c) | laste arv liikmesriigi strateegias määratletud sihtrühma vastavas haridusasutuses. |
| --- | --- |

c)

laste arv liikmesriigi strateegias määratletud sihtrühma vastavas haridusasutuses.

2.   Liikmesriigid määravad oma strateegia kohaselt kindlaks taotluste esitamise sageduse; abitaotluse ajavahemikud ei kesta aga rohkem kui viis kuud. Kui abikava kestab kauem kui kuus kuud artikli 4 lõikes 1 osutatud ajavahemikust, peab abitaotluste koguarv kõnealuse ajavahemiku kohta olema vähemalt kolm.

3.   Abitaotlused kehtivad üksnes siis, kui need on esitatud nõuetekohaselt täidetult taotluses käsitletud ajavahemiku lõpule järgneva kolmanda kuu viimaseks päevaks, välja arvatud vääramatu jõu korral.

4.   Taotluses näidatud summad tuleb tõendada dokumentide abil, mis on pädevatele asutustele kättesaadavad. Nendes dokumentides peab olema märgitud tarnitud toodete hind ning nendega peavad olema kaasas kviitungid või maksetõendid.

Artikkel 11

Toetuse maksmine

1.   Toetust makstakse artikli 6 lõike 2 punktides c–e osutatud tarnijatele, organisatsioonidele või asutustele:

| a) | kviitungi esitamisel tegelikult tarnitud koguste kohta; või |
| --- | --- |

a)

kviitungi esitamisel tegelikult tarnitud koguste kohta; või

| b) | pädeva asutuse poolt enne abi lõplikku maksmist tehtud kontrollimise aruande põhjal, kui aruandes on kirjas, et maksetingimused on täidetud; või |
| --- | --- |

b)

pädeva asutuse poolt enne abi lõplikku maksmist tehtud kontrollimise aruande põhjal, kui aruandes on kirjas, et maksetingimused on täidetud; või

| c) | kui liikmesriik lubab, alternatiivse tõendusmaterjali esitamise korral selle kohta, et käesoleva määruse kohaselt tarnitavate koguste eest on makstud. |
| --- | --- |

c)

kui liikmesriik lubab, alternatiivse tõendusmaterjali esitamise korral selle kohta, et käesoleva määruse kohaselt tarnitavate koguste eest on makstud.

2.   Pädev asutus maksab abi kolme kuu jooksul pärast nõuetekohaselt täidetud ja kehtiva abitaotluse esitamise päeva. Liikmesriigid määravad kindlaks kehtiva abitaotluse vormi ja sisu.

3.   Kui artikli 10 lõikes 3 osutatud tähtaeg ületatakse vähem kui kahe kuu võrra, siis abi makstakse, kuid seda vähendatakse:

| a) | 5 %, kui viivitus on üks kuu või vähem; |
| --- | --- |

a)

5 %, kui viivitus on üks kuu või vähem;

| b) | 10 %, kui viivitus on rohkem kui üks kuu, kuid vähem kui kaks kuud. |
| --- | --- |

b)

10 %, kui viivitus on rohkem kui üks kuu, kuid vähem kui kaks kuud.

Kui artikli 10 lõikes 3 osutatud tähtaeg ületatakse kahe kuu võrra, siis abi vähendatakse täiendavalt 1 % võrra päeva kohta.

Artikkel 12

Järelevalve ja hindamine

1.   Liikmesriigid teostavad koolidele puuvilja jagamise kava rakendamise järelevalvet igal aastal. Järelevalvet teostatakse juhtimis- ja kontrollikohustustest tulenevate andmete (sh need, mis on sätestatud artiklites 10 ja 11) põhjal. Liikmesriigid näevad ette piisavad struktuurid ja vormid, et tagada kava rakendamise korrapärane järelevalve.

2.   Liikmesriigid hindavad koolidele puuvilja jagamise kava rakendamist ja annavad hinnangu selle tõhususele. Ajavahemiku 1. augustist 2010 kuni 31. juulini 2011 kohta teatavad liikmesriigid 29. veebruariks 2012 komisjonile oma hindamistulemused. Järgnevate ajavahemike kohta hindavad liikmesriigid oma kava rakendamist vähemalt iga viie aasta tagant ja teatavad oma tulemused iga viie aasta järel pärast kõnealust kuupäeva.

3.   Kui liikmesriik ei teata oma hindamistulemusi lõikes 2 osutatud kuupäevaks, või iga viie aasta järel pärast kõnealust kuupäeva, vähendatakse järgmise eraldise summat järgmiselt:

| a) | 5 %, kui viivitus on üks kuu või vähem; |
| --- | --- |

a)

5 %, kui viivitus on üks kuu või vähem;

| b) | 10 %, kui viivitus on rohkem kui üks kuu, kuid vähem kui kaks kuud. |
| --- | --- |

b)

10 %, kui viivitus on rohkem kui üks kuu, kuid vähem kui kaks kuud.

Kui esimeses lõigus osutatud tähtaeg ületatakse kahe kuu võrra, siis abi vähendatakse täiendavalt 1 % võrra päeva kohta.

Artikkel 13

Kontrollimine ja sanktsioonid

1.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada käesoleva määruse järgimine. Kõnealused meetmed hõlmavad abitaotluste täielikku halduskontrolli, millele lisanduvad kohapealsed kontrollid, nagu on kindlaks määratud lõigetes 2–8.

2.   Halduskontrollid tuleb läbi viia kõikide abitaotluste suhtes ja need peavad hõlmama liikmesriikide poolt määratletud, toodete tarnimist tõendavate dokumentide kontrollimist. Halduskontrollidele lisanduvad eelkõige järgmiste aspektide suhtes teostatavad kohapealsed kontrollid:

| a) | artiklis 8 osutatud arvepidamine, sh sellised finantsdokumendid nagu ostu- ja müügiarved ning pangaväljavõtted; |
| --- | --- |

a)

artiklis 8 osutatud arvepidamine, sh sellised finantsdokumendid nagu ostu- ja müügiarved ning pangaväljavõtted;

| b) | subsideeritud toodete kasutamine vastavalt käesolevale määrusele, eriti juhtudel, kui on alust kahtlustada mis tahes eeskirjade eiramist. |
| --- | --- |

b)

subsideeritud toodete kasutamine vastavalt käesolevale määrusele, eriti juhtudel, kui on alust kahtlustada mis tahes eeskirjade eiramist.

3.   Iga 1. augustil algava ja 31. juulil lõppeva ajavahemiku kohta teostatud kohapealsete kontrollide koguarv peab hõlmama vähemalt 5 % riigis väljamakstud abist ja vähemalt 5 % kõigist artiklis 6 osutatud taotlejaist.

Kui liikmesriigis on taotlejate arv väiksem kui sada, viiakse kohapealsed kontrollid läbi viie taotleja tööruumides.

Kui liikmesriigis on taotlejate arv väiksem kui viis, kontrollitakse taotlejaid 100 %.

4.   Kohapealseid kontrolle teostatakse kogu 1. augustil algava ja 31. juulil lõppeva ajavahemiku jooksul ning need hõlmavad vähemalt eelmise kaheteistkümne kuu pikkust ajavahemikku.

5.   Kohapeal kontrollitavad taotlejad valib pädev kontrolliasutus eri geograafilisi piirkondi arvesse võttes ning riskianalüüsi alusel, arvestades vigade kordumist ja möödunud aastatel tehtud kontrollide tulemusi. Riskianalüüsides võetakse arvesse abisummade erinevusi ja artikli 6 lõikes 2 osutatud taotlejate tüüpi.

6.   Sellistel juhtudel, kui abi taotleb artikli 6 lõike 2 punktides b–e osutatud taotleja, lisanduvad taotleja tööruumides tehtavatele kohapealsetele kontrollidele vähemalt kahe haridusasutuse tööruumides või taotleja nimekirjas esitatud haridusasutustest vähemalt 1 % juures tehtavad kohapealsed kontrollid, olenevalt sellest, kumb on suurem.

7.   Rangelt piiratud minimaalne etteteatamine on lubatud, kui see ei kahjusta kontrollimise tulemust.

8.   Pädev kontrolliasutus koostab kontrolliaruande iga kohapealse kontrolli kohta. Aruandes kirjeldatakse täpselt iga kontrollitud punkti.

Kontrolliaruanne koosneb järgmistest osadest:

| a) | üldosa, mis sisaldab eelkõige järgmist teavet:






  i) | kava, hõlmatud ajavahemik, kontrollitud abitaotlused, koolidele puuvilja jagamise kavaga hõlmatud toodete kogused, osalevad haridusasutused, hinnang selliste laste arvu kohta, kelle puhul on abi makstud, ja rahasumma; |
| --- | --- | --- |

a)

üldosa, mis sisaldab eelkõige järgmist teavet:

i)

kava, hõlmatud ajavahemik, kontrollitud abitaotlused, koolidele puuvilja jagamise kavaga hõlmatud toodete kogused, osalevad haridusasutused, hinnang selliste laste arvu kohta, kelle puhul on abi makstud, ja rahasumma;

| ii) | kohalviibivad vastutavad isikud; |
| --- | --- |

ii)

kohalviibivad vastutavad isikud;

| b) | osa, milles eraldi kirjeldatakse tehtud kontrolle ning mis sisaldab eelkõige järgmist teavet:






  i) | kontrollitud dokumendid; |
| --- | --- | --- |

b)

osa, milles eraldi kirjeldatakse tehtud kontrolle ning mis sisaldab eelkõige järgmist teavet:

i)

kontrollitud dokumendid;

| ii) | tehtud kontrollide laad ja ulatus; |
| --- | --- |

ii)

tehtud kontrollide laad ja ulatus;

| iii) | märkused ja tulemused. |
| --- | --- |

iii)

märkused ja tulemused.

9.   Alusetult makstud summade tagasimaksmise suhtes kohaldatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 796/2004 (3) artikli 73 lõikeid 1, 3, 4 ja 8 mutatis mutandis.

10.   Ilma et see piiraks artikli 9 kohaldamist, peab taotleja pettuse või tõsise hooletuse korral, mille eest taotleja on vastutav, lisaks käesoleva artikli lõike 9 kohasele alusetult makstud summade tagasimaksmisele maksma summa, mis on võrdne algselt makstud summa ja selle summa vahega, millele taotlejal on õigus.

Artikkel 14

Euroopa Koolidele puuvilja jagamise kava plakat

1.   Koolidele puuvilja jagamise kavas osalevad liikmesriigid teatavad avalikkusele, et kava on saanud Euroopa Ühenduse rahalist abi. Selleks võivad liikmesriigid kasutada plakatit, mis on valmistatud vastavalt III lisas sätestatud miinimumnõuetele ning mille püsiasukoht on osaleva haridusasutuse peasissekäigu juures kohas, kus see on selgelt nähtav ja loetav.

2.   Kui liikmesriigid otsustavad lõikes 1 osutatud plakati kasutamata jätta, peavad nad oma strateegias selgitama, kuidas nad teavitavad avalikkust Euroopa Ühenduse rahalisest panusest nende kavas. Liikmesriikide koolidele puuvilja jagamise kava käsitlevad plakatid, veebilehed ja mis tahes muu teabeallikas või reklaam peab igal juhul olema varustatud Euroopa Liidu lipu ja järgmise lausega: „Meie (haridusasutuse tüüp) osaleb Euroopa Liidu poolt rahaliselt toetatavas koolidele puuvilja jagamise kavas”.

3.   Viited Euroopa Ühenduse rahalisele panusele peavad olema vähemalt sama selgelt nähtavad kui viited liikmesriigi kava toetavate muude eraõiguslike või avalik-õiguslike isikute tehtud panustele.

Artikkel 15

Teatamine

1.   Liikmesriigid esitavad artikli 4 lõigetes 1 ja 2 osutatud strateegia komisjonile selle aasta 31. jaanuariks, mil algab artikli 4 lõikes 1 osutatud ajavahemik. Kõnealused teated saadetakse komisjoni määratavas vormis e-kirjaga aadressil: AGRI-HORT-SCHOOLFRUIT@ec.europa.eu.

Alates 2010. aastast esitavad liikmesriigid komisjonile igal aastal pärast artikli 4 lõikes 1 osutatud ajavahemiku lõppu selle aasta 30. novembriks, mil artikli 4 lõikes 1 osutatud ajavahemik lõpeb:

| a) | järelevalve tulemused, kui see on artikliga 12 ette nähtud; |
| --- | --- |

a)

järelevalve tulemused, kui see on artikliga 12 ette nähtud;

| b) | andmed artiklite 13 ja 16 kohaselt teostatud kohapealsete kontrollide kohta ja nendega seotud tulemused. |
| --- | --- |

b)

andmed artiklite 13 ja 16 kohaselt teostatud kohapealsete kontrollide kohta ja nendega seotud tulemused.

2.   Lõikes 1 osutatud teadete vorm ja sisu määratakse kindlaks juhiste põhjal, mis komisjon teeb liikmesriikidele kättesaadavaks. Kõnealuseid näidiseid ei kohaldata enne, kui on teavitatud põllumajandusturgude ühise korralduse komiteed.

3.   Komisjon avaldab korrapäraselt liikmesriikide strateegiad ning järelevalve ja hindamise tulemused.

4.   Kui liikmesriik muudab artiklis 3 osutatud strateegiat, siis teatab ta komisjonile viivitamata oma uuest strateegiast e-kirjaga lõike 1 esimeses lõigus osutatud aadressil.

Artikkel 16

Üleminekusätted

1.   Ajavahemikuks 1. augustist 2009 kuni 31. juulini 2010 võivad liikmesriigid välja töötada strateegia, mis hõlmab ainult järgmisi põhielemente: kava eelarve, sihtrühm, abikõlblikud tooted; erandina artikli 3 lõikest 2 ei pea pädevad tervishoiuasutused nende abikõlblike toodete nimekirja kinnitama. Nad võivad ka kaasnevate meetmete rakendamise edasi lükata kuni kõnealuse ajavahemiku lõpuni.

2.   Erandina artikli 4 lõigetest 1 ja 2 võivad liikmesriigid lõikes 1 osutatud ajavahemiku kohta esitada oma strateegia 31. maiks 2009, kusjuures komisjon otsustab ühenduse abi lõpliku eraldamise üle alles 31. juuliks 2009.

3.   Erandina artikli 11 lõikest 2 maksab pädev asutus lõikes 1 osutatud ajavahemiku kohta abi nelja kuu jooksul artikli 6 lõikes 1 osutatud nõuetekohaselt täidetud ja kehtiva taotluse esitamisest, kusjuures artikli 13 lõikes 3 osutatud kohapealsete kontrollide protsendimäär hõlmab vähemalt 10 % abist ja 10 % abi taotlejatest.

Artikkel 17

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 15. aprillist 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. aprill 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 5, 9.1.2009, lk 1.

2

(3)  ELT L 141, 30.4.2004, lk 18.

3

---

I LISA

Ühenduse abist kaasarahastatava koolidele puuvilja jagamise kavast välja jäetavate toodete loetelu

Tooted:

| — | suhkrulisandiga |
| --- | --- |

—

suhkrulisandiga

| — | rasvalisandiga |
| --- | --- |

—

rasvalisandiga

| — | soolalisandiga |
| --- | --- |

—

soolalisandiga

| — | magusainelisandiga |
| --- | --- |

—

magusainelisandiga

---

II LISA

Ühenduse abi soovituslik eraldis liikmesriigi kohta

| Liikmesriik | Kaasrahastamise määr
  protsentides | Lapsed 6–10
  absoluutarvud | eurot |
| --- | --- | --- | --- |
| Austria | 50 | 439 035 | 1 320 400 |
| Belgia | 50 | 592 936 | 1 782 500 |
| Bulgaaria | 75 | 320 634 | 1 446 100 |
| Küpros | 50 | 49 723 | 175 000 |
| Tšehhi Vabariik | 73 | 454 532 | 1 988 100 |
| Taani | 50 | 343 807 | 1 034 000 |
| Eesti | 75 | 62 570 | 282 400 |
| Soome | 50 | 299 866 | 901 200 |
| Prantsusmaa | 51 | 3 838 940 | 11 778 700 |
| Saksamaa | 52 | 3 972 476 | 12 488 300 |
| Kreeka | 59 | 521 233 | 1 861 300 |
| Ungari | 69 | 503 542 | 2 077 900 |
| Iirimaa | 50 | 282 388 | 849 300 |
| Itaalia | 58 | 2 710 492 | 9 521 200 |
| Läti | 75 | 99 689 | 450 100 |
| Leedu | 75 | 191 033 | 861 300 |
| Luksemburg | 50 | 29 277 | 175 000 |
| Malta | 75 | 24 355 | 175 000 |
| Madalmaad | 50 | 985 163 | 2 962 100 |
| Poola | 75 | 2 044 899 | 9 222 800 |
| Portugal | 68 | 539 685 | 2 199 600 |
| Rumeenia | 75 | 1 107 350 | 4 994 100 |
| Slovakkia | 73 | 290 990 | 1 276 500 |
| Sloveenia | 75 | 93 042 | 419 200 |
| Hispaania | 59 | 2 006 143 | 7 161 900 |
| Rootsi | 50 | 481 389 | 1 447 100 |
| Ühendkuningriik | 51 | 3 635 300 | 11 148 900 |
| EL 27 | 58 | 25 920 489 | 90 000 000 |

Liikmesriik

Kaasrahastamise määr

protsentides

Lapsed 6–10

absoluutarvud

eurot

Austria

50

439 035

1 320 400

Belgia

50

592 936

1 782 500

Bulgaaria

75

320 634

1 446 100

Küpros

50

49 723

175 000

Tšehhi Vabariik

73

454 532

1 988 100

Taani

50

343 807

1 034 000

Eesti

75

62 570

282 400

Soome

50

299 866

901 200

Prantsusmaa

51

3 838 940

11 778 700

Saksamaa

52

3 972 476

12 488 300

Kreeka

59

521 233

1 861 300

Ungari

69

503 542

2 077 900

Iirimaa

50

282 388

849 300

Itaalia

58

2 710 492

9 521 200

Läti

75

99 689

450 100

Leedu

75

191 033

861 300

Luksemburg

50

29 277

175 000

Malta

75

24 355

175 000

Madalmaad

50

985 163

2 962 100

Poola

75

2 044 899

9 222 800

Portugal

68

539 685

2 199 600

Rumeenia

75

1 107 350

4 994 100

Slovakkia

73

290 990

1 276 500

Sloveenia

75

93 042

419 200

Hispaania

59

2 006 143

7 161 900

Rootsi

50

481 389

1 447 100

Ühendkuningriik

51

3 635 300

11 148 900

EL 27

58

25 920 489

90 000 000

---

III LISA

Euroopa Liidu koolidele puuvilja jagamise kava plakati miinimumnõuded

| Plakati suurus | : | A3 või suurem |
| --- | --- | --- |
| Tähed | : | 1 cm või suuremad |
| Pealkiri | : | Üleeuroopaline koolidele puuvilja jagamise kava |
| Sisu | : | haridusasutuse tüüpi arvestades vähemalt järgmine sõnastus:
  „Meie [haridusasutuse tüüp (nt lasteaed/eelkool/kool)] osaleb Euroopa Liidu poolt rahaliselt toetatavas üleeuroopalises koolidele puuvilja jagamise kavas. Plakatil peab olema Euroopa Ühenduse embleem.” |

Plakati suurus

:

A3 või suurem

Tähed

:

1 cm või suuremad

Pealkiri

:

Üleeuroopaline koolidele puuvilja jagamise kava

Sisu

:

haridusasutuse tüüpi arvestades vähemalt järgmine sõnastus:

„Meie [haridusasutuse tüüp (nt lasteaed/eelkool/kool)] osaleb Euroopa Liidu poolt rahaliselt toetatavas üleeuroopalises koolidele puuvilja jagamise kavas. Plakatil peab olema Euroopa Ühenduse embleem.”

---

| 8.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/48 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/48

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 289/2009,

7. aprill 2009,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Algatamine

| (1) | 9. juulil 2008 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (2) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta teatavate Hiina Rahvavabariigist („asjaomane riik” või „Hiina RV”) pärinevate rauast või terasest õmblusteta torude („õmblusteta torud”) impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

9. juulil 2008 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (2) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta teatavate Hiina Rahvavabariigist („asjaomane riik” või „Hiina RV”) pärinevate rauast või terasest õmblusteta torude („õmblusteta torud”) impordi suhtes.

| (2) | Menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitas 28. mail 2008 Euroopa Liidu õmblusteta terastorude tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 %, ühenduse teatavate rauast ja terasest õmblusteta torude kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ning sellest tuleneva prognoositava ja otsese kahju tekkimise ohu kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitas 28. mail 2008 Euroopa Liidu õmblusteta terastorude tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 %, ühenduse teatavate rauast ja terasest õmblusteta torude kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ning sellest tuleneva prognoositava ja otsese kahju tekkimise ohu kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

2.   Menetlusega seotud isikud

| (3) | Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele ühenduse tootjatele, teadaolevalt asjaga seotud eksportivatele tootjatele, importijatele, tarnijatele ja kasutajatele ning nende ühendustele, samuti ekspordiriigi esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele ühenduse tootjatele, teadaolevalt asjaga seotud eksportivatele tootjatele, importijatele, tarnijatele ja kasutajatele ning nende ühendustele, samuti ekspordiriigi esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (4) | Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(4)

Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (5) | Võimaldamaks Hiina RV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotluse vormid asjaga teadaolevalt seotud eksportivatele tootjatele ja kõigile teistele äriühingutele, kes endast menetluse algatamise teates sätestatud tähtaja jooksul teatasid. Kümme äriühingut (kontserni) taotles turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 või individuaalset kohtlemist, kui uurimise käigus peaks selguma, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele. |
| --- | --- |

(5)

Võimaldamaks Hiina RV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotluse vormid asjaga teadaolevalt seotud eksportivatele tootjatele ja kõigile teistele äriühingutele, kes endast menetluse algatamise teates sätestatud tähtaja jooksul teatasid. Kümme äriühingut (kontserni) taotles turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 või individuaalset kohtlemist, kui uurimise käigus peaks selguma, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele.

| (6) | Arvestades eksportivate tootjate, importijate ja ühenduse tootjate ilmset suurt arvu, kavandati algatamisteates dumpingu ja kahjude kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks, et komisjonil oleks võimalik kindlaks teha, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, paluti kõigil eksportivatel tootjatel, importijatel ja ühenduse tootjatel endast komisjonile teatada ning esitada algatamisteates nimetatud põhiandmed oma vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta uurimisperioodil (1. juulist 2007 kuni 30. juunini 2008). |
| --- | --- |

(6)

Arvestades eksportivate tootjate, importijate ja ühenduse tootjate ilmset suurt arvu, kavandati algatamisteates dumpingu ja kahjude kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks, et komisjonil oleks võimalik kindlaks teha, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, paluti kõigil eksportivatel tootjatel, importijatel ja ühenduse tootjatel endast komisjonile teatada ning esitada algatamisteates nimetatud põhiandmed oma vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta uurimisperioodil (1. juulist 2007 kuni 30. juunini 2008).

| (7) | Pärast esitatud teabe läbivaatamist ning arvestades koostöösoovi ilmutanud eksportivate tootjate ja ühenduse tootjate rohkust otsustati, et kõnealuste tootjate suhtes on vaja rakendada väljavõttelist uuringut. Arvestades, et koostöösoovi ilmutanud importijaid oli vähe, otsustati, et sõltumatute importijate suhtes ei ole vaja rakendada väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(7)

Pärast esitatud teabe läbivaatamist ning arvestades koostöösoovi ilmutanud eksportivate tootjate ja ühenduse tootjate rohkust otsustati, et kõnealuste tootjate suhtes on vaja rakendada väljavõttelist uuringut. Arvestades, et koostöösoovi ilmutanud importijaid oli vähe, otsustati, et sõltumatute importijate suhtes ei ole vaja rakendada väljavõttelist uuringut.

| (8) | Komisjon saatis küsimustikud valimisse kuuluvatele eksportivatele tootjatele, valimisse kuuluvatele ühenduse tootjatele, importijatele ning kõikidele teadaolevatele kasutajatele ja kasutajate ühendustele. Vastused kõikidele küsimustikus esitatud küsimustele saadi valimisse kuuluvatelt Hiina RV eksportivatelt tootjatelt, kõigilt valimisse kuuluvatelt ühenduse tootjatelt peale ühe äriühingu, kes edastas vaid osalist teavet, kuuelt importijalt ja viielt kasutajalt. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon saatis küsimustikud valimisse kuuluvatele eksportivatele tootjatele, valimisse kuuluvatele ühenduse tootjatele, importijatele ning kõikidele teadaolevatele kasutajatele ja kasutajate ühendustele. Vastused kõikidele küsimustikus esitatud küsimustele saadi valimisse kuuluvatelt Hiina RV eksportivatelt tootjatelt, kõigilt valimisse kuuluvatelt ühenduse tootjatelt peale ühe äriühingu, kes edastas vaid osalist teavet, kuuelt importijalt ja viielt kasutajalt.

| (9) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju või kahju tekitamise ohu ja ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse: | Hiina RV eksportivad tootjad:







  — | Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd ja Daye Special Steel Co., Ltd); |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju või kahju tekitamise ohu ja ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

Hiina RV eksportivad tootjad:

—

Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd ja Daye Special Steel Co., Ltd);

| — | Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd ja Hengyang Valin MPM Co., Ltd) ja |
| --- | --- |

—

Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd ja Hengyang Valin MPM Co., Ltd) ja

| — | Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd; |
| --- | --- |

—

Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd;

| | ühenduse tootjad







  — | Vallourec & Mannesmann France, Boulogne Billancourt, Prantsusmaa; |
| --- | --- | --- |

ühenduse tootjad

—

Vallourec & Mannesmann France, Boulogne Billancourt, Prantsusmaa;

| — | Vallourec & Mannesmann Germany GmbH, Düsseldorf, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann Germany GmbH, Düsseldorf, Saksamaa;

| — | Tenaris-Dalmine S.p.A, Dalmine, Itaalia; |
| --- | --- |

—

Tenaris-Dalmine S.p.A, Dalmine, Itaalia;

| — | ArcelorMittal Tubular Products Ostrava, Ostrava, Tšehhi Vabariik; |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Tubular Products Ostrava, Ostrava, Tšehhi Vabariik;

| — | ArcelorMittal Tubular Products Roman SA, Roman, Rumeenia; |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Tubular Products Roman SA, Roman, Rumeenia;

| — | Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Hispaania; |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Hispaania;

| — | Productos Tubulares S.A, Valle de Trapaga, Hispaania; |
| --- | --- |

—

Productos Tubulares S.A, Valle de Trapaga, Hispaania;

| | seotud kaubandusettevõtjad:







  — | Almacenes Metalurgicos S.A, Barcelona, Hispaania; |
| --- | --- | --- |

seotud kaubandusettevõtjad:

—

Almacenes Metalurgicos S.A, Barcelona, Hispaania;

| | sõltumatud importijad:







  — | Jan van Meever B.V, Meerkerk, Madalmaad; |
| --- | --- | --- |

sõltumatud importijad:

—

Jan van Meever B.V, Meerkerk, Madalmaad;

| — | Comercial de Tubos S.A, Alcalá de Henares, Hispaania; |
| --- | --- |

—

Comercial de Tubos S.A, Alcalá de Henares, Hispaania;

| | ühenduse kasutaja







  — | Erne Fittings GmbH, Schlins, Austria. |
| --- | --- | --- |

ühenduse kasutaja

—

Erne Fittings GmbH, Schlins, Austria.

| (10) | Arvestades, et oli vaja määrata kindlaks normaalväärtus nende Hiina RV eksportivate tootjate puhul, kellele ei saa võimaldada turumajanduslikku kohtlemist, tehti kontrollkäik normaalväärtuse kindlakstegemiseks võrdlusriigi andmete põhjal järgmise äriühingu valdustesse:






  — | Vallourec & Mannesmann Tubes, Houston, Texas, USA. |
| --- | --- | --- |

(10)

Arvestades, et oli vaja määrata kindlaks normaalväärtus nende Hiina RV eksportivate tootjate puhul, kellele ei saa võimaldada turumajanduslikku kohtlemist, tehti kontrollkäik normaalväärtuse kindlakstegemiseks võrdlusriigi andmete põhjal järgmise äriühingu valdustesse:

—

Vallourec & Mannesmann Tubes, Houston, Texas, USA.

3.   Väljavõtteline uuring

| (11) | Komisjoni valitud eksportivate tootjate puhul koostati valim vastavalt algmääruse artiklile 17 ühenduse suurima tüüpilise ekspordimahu põhjal, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul piisavalt uurida. Valimisse kuulusid neli äriühingut (kontserni), kelle Hiina RV-st ühendusse suunduva ekspordi maht moodustab 70 % koostööd tegevate isikute ekspordi mahust. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 konsulteeriti asjaomaste isikutega; nad ei esitanud vastuväiteid. |
| --- | --- |

(11)

Komisjoni valitud eksportivate tootjate puhul koostati valim vastavalt algmääruse artiklile 17 ühenduse suurima tüüpilise ekspordimahu põhjal, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul piisavalt uurida. Valimisse kuulusid neli äriühingut (kontserni), kelle Hiina RV-st ühendusse suunduva ekspordi maht moodustab 70 % koostööd tegevate isikute ekspordi mahust. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 konsulteeriti asjaomaste isikutega; nad ei esitanud vastuväiteid.

| (12) | Ühenduse tootjate hulgast moodustas komisjon vastavalt algmääruse artiklile 17 valimi, mis põhineb samasuguse toote tootmise ja müügi suurimal tüüpilisel mahul ühenduses, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul piisavalt uurida. Valimisse kuulusid viis kontserni (kokku üheksa äriühingut), kelle toodang moodustas 62 % ühenduse kogutoodangust. Algmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti koostööd tegevate tootjatega; nad ei esitanud valimi suhtes vastuväiteid. Arvestades, et koostööd tegevaid ühenduse importijaid oli vähe, otsustati, et nende puhul ei ole vaja valimit moodustada. |
| --- | --- |

(12)

Ühenduse tootjate hulgast moodustas komisjon vastavalt algmääruse artiklile 17 valimi, mis põhineb samasuguse toote tootmise ja müügi suurimal tüüpilisel mahul ühenduses, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul piisavalt uurida. Valimisse kuulusid viis kontserni (kokku üheksa äriühingut), kelle toodang moodustas 62 % ühenduse kogutoodangust. Algmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti koostööd tegevate tootjatega; nad ei esitanud valimi suhtes vastuväiteid. Arvestades, et koostööd tegevaid ühenduse importijaid oli vähe, otsustati, et nende puhul ei ole vaja valimit moodustada.

4.   Uurimisperiood

| (13) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2007 kuni 30. juunini 2008 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2005. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(13)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2007 kuni 30. juunini 2008 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2005. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (14) | Vaatlusaluseks tooteks on teatavad Hiina Rahvavabariigist pärinevad rauast või terasest õmblusteta torud, ümmarguse ristlõikega, mille välisläbimõõt ei ületa 406,4 mm ning mis on rahvusvahelise keevitusinstituudi (International Institute of Welding – IIW) valemi ja keemilise analüüsi kohaselt süsinikekvivalentväärtusega kuni 0,86 (3) (edaspidi „vaatlusalune toode”). Algatamisteates (vt põhjendus 1) oli märgitud, et tavaliselt deklareeritakse toode CN-koodide ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 all ning et need koodid on esitatud üksnes teadmiseks. Uurimise käigus tehti aga kindlaks, et kolm märgitud CN-koodi – ex 7304 11 00, ex 7304 22 00 ja ex 7304 24 00 – ei käi vaatlusaluse toote kohta ning et puudu oli viis CN-koodi: ex 7304 31 20, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 51 81 ja ex 7304 59 10. |
| --- | --- |

(14)

Vaatlusaluseks tooteks on teatavad Hiina Rahvavabariigist pärinevad rauast või terasest õmblusteta torud, ümmarguse ristlõikega, mille välisläbimõõt ei ületa 406,4 mm ning mis on rahvusvahelise keevitusinstituudi (International Institute of Welding – IIW) valemi ja keemilise analüüsi kohaselt süsinikekvivalentväärtusega kuni 0,86 (3) (edaspidi „vaatlusalune toode”). Algatamisteates (vt põhjendus 1) oli märgitud, et tavaliselt deklareeritakse toode CN-koodide ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 all ning et need koodid on esitatud üksnes teadmiseks. Uurimise käigus tehti aga kindlaks, et kolm märgitud CN-koodi – ex 7304 11 00, ex 7304 22 00 ja ex 7304 24 00 – ei käi vaatlusaluse toote kohta ning et puudu oli viis CN-koodi: ex 7304 31 20, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 51 81 ja ex 7304 59 10.

| (15) | Vaatlusalust toodet kasutatakse paljudel eesmärkidel, näiteks mehhaanikas (sealhulgas autotööstuses ja masinaehituses), ehituses vaiadena, energiatootmises katlatorudena, naftatööstuses mantel-, surve- ja puurtorudena (edaspidi „puuraugutorud”) ning torujuhtmetes vedelike või gaaside transpordiks. |
| --- | --- |

(15)

Vaatlusalust toodet kasutatakse paljudel eesmärkidel, näiteks mehhaanikas (sealhulgas autotööstuses ja masinaehituses), ehituses vaiadena, energiatootmises katlatorudena, naftatööstuses mantel-, surve- ja puurtorudena (edaspidi „puuraugutorud”) ning torujuhtmetes vedelike või gaaside transpordiks.

| (16) | Õmblusteta torud jõuavad kasutajateni väga erineval kujul. Need võivad olla näiteks galvaniseeritud, keermestatud, tarnitud roheliste torudena (st kuumtöötlemata), spetsiaalsete otstega, mõõtu lõigatud või lõikamata kujul. Toru omaduste määramiseks on palju eri näitajaid ning seepärast valmistatakse suurem osa õmblusteta torusid vastavalt tellimusele. Õmblusteta torud ühendatakse tavaliselt keevitamise teel. Erijuhtudel võib neid ühendada ka keerme abil või kasutada ühekaupa, kuigi neid saab ka edaspidi kokku keevitada. |
| --- | --- |

(16)

Õmblusteta torud jõuavad kasutajateni väga erineval kujul. Need võivad olla näiteks galvaniseeritud, keermestatud, tarnitud roheliste torudena (st kuumtöötlemata), spetsiaalsete otstega, mõõtu lõigatud või lõikamata kujul. Toru omaduste määramiseks on palju eri näitajaid ning seepärast valmistatakse suurem osa õmblusteta torusid vastavalt tellimusele. Õmblusteta torud ühendatakse tavaliselt keevitamise teel. Erijuhtudel võib neid ühendada ka keerme abil või kasutada ühekaupa, kuigi neid saab ka edaspidi kokku keevitada.

| (17) | Uurimise käigus on selgunud, et vaatamata eri liiki õmblusteta torude erinevale lõppkasutusele on vaatlusaluse toote kõikidel liikidel samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused. Seega leitakse, et neid võib käsitada ühe ja sama tootena. |
| --- | --- |

(17)

Uurimise käigus on selgunud, et vaatamata eri liiki õmblusteta torude erinevale lõppkasutusele on vaatlusaluse toote kõikidel liikidel samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused. Seega leitakse, et neid võib käsitada ühe ja sama tootena.

| (18) | Hiina tootjate ühendus väitis, et vaatlusaluse toote hulgast tuleb välja jätta puuraugutorud, sest neil on erinev kasutusvaldkond, tootekirjeldus ja omadused, neid ei ole võimalik teiste torudega asendada ning neid eksporditakse Hiinast ELi piiratud koguses. Uurimine näitas aga, et muu hulgas on puuraugutorudel ülejäänud õmblusteta torudega võrreldavad keemilised omadused, kuna nad jäävad kõik alla süsinikekvivalentväärtuse lävendi 0,86. Lisaks sellele on neil ülejäänud tooteliikidega muid ühiseid põhiomadusi, näiteks välisdiameeter ja seina paksus. Puuraugutorude lõppkasutuse uurimisel selgus, et teatavad puuraugutorud on asendatavad teiste õmblusteta torudega. Arvestades, et puuraugutorudel on teiste õmblusteta torudega samad põhiomadused ning et nad on teataval määral vastastikku asendatavad, jõuti esialgsele järeldusele, et ei ole põhjust seda tooteliiki vaatlusaluse toote määratlusest välja arvata. |
| --- | --- |

(18)

Hiina tootjate ühendus väitis, et vaatlusaluse toote hulgast tuleb välja jätta puuraugutorud, sest neil on erinev kasutusvaldkond, tootekirjeldus ja omadused, neid ei ole võimalik teiste torudega asendada ning neid eksporditakse Hiinast ELi piiratud koguses. Uurimine näitas aga, et muu hulgas on puuraugutorudel ülejäänud õmblusteta torudega võrreldavad keemilised omadused, kuna nad jäävad kõik alla süsinikekvivalentväärtuse lävendi 0,86. Lisaks sellele on neil ülejäänud tooteliikidega muid ühiseid põhiomadusi, näiteks välisdiameeter ja seina paksus. Puuraugutorude lõppkasutuse uurimisel selgus, et teatavad puuraugutorud on asendatavad teiste õmblusteta torudega. Arvestades, et puuraugutorudel on teiste õmblusteta torudega samad põhiomadused ning et nad on teataval määral vastastikku asendatavad, jõuti esialgsele järeldusele, et ei ole põhjust seda tooteliiki vaatlusaluse toote määratlusest välja arvata.

2.   Samasugune toode

| (19) | Vaatlusalusel tootel ning Hiina RV ja esialgu võrdlusriigiks määratud USA siseturul müüdavatel õmblusteta torudel ning ühenduse tootmisharus toodetud ja ühenduses müüdavatel õmblusteta torudel leiti olevat samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja samasugune kasutusotstarve. Seepärast käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(19)

Vaatlusalusel tootel ning Hiina RV ja esialgu võrdlusriigiks määratud USA siseturul müüdavatel õmblusteta torudel ning ühenduse tootmisharus toodetud ja ühenduses müüdavatel õmblusteta torudel leiti olevat samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja samasugune kasutusotstarve. Seepärast käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPING

1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (20) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiina RV-st pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastasid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(20)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiina RV-st pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastasid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele.

| (21) | Need kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:






  1. | majandustegevusega seotud otsused ja kulutused tehakse lähtuvalt turul toimuvast ning ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta; |
| --- | --- | --- |

(21)

Need kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:

1.

majandustegevusega seotud otsused ja kulutused tehakse lähtuvalt turul toimuvast ning ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta;

| 2. | raamatupidamisdokumente auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ja kohaldatakse kõikidel eesmärkidel; |
| --- | --- |

2.

raamatupidamisdokumente auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ja kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;

| 3. | puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused; |
| --- | --- |

3.

puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused;

| 4. | pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus; |
| --- | --- |

4.

pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus;

| 5. | valuutavahetuskursse arvestatakse turukursside alusel. |
| --- | --- |

5.

valuutavahetuskursse arvestatakse turukursside alusel.

| (22) | Käesolevas uurimises taotlesid kolm valimisse kuuluvat eksportivat tootjat turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitsid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaja jooksul:






  — | Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd ja Daye Special Steel Co., Ltd); |
| --- | --- | --- |

(22)

Käesolevas uurimises taotlesid kolm valimisse kuuluvat eksportivat tootjat turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitsid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaja jooksul:

—

Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd ja Daye Special Steel Co., Ltd);

| — | Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd ja Hengyang Valin MPM Co., Ltd) ja |
| --- | --- |

—

Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd ja Hengyang Valin MPM Co., Ltd) ja

| — | Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.

| (23) | Eespool nimetatud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul püüdis komisjon leida kogu vajaliku teabe ning kontrollis turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud teavet vastavalt vajadusele kohapeal. |
| --- | --- |

(23)

Eespool nimetatud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul püüdis komisjon leida kogu vajaliku teabe ning kontrollis turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud teavet vastavalt vajadusele kohapeal.

| (24) | Uurimise tulemusel selgus, et ühelegi kolmest kõnealusest Hiina kontsernist ei saa võimaldada turumajanduslikku kohtlemist, sest nad ei vastanud kõikidele algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(24)

Uurimise tulemusel selgus, et ühelegi kolmest kõnealusest Hiina kontsernist ei saa võimaldada turumajanduslikku kohtlemist, sest nad ei vastanud kõikidele algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele järgmistel põhjustel.

| (25) | Ükski kolmest äriühingust (kontsernist) ei suutnud tõestada kolmanda kriteeriumi täitmist, sest ilmnesid varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused: kõik kolm äriühingut (kontserni) said maksusoodustusi ja kaks äriühingut (kontserni) omandasid vara turuväärtusest madalama hinnaga. Pärast turumajandusliku kohtlemise suhtes tehtud järelduste avaldamist väitsid äriühingud, et konkreetsete maksusoodustuste saamine ei ole kolmanda kriteeriumiga vastuolus, sest maksuvähendusi rakendatakse ka turumajandusriikides. Tuleb märkida, et kõnealuste äriühingute suhtes kohaldati mitut maksustamisvaldkonna sooduskohtlemise liiki: nad olid vabastatud kohalikust tulumaksust ning neile võimaldati ka nn „kaks aastat maksust vabastatud, kolm aastat poole maksusummaga” maksupuhkust, mis on ette nähtud välisosalusega ettevõtetele ning Hiina ja välisriigi ühisettevõtetele. Kokkuvõttes said kõnealused äriühingud selliste maksusoodustusrežiimide rakendamisest olulist kasu, mis mõjutas tõenäoliselt suurel määral uurimisperioodi kulusid ja hindu. Kolmas äriühing (kontsern) väitis, et nende suhtes rakendatud maksusoodustus ei kehti enam alates 1. jaanuarist 2008 ning et tegemist oli ühekordse maksuvähendussüsteemiga, millel puudub igasugune mõju äriühingu järgnevate aastate kuludele, ning pealegi oli tegemist väga väikse soodustusega. Tuleb märkida, et kõnealune kontsern sai kodumaiselt turult ostetud masinate puhul maksuvähendust nii aastal 2006 kui ka 2007 (s.o uurimisperioodi vältel). Saadud kasu ei saa pidada tähtsusetuks ja sellest tulenevalt järeldatakse, et see mõjutas oluliselt uurimisperioodi kulusid ja hindu. |
| --- | --- |

(25)

Ükski kolmest äriühingust (kontsernist) ei suutnud tõestada kolmanda kriteeriumi täitmist, sest ilmnesid varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused: kõik kolm äriühingut (kontserni) said maksusoodustusi ja kaks äriühingut (kontserni) omandasid vara turuväärtusest madalama hinnaga. Pärast turumajandusliku kohtlemise suhtes tehtud järelduste avaldamist väitsid äriühingud, et konkreetsete maksusoodustuste saamine ei ole kolmanda kriteeriumiga vastuolus, sest maksuvähendusi rakendatakse ka turumajandusriikides. Tuleb märkida, et kõnealuste äriühingute suhtes kohaldati mitut maksustamisvaldkonna sooduskohtlemise liiki: nad olid vabastatud kohalikust tulumaksust ning neile võimaldati ka nn „kaks aastat maksust vabastatud, kolm aastat poole maksusummaga” maksupuhkust, mis on ette nähtud välisosalusega ettevõtetele ning Hiina ja välisriigi ühisettevõtetele. Kokkuvõttes said kõnealused äriühingud selliste maksusoodustusrežiimide rakendamisest olulist kasu, mis mõjutas tõenäoliselt suurel määral uurimisperioodi kulusid ja hindu. Kolmas äriühing (kontsern) väitis, et nende suhtes rakendatud maksusoodustus ei kehti enam alates 1. jaanuarist 2008 ning et tegemist oli ühekordse maksuvähendussüsteemiga, millel puudub igasugune mõju äriühingu järgnevate aastate kuludele, ning pealegi oli tegemist väga väikse soodustusega. Tuleb märkida, et kõnealune kontsern sai kodumaiselt turult ostetud masinate puhul maksuvähendust nii aastal 2006 kui ka 2007 (s.o uurimisperioodi vältel). Saadud kasu ei saa pidada tähtsusetuks ja sellest tulenevalt järeldatakse, et see mõjutas oluliselt uurimisperioodi kulusid ja hindu.

| (26) | Pealegi ei vastanud kaks äriühingut (kontserni) teisele kriteeriumile, mis käsitleb raamatupidamist, sest ühe puhul leiti, et ta on tasaarveldanud tasumisele kuuluvad maksed ja saadaolevad summad, ning teise puhul puudusid täismahus finantsaruanded ning tekkepõhisuse põhimõtet ei olnud kohaldatud järjepidevalt. Pärast turumajandusliku kohtlemise suhtes tehtud järelduste avaldamist väitis üks äriühing, et rahvusvahelised raamatupidamisstandardid ei ole tema puhul siduvad, sest ta on väga väike, ei osale börsil ning asub maapiirkonnas. Kõnealune väide tuleb aga tagasi lükata, sest avastatud rikkumised olid väga tõsised: auditeeritud raamatupidamisdokumendid olid puudulikud olulistes valdkondades ja tekkepõhisuse põhimõtet ei järgitud. Neid põhilisi raamatupidamispõhimõtteid tuleb järgida olenemata äriühingu õiguslikust seisundist, suurusest või asukohast. Teine kontsern väitis, et audiitori kinnituste kohaselt oli auditeeritud finantsaruande bilanss kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ja klassifitseeris eelnevalt tasaarveldatud summad uuesti tasumisele kuuluvateks summadeks ja saadaolevateks summadeks. Tuleb tähelepanu osutada asjaolule, et seda väidet ei esitatud enne järelduste avaldamist ega kontrollkäigu ajal ning seega ei saa selle paikapidavust kontrollida. Lisaks tuleb märkida, et kõnealune kontsern ei eita tasaarveldamist, mis juba iseenesest ei ole kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(26)

Pealegi ei vastanud kaks äriühingut (kontserni) teisele kriteeriumile, mis käsitleb raamatupidamist, sest ühe puhul leiti, et ta on tasaarveldanud tasumisele kuuluvad maksed ja saadaolevad summad, ning teise puhul puudusid täismahus finantsaruanded ning tekkepõhisuse põhimõtet ei olnud kohaldatud järjepidevalt. Pärast turumajandusliku kohtlemise suhtes tehtud järelduste avaldamist väitis üks äriühing, et rahvusvahelised raamatupidamisstandardid ei ole tema puhul siduvad, sest ta on väga väike, ei osale börsil ning asub maapiirkonnas. Kõnealune väide tuleb aga tagasi lükata, sest avastatud rikkumised olid väga tõsised: auditeeritud raamatupidamisdokumendid olid puudulikud olulistes valdkondades ja tekkepõhisuse põhimõtet ei järgitud. Neid põhilisi raamatupidamispõhimõtteid tuleb järgida olenemata äriühingu õiguslikust seisundist, suurusest või asukohast. Teine kontsern väitis, et audiitori kinnituste kohaselt oli auditeeritud finantsaruande bilanss kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ja klassifitseeris eelnevalt tasaarveldatud summad uuesti tasumisele kuuluvateks summadeks ja saadaolevateks summadeks. Tuleb tähelepanu osutada asjaolule, et seda väidet ei esitatud enne järelduste avaldamist ega kontrollkäigu ajal ning seega ei saa selle paikapidavust kontrollida. Lisaks tuleb märkida, et kõnealune kontsern ei eita tasaarveldamist, mis juba iseenesest ei ole kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (27) | Kaks kontserni ei ole tõendanud, et nende otsused seoses kulude ja sisenditega on tehtud lähtudes turusituatsioonist ning märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta; seega ei ole nad tõendanud vastavust esimesele kriteeriumile. Pärast järelduste avaldamist väitis üks äriühing, et asjaolud, mida käsitati nimetatud kriteeriumi täitamata jätmise tõestusena, ei toetunud objektiivsetele tõenditele; väidetavalt on kõnealune äriühing nii müügi- kui ka hinnakujundusalaste otsuste tegemisel sõltumatu, vaatamata auditeeritud finantsaruandes esitatud märkusele, mis käsitleb seotud isikute vahelist hinnakujundust. Kõnealune äriühing väitis, et tegemist ei ole piiranguga, vaid pigem asjaoluga, mis tuleb audiitorile teatavaks teha, kui viimane kontrollib seotud isikute vahelisi tehinguid. Seda väidet ei saa siiski pidada ammendavaks selgituseks finantsaruandes selgesõnaliselt esitatud märkusele, mille kohaselt „siis, kui hinna määrab riiklik kaubandusamet, on see ülimusliku kehtivusega”. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi. Teine äriühing väitis, et kuigi tema puhul on tegemist riigipoolse enamusosalusega ettevõttega, on ta peamiselt eraettevõtja kontrolli all ja seepärast riigi sekkumist ei ole. Kõnealune äriühing ei esitanud aga uusi tõendeid, mille alusel võinuks muuta järeldust selle kohta, et praeguse juhatuse koosseisu puhul, kus suurem osa liikmetest esindab riigi omandis olevaid ettevõtteid, ei ole võimalik välistada riigi sekkumist. Äriühing ei tõendanud ka seda, et otsuseid tehakse märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta, ning seega ei vasta ta nimetatud kriteeriumile. Osutatakse ka asjaolule, et kõnealusele kontsernile turumajandusliku kohtlemise võimaldamist käsitleva uurimise järelduste avaldamisel esitati ka näide otsuse kohta, mis oli tehtud turusituatsiooni arvestamata ja ilmselt riigipoolse mõjutusega (tasuta maakasutusõigus). Seda näidet äriühing ei kommenteerinud. |
| --- | --- |

(27)

Kaks kontserni ei ole tõendanud, et nende otsused seoses kulude ja sisenditega on tehtud lähtudes turusituatsioonist ning märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta; seega ei ole nad tõendanud vastavust esimesele kriteeriumile. Pärast järelduste avaldamist väitis üks äriühing, et asjaolud, mida käsitati nimetatud kriteeriumi täitamata jätmise tõestusena, ei toetunud objektiivsetele tõenditele; väidetavalt on kõnealune äriühing nii müügi- kui ka hinnakujundusalaste otsuste tegemisel sõltumatu, vaatamata auditeeritud finantsaruandes esitatud märkusele, mis käsitleb seotud isikute vahelist hinnakujundust. Kõnealune äriühing väitis, et tegemist ei ole piiranguga, vaid pigem asjaoluga, mis tuleb audiitorile teatavaks teha, kui viimane kontrollib seotud isikute vahelisi tehinguid. Seda väidet ei saa siiski pidada ammendavaks selgituseks finantsaruandes selgesõnaliselt esitatud märkusele, mille kohaselt „siis, kui hinna määrab riiklik kaubandusamet, on see ülimusliku kehtivusega”. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi. Teine äriühing väitis, et kuigi tema puhul on tegemist riigipoolse enamusosalusega ettevõttega, on ta peamiselt eraettevõtja kontrolli all ja seepärast riigi sekkumist ei ole. Kõnealune äriühing ei esitanud aga uusi tõendeid, mille alusel võinuks muuta järeldust selle kohta, et praeguse juhatuse koosseisu puhul, kus suurem osa liikmetest esindab riigi omandis olevaid ettevõtteid, ei ole võimalik välistada riigi sekkumist. Äriühing ei tõendanud ka seda, et otsuseid tehakse märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta, ning seega ei vasta ta nimetatud kriteeriumile. Osutatakse ka asjaolule, et kõnealusele kontsernile turumajandusliku kohtlemise võimaldamist käsitleva uurimise järelduste avaldamisel esitati ka näide otsuse kohta, mis oli tehtud turusituatsiooni arvestamata ja ilmselt riigipoolse mõjutusega (tasuta maakasutusõigus). Seda näidet äriühing ei kommenteerinud.

2.   Individuaalne kohtlemine

| (28) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määratakse selle artikli kohaldamisalasse kuuluvatele riikidele – juhul kui tollimaks kehtestatakse – kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud siis, kui äriühingud suudavad näidata, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(28)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määratakse selle artikli kohaldamisalasse kuuluvatele riikidele – juhul kui tollimaks kehtestatakse – kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud siis, kui äriühingud suudavad näidata, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele.

| (29) | Kõik kolm Hiina kontserni, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist, juhuks kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata. |
| --- | --- |

(29)

Kõik kolm Hiina kontserni, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist, juhuks kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata.

| (30) | Olemasoleva teabe alusel leiti, et kaks kolmest äriühingust (või kontsernist) näitasid, et nad täidavad kumulatiivselt kõiki individuaalse kohtlemise nõudeid, mis on esitatud algmääruse artikli 9 lõikes 5. |
| --- | --- |

(30)

Olemasoleva teabe alusel leiti, et kaks kolmest äriühingust (või kontsernist) näitasid, et nad täidavad kumulatiivselt kõiki individuaalse kohtlemise nõudeid, mis on esitatud algmääruse artikli 9 lõikes 5.

| (31) | Kolmanda äriühingu (kontserni) puhul oli enamik osakuid riigi omandis. Kuna riigil on kõnealusel juhul enamusosalus ja arvestades riigi märkimisväärset mõju Hiina terasetööstusele, ei saa välistada võimalikku meetmetest kõrvalehoidmist. |
| --- | --- |

(31)

Kolmanda äriühingu (kontserni) puhul oli enamik osakuid riigi omandis. Kuna riigil on kõnealusel juhul enamusosalus ja arvestades riigi märkimisväärset mõju Hiina terasetööstusele, ei saa välistada võimalikku meetmetest kõrvalehoidmist.

| (32) | Seega jõuti järeldusele, et individuaalne kohtlemine võimaldatakse üksnes kahele järgmisele äriühingule:






  — | Hubei Xinyegang Steel Co; |
| --- | --- | --- |

(32)

Seega jõuti järeldusele, et individuaalne kohtlemine võimaldatakse üksnes kahele järgmisele äriühingule:

—

Hubei Xinyegang Steel Co;

| — | Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.

3.   Normaalväärtus

3.1.   Võrdlusriik

| (33) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrati nende eksportivate tootjate puhul, kellele ei saanud võimaldada turumajanduslikku kohtlemist, normaalväärtus võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(33)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrati nende eksportivate tootjate puhul, kellele ei saanud võimaldada turumajanduslikku kohtlemist, normaalväärtus võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse põhjal.

| (34) | Algatamisteates avaldas komisjon soovi kasutada Hiina RV puhul normaalväärtuse määramiseks sobiva võrdlusriigina USAd ning kutsus huvitatud isikuid üles võrdlusriigi valiku kohta arvamust avaldama. |
| --- | --- |

(34)

Algatamisteates avaldas komisjon soovi kasutada Hiina RV puhul normaalväärtuse määramiseks sobiva võrdlusriigina USAd ning kutsus huvitatud isikuid üles võrdlusriigi valiku kohta arvamust avaldama.

| (35) | Üks huvitatud isik avaldas võrdlusriigi valiku kohta arvamust ja leidis, et Ukraina või India olnuks normaalväärtuse kindlaksmääramiseks asjakohasem valik. |
| --- | --- |

(35)

Üks huvitatud isik avaldas võrdlusriigi valiku kohta arvamust ja leidis, et Ukraina või India olnuks normaalväärtuse kindlaksmääramiseks asjakohasem valik.

| (36) | Ukraina suhtes väideti, et see oleks asjakohasem, sest sealsel turul valitseb vaba konkurents ning pealegi on sealne tootmisprotsess ja juurdepääs toorainele võrreldavad Hiina RV olukorraga. Alates 30. juunist 2006 kehtivad Ukrainast pärinevate õmblusteta torude impordi suhtes dumpinguvastased tollimaksud vahemikus 12,3–25,7 %. Ukraina turul on küll palju tootjaid, ent asjaolu, et 2006. aastal avastati dumpinguhindadega eksport, näitab turutingimuste võimalikku moonutamist ning seega tuleb sealsed omamaised hinnad ja kulud kahtluse alla seada. Pealegi ei teinud uurimises koostööd ükski Ukraina tootja. |
| --- | --- |

(36)

Ukraina suhtes väideti, et see oleks asjakohasem, sest sealsel turul valitseb vaba konkurents ning pealegi on sealne tootmisprotsess ja juurdepääs toorainele võrreldavad Hiina RV olukorraga. Alates 30. juunist 2006 kehtivad Ukrainast pärinevate õmblusteta torude impordi suhtes dumpinguvastased tollimaksud vahemikus 12,3–25,7 %. Ukraina turul on küll palju tootjaid, ent asjaolu, et 2006. aastal avastati dumpinguhindadega eksport, näitab turutingimuste võimalikku moonutamist ning seega tuleb sealsed omamaised hinnad ja kulud kahtluse alla seada. Pealegi ei teinud uurimises koostööd ükski Ukraina tootja.

| (37) | Sama huvitatud isik väitis, et ka India oleks parem valik kui USA, ja esitas samasugust toodet valmistava India tootja nime. Kõnealune tootja ei soovinud koostööd teha. Arvestades, et Indias koostööd tegevaid tootjaid ei ole, ei saanud Indiat võrdlusriigiks valida. |
| --- | --- |

(37)

Sama huvitatud isik väitis, et ka India oleks parem valik kui USA, ja esitas samasugust toodet valmistava India tootja nime. Kõnealune tootja ei soovinud koostööd teha. Arvestades, et Indias koostööd tegevaid tootjaid ei ole, ei saanud Indiat võrdlusriigiks valida.

| (38) | USA turu suurus, omamaiste tootjate hulk ja märkimisväärsed impordikogused osutavad, et USA turul valitseb konkurents ja seepärast valiti USA esialgu asjakohaseks võrdlusriigiks. Nagu märgitud põhjenduses 10, tegi üks USA tootja uurimises koostööd ja esitas kogu nõutud teabe. Teine USA tootja esitas mittetäielikud andmed, mis üldjoontes kinnitasid koostööd tegeva tootja esitatud teavet. |
| --- | --- |

(38)

USA turu suurus, omamaiste tootjate hulk ja märkimisväärsed impordikogused osutavad, et USA turul valitseb konkurents ja seepärast valiti USA esialgu asjakohaseks võrdlusriigiks. Nagu märgitud põhjenduses 10, tegi üks USA tootja uurimises koostööd ja esitas kogu nõutud teabe. Teine USA tootja esitas mittetäielikud andmed, mis üldjoontes kinnitasid koostööd tegeva tootja esitatud teavet.

3.2.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine

| (39) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati nende eksportivate tootjate puhul, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, normaalväärtus võrdlusriigi tootjalt saadud kinnitatud andmete põhjal. |
| --- | --- |

(39)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati nende eksportivate tootjate puhul, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, normaalväärtus võrdlusriigi tootjalt saadud kinnitatud andmete põhjal.

| (40) | Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tegi komisjon võrdlusriigi tootja puhul kõigepealt kindlaks, kas kogu tema vaatlusaluse toote omamaine müük uurimisperioodi vältel oli tüüpiline, st kas see moodustas vähemalt 5 % kogu Hiinast pärit vaatlusaluse toote eksportmüügist ühendusse. |
| --- | --- |

(40)

Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tegi komisjon võrdlusriigi tootja puhul kõigepealt kindlaks, kas kogu tema vaatlusaluse toote omamaine müük uurimisperioodi vältel oli tüüpiline, st kas see moodustas vähemalt 5 % kogu Hiinast pärit vaatlusaluse toote eksportmüügist ühendusse.

| (41) | Iga kõnealuse toote liigi puhul, mida USA tootja müüb omamaisel turul ning mis on otseselt võrreldav ühendusse ekspordiks müüdava vaatlusaluse tootega, tehti kindlaks, kas omamaine müük on piisavalt tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Kui vaatlusaluse tooteliigi sõltumatutele tarbijatele suunatud omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul moodustas vähemalt 5 % ühendusse eksporditud võrreldavat liiki toote müügi kogumahust, loeti selle toote omamaine müük piisavalt tüüpiliseks. |
| --- | --- |

(41)

Iga kõnealuse toote liigi puhul, mida USA tootja müüb omamaisel turul ning mis on otseselt võrreldav ühendusse ekspordiks müüdava vaatlusaluse tootega, tehti kindlaks, kas omamaine müük on piisavalt tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Kui vaatlusaluse tooteliigi sõltumatutele tarbijatele suunatud omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul moodustas vähemalt 5 % ühendusse eksporditud võrreldavat liiki toote müügi kogumahust, loeti selle toote omamaine müük piisavalt tüüpiliseks.

| (42) | Komisjon kontrollis seejärel, kas vaatlusaluse toote iga liigi puhul, mida müüdi omamaisel turul tüüpilises koguses, võib lugeda, et see müük toimus tavakaubanduse raames algmääruse artikli 2 lõike 4 tähenduses. Selleks tehti iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suure osa moodustas uurimisperioodil tulutoov müük sõltumatutele klientidele omamaisel turul. |
| --- | --- |

(42)

Komisjon kontrollis seejärel, kas vaatlusaluse toote iga liigi puhul, mida müüdi omamaisel turul tüüpilises koguses, võib lugeda, et see müük toimus tavakaubanduse raames algmääruse artikli 2 lõike 4 tähenduses. Selleks tehti iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suure osa moodustas uurimisperioodil tulutoov müük sõltumatutele klientidele omamaisel turul.

| (43) | Kui arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas vähemalt 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind. See hind arvutati uurimisperioodi kestel selle tooteliigi kõigi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena, sõltumata sellest, kas selline müük oli tulutoov või mitte. |
| --- | --- |

(43)

Kui arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas vähemalt 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind. See hind arvutati uurimisperioodi kestel selle tooteliigi kõigi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena, sõltumata sellest, kas selline müük oli tulutoov või mitte.

| (44) | Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust, või kui tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind, mis arvutati ainult asjaomase tooteliigi omamaise tulutoova müügi kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(44)

Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust, või kui tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind, mis arvutati ainult asjaomase tooteliigi omamaise tulutoova müügi kaalutud keskmisena.

4.   Ekspordihind

| (45) | Kõigil juhtudel eksporditi vaatlusalust toodet ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, ja seepärast määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. |
| --- | --- |

(45)

Kõigil juhtudel eksporditi vaatlusalust toodet ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, ja seepärast määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

5.   Võrdlus

| (46) | Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Asjakohased kohandused tehti kõigil juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks, korrektseks ja tõendatuks. Kohandused tehti mereveo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, kontrollimiskuludes, komisjonitasudes ja panga teenustasudes. |
| --- | --- |

(46)

Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Asjakohased kohandused tehti kõigil juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks, korrektseks ja tõendatuks. Kohandused tehti mereveo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, kontrollimiskuludes, komisjonitasudes ja panga teenustasudes.

| (47) | Kui võrdlusriigi omamaisel turul müüdud vaatlusaluse toote ja ekspordiks ühendusse müüdud vaatlusaluse toote vahel esines füüsilisi erinevusi, tehti algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga a ette nähtud kohandused. Kõnealuse kohanduse ulatus vastab erinevuste turuväärtuse põhjendatud hinnangule. |
| --- | --- |

(47)

Kui võrdlusriigi omamaisel turul müüdud vaatlusaluse toote ja ekspordiks ühendusse müüdud vaatlusaluse toote vahel esines füüsilisi erinevusi, tehti algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga a ette nähtud kohandused. Kõnealuse kohanduse ulatus vastab erinevuste turuväärtuse põhjendatud hinnangule.

6.   Dumpingumarginaal

| (48) | Esialgsed dumpingumarginaalid väljendati protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata. |
| --- | --- |

(48)

Esialgsed dumpingumarginaalid väljendati protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata.

| (49) | Nende koostööd tegevate eksportivate tootjate individuaalsete dumpingumarginaalide kindlaksmääramiseks, kellele sai võimaldada individuaalset kohtlemist, võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12. |
| --- | --- |

(49)

Nende koostööd tegevate eksportivate tootjate individuaalsete dumpingumarginaalide kindlaksmääramiseks, kellele sai võimaldada individuaalset kohtlemist, võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12.

| (50) | Nende äriühingute puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist, ning valimisse mittekuuluvate äriühingute puhul võeti dumpingumarginaaliks nelja valimisse kuuluva äriühingu keskmine. |
| --- | --- |

(50)

Nende äriühingute puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist, ning valimisse mittekuuluvate äriühingute puhul võeti dumpingumarginaaliks nelja valimisse kuuluva äriühingu keskmine.

| (51) | Arvestades, et uurimises tehtava koostöö taset peeti madalaks – koostööd tegevad äriühingud esindasid ligikaudu 40 % uurimisperioodi jooksul Hiina RV-st pärit koguimpordist –, kehtestati koostööst hoiduvate äriühingute puhul üleriigiline marginaal, võttes aluseks ühe sellise koostööst hoiduva tootja, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist, tüüpiliste tooteliikide jaoks kehtestatud kõrgeima marginaali. |
| --- | --- |

(51)

Arvestades, et uurimises tehtava koostöö taset peeti madalaks – koostööd tegevad äriühingud esindasid ligikaudu 40 % uurimisperioodi jooksul Hiina RV-st pärit koguimpordist –, kehtestati koostööst hoiduvate äriühingute puhul üleriigiline marginaal, võttes aluseks ühe sellise koostööst hoiduva tootja, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist, tüüpiliste tooteliikide jaoks kehtestatud kõrgeima marginaali.

| (52) | Selle põhjal on esialgne dumpingu tase järgmine:






  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Hubei Xinyegang Steel Co Ltd | 38 % |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd | 47 % |
| Muud koostööd tegevad äriühingud | 35 % |
| Jääktollimaks | 51 % |

(52)

Selle põhjal on esialgne dumpingu tase järgmine:

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

Hubei Xinyegang Steel Co Ltd

38 %

Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd

47 %

Muud koostööd tegevad äriühingud

35 %

Jääktollimaks

51 %

D.   KAHJU

1.   Ühenduse toodang ja ühenduse tootmisharu

| (53) | Ühenduses toodavad samasugust toodet 23 tootjat. Seepärast käsitatakse nende 23 ühenduse tootja toodangut kui ühenduse toodangut algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(53)

Ühenduses toodavad samasugust toodet 23 tootjat. Seepärast käsitatakse nende 23 ühenduse tootja toodangut kui ühenduse toodangut algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (54) | Nendest 23-st tootjast 15, kellest enamik on kaebuse esitanud ühenduse (ESTA) liikmed, teatasid algatamisteates märgitud tähtaja jooksul oma huvist teha menetluses koostööd ning tegid uurimises koostööd. Selgus, et nende 15 tootja arvele langes põhiosa samasuguse toote kogutoodangust ühenduses, käesoleval juhul enam kui 90 %. Seepärast moodustavad nimetatud 15 koostööd tegevat tootjat ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „ühenduse tootmisharuks”. Ülejäänud ühenduse tootjatele viidatakse edaspidi kui „muudele ühenduse tootjatele”. Muud ühenduse tootjad ei toetanud kaebust aktiivselt, ent ei olnud ka selle vastu. |
| --- | --- |

(54)

Nendest 23-st tootjast 15, kellest enamik on kaebuse esitanud ühenduse (ESTA) liikmed, teatasid algatamisteates märgitud tähtaja jooksul oma huvist teha menetluses koostööd ning tegid uurimises koostööd. Selgus, et nende 15 tootja arvele langes põhiosa samasuguse toote kogutoodangust ühenduses, käesoleval juhul enam kui 90 %. Seepärast moodustavad nimetatud 15 koostööd tegevat tootjat ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „ühenduse tootmisharuks”. Ülejäänud ühenduse tootjatele viidatakse edaspidi kui „muudele ühenduse tootjatele”. Muud ühenduse tootjad ei toetanud kaebust aktiivselt, ent ei olnud ka selle vastu.

| (55) | Nagu märgitud põhjenduses 12, moodustati valim viiest tootjast, kes esindavad 62 % ühenduse kogutoodangust. Kuna nende tootjate puhul oli tegemist kontsernidega, koosnes valim kokku üheksast äriühingust. |
| --- | --- |

(55)

Nagu märgitud põhjenduses 12, moodustati valim viiest tootjast, kes esindavad 62 % ühenduse kogutoodangust. Kuna nende tootjate puhul oli tegemist kontsernidega, koosnes valim kokku üheksast äriühingust.

2.   Ühenduse tarbimine

| (56) | Ühenduse tarbimise mahu kindlakstegemisel võeti aluseks ELi turule suunatud ühenduse tootmisharu oma toodangu müügimaht, Eurostatist saadud andmed impordimahtude kohta ühenduse turul ning muude ühenduste tootjate puhul kaebuse esitaja hinnangud. |
| --- | --- |

(56)

Ühenduse tarbimise mahu kindlakstegemisel võeti aluseks ELi turule suunatud ühenduse tootmisharu oma toodangu müügimaht, Eurostatist saadud andmed impordimahtude kohta ühenduse turul ning muude ühenduste tootjate puhul kaebuse esitaja hinnangud.

| (57) | 2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas ühenduse turg vaatlusaluse toote ja samalaadse toote puhul järjekindlalt ligikaudu 24 %. Kõige märkimisväärsem kasv on täheldatav 2006. ja 2007. aastal, mil tarbimine suurenes 17 protsendipunkti võrra. | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EÜ kogutarbimine (tonnides) | 2 565 285 | 2 706 560 | 3 150 729 | 3 172 866 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 106 | 123 | 124 |

(57)

2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas ühenduse turg vaatlusaluse toote ja samalaadse toote puhul järjekindlalt ligikaudu 24 %. Kõige märkimisväärsem kasv on täheldatav 2006. ja 2007. aastal, mil tarbimine suurenes 17 protsendipunkti võrra.

2005

2006

2007

Uurimisperiood

EÜ kogutarbimine (tonnides)

2 565 285

2 706 560

3 150 729

3 172 866

Indeks (2005 = 100)

100

106

123

124

| (58) | Siinjuures on tähtis rõhutada, et vaatlusaluse toote ühenduse turg on jaotunud järgmistesse peamistesse turulõikudesse: mehhaanika ja ehitus (ligikaudu 60 %), energia tootmine (ligikaudu 10 %), puuraugutorud (ligikaudu 8 %) ja torujuhtmed (ligikaudu 8 %). Seega kasutatakse vaatlusalust toodet enamasti mehhaanika ja ehituse valdkonnas, mis kasvasid eriti jõudsalt 2007. aastal. |
| --- | --- |

(58)

Siinjuures on tähtis rõhutada, et vaatlusaluse toote ühenduse turg on jaotunud järgmistesse peamistesse turulõikudesse: mehhaanika ja ehitus (ligikaudu 60 %), energia tootmine (ligikaudu 10 %), puuraugutorud (ligikaudu 8 %) ja torujuhtmed (ligikaudu 8 %). Seega kasutatakse vaatlusalust toodet enamasti mehhaanika ja ehituse valdkonnas, mis kasvasid eriti jõudsalt 2007. aastal.

3.   Import asjaomasest riigist

a)   Vaatlusaluse impordi maht

| (59) | Vaatlusaluse toote Hiina RV-st ühendusse suunduva impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Alates 2005. aastast on import ELi suurenenud enam kui 20 korda.









  Import | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina RV (tonnides) | 26 396 | 136 850 | 470 413 | 542 840 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 518 | 1 782 | 2 057 |

(59)

Vaatlusaluse toote Hiina RV-st ühendusse suunduva impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Alates 2005. aastast on import ELi suurenenud enam kui 20 korda.

Import

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Hiina RV (tonnides)

26 396

136 850

470 413

542 840

Indeks (2005 = 100)

100

518

1 782

2 057

| (60) | Hiina RV-st pärineva impordi jaotus turulõikude kaupa näitab, et Hiina importi on kõige rohkem kasutatud mehhaanikas ja ehituses (ligikaudu 65 %) ning torujuhtmetes (ligikaudu 15 %), puuraugutorude ja energia tootmises kasutatavate torude osakaal jääb alla 5 %. |
| --- | --- |

(60)

Hiina RV-st pärineva impordi jaotus turulõikude kaupa näitab, et Hiina importi on kõige rohkem kasutatud mehhaanikas ja ehituses (ligikaudu 65 %) ning torujuhtmetes (ligikaudu 15 %), puuraugutorude ja energia tootmises kasutatavate torude osakaal jääb alla 5 %.

b)   Vaatlusaluse impordi turuosa

| (61) | Hiina RV-st pärit impordi turuosa suurus oli 2005. aastal 1 % ja see kasvas vaatlusalusel perioodil stabiilselt ligikaudu 16 protsendipunkti võrra. Täpsemalt, ajavahemikul 2005–2006 kasvas see neli protsendipunkti, ajavahemikul 2006–2007 veel kümme protsendipunkti ja uurimisperioodi ajal kaks protsendipunkti. Uurimisperioodil oli Hiina impordi turuosa suurus 17,1 %.









  Turuosa | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina RV | 1,0 % | 5,1 % | 14,9 % | 17,1 % |

(61)

Hiina RV-st pärit impordi turuosa suurus oli 2005. aastal 1 % ja see kasvas vaatlusalusel perioodil stabiilselt ligikaudu 16 protsendipunkti võrra. Täpsemalt, ajavahemikul 2005–2006 kasvas see neli protsendipunkti, ajavahemikul 2006–2007 veel kümme protsendipunkti ja uurimisperioodi ajal kaks protsendipunkti. Uurimisperioodil oli Hiina impordi turuosa suurus 17,1 %.

Turuosa

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Hiina RV

1,0 %

5,1 %

14,9 %

17,1 %

| (62) | Hiina import ei ole aga ühenduse turu eri turulõikude vahel ühtlaselt jaotunud. Hiina päritolu impordi turuosa moodustas uurimisperioodi jooksul torujuhtmete turulõigus ligikaudu 38 %, mehhaanika ja ehituse valdkonnas 19 %, puuraugutorude puhul 9 % ja energia tootmisega tegelevas turulõigus 7 %. |
| --- | --- |

(62)

Hiina import ei ole aga ühenduse turu eri turulõikude vahel ühtlaselt jaotunud. Hiina päritolu impordi turuosa moodustas uurimisperioodi jooksul torujuhtmete turulõigus ligikaudu 38 %, mehhaanika ja ehituse valdkonnas 19 %, puuraugutorude puhul 9 % ja energia tootmisega tegelevas turulõigus 7 %.

c)   Hinnad

i)   Hinna kujunemine

| (63) | Ajavahemikul 2005–2007 langes Hiina RV-st pärineva vaatlusaluse toote keskmine impordihind järsult 9 % ja seejärel tõusis uurimisperioodi jooksul kahe protsendipunkti võrra. Üldiselt langes Hiina RV-st pärineva vaatlusaluse toote impordihind 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel 7 %.









  Ühiku hind | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina RV (eurot tonni kohta) | 766,48 | 699,90 | 699,10 | 715,09 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 91 | 91 | 93 |

(63)

Ajavahemikul 2005–2007 langes Hiina RV-st pärineva vaatlusaluse toote keskmine impordihind järsult 9 % ja seejärel tõusis uurimisperioodi jooksul kahe protsendipunkti võrra. Üldiselt langes Hiina RV-st pärineva vaatlusaluse toote impordihind 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel 7 %.

Ühiku hind

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Hiina RV (eurot tonni kohta)

766,48

699,90

699,10

715,09

Indeks (2005 = 100)

100

91

91

93

ii)   Hindade allalöömine

| (64) | Hiina eksportivate tootjate müügihindu ja ühenduse tootmisharu müügihindu ühenduses võrreldi mudelite kaupa. Selleks võrreldi ühenduse tootmisharu hindasid, millega müüdi vaatlusalust toodet sõltumatutele ostjatele, asjaomase riigi koostööd teinud eksportivate tootjate hindadega. Vajaduse korral tehti kohandusi, et võtta arvesse erinevusi kaubandustasemes ja impordijärgseid kulusid. |
| --- | --- |

(64)

Hiina eksportivate tootjate müügihindu ja ühenduse tootmisharu müügihindu ühenduses võrreldi mudelite kaupa. Selleks võrreldi ühenduse tootmisharu hindasid, millega müüdi vaatlusalust toodet sõltumatutele ostjatele, asjaomase riigi koostööd teinud eksportivate tootjate hindadega. Vajaduse korral tehti kohandusi, et võtta arvesse erinevusi kaubandustasemes ja impordijärgseid kulusid.

| (65) | Hinna allalöömise arvutamiseks kasutati teavet, mis saadi uurimisperioodi kohta kõikidelt valimisse kuuluvatelt ja koostööd tegevatelt ühenduse tootjatelt, kes olid esitanud täielikud ja usaldusväärsed andmed. Võrdlus näitas, et uurimisperioodil oli kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal (väljendatud protsendimäärana ühenduse tootmisharu müügihindadest) 24 %. |
| --- | --- |

(65)

Hinna allalöömise arvutamiseks kasutati teavet, mis saadi uurimisperioodi kohta kõikidelt valimisse kuuluvatelt ja koostööd tegevatelt ühenduse tootjatelt, kes olid esitanud täielikud ja usaldusväärsed andmed. Võrdlus näitas, et uurimisperioodil oli kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal (väljendatud protsendimäärana ühenduse tootmisharu müügihindadest) 24 %.

4.   Ühenduse tootmisharu olukord

| (66) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 uuris komisjon kõiki asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid, mis avaldavad mõju ühenduse tootmisharu olukorrale. Edaspidi esitatud andmed käivad müügi ja turuosa puhul kogu ühenduse tootmisharu kohta ning kõigi muude näitajate puhul valimisse kuuluvate äriühingute kohta. Kolme valimisse kuuluva äriühingu kohta käivad andmed jäeti arvesse võtmata, sest i) üks äriühing oli olnud suure terasetööstuskontserni osa kuni 2007. aasta maikuuni, mil ta muutus tütarfirmaks; ii) teine äriühing ei esitanud piisavalt üksikasjalikke andmeid ja iii) kolmas äriühing ei esitanud tegelikke andmeid 2008. aasta kohta ega 2009. aasta prognoosi. Pidades silmas vajadust saada kahjunäitajate analüüsi ja kahju tekkimise ohu analüüsi jaoks ühtset teavet, tuli ka kolmas äriühing kahjunäitajate analüüsist välja jätta. Arvestades aga kõnealuse kolme äriühingu suhteliselt väikest osakaalu valimis, ei mõjuta nende väljajätmine näitajate järgi kujunenud üldpilti. |
| --- | --- |

(66)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 uuris komisjon kõiki asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid, mis avaldavad mõju ühenduse tootmisharu olukorrale. Edaspidi esitatud andmed käivad müügi ja turuosa puhul kogu ühenduse tootmisharu kohta ning kõigi muude näitajate puhul valimisse kuuluvate äriühingute kohta. Kolme valimisse kuuluva äriühingu kohta käivad andmed jäeti arvesse võtmata, sest i) üks äriühing oli olnud suure terasetööstuskontserni osa kuni 2007. aasta maikuuni, mil ta muutus tütarfirmaks; ii) teine äriühing ei esitanud piisavalt üksikasjalikke andmeid ja iii) kolmas äriühing ei esitanud tegelikke andmeid 2008. aasta kohta ega 2009. aasta prognoosi. Pidades silmas vajadust saada kahjunäitajate analüüsi ja kahju tekkimise ohu analüüsi jaoks ühtset teavet, tuli ka kolmas äriühing kahjunäitajate analüüsist välja jätta. Arvestades aga kõnealuse kolme äriühingu suhteliselt väikest osakaalu valimis, ei mõjuta nende väljajätmine näitajate järgi kujunenud üldpilti.

a)   Toodang

| (67) | Valimisse kuuluvate tootjate toodang ulatus 2005. aastal 2 000 000 tonnini; 2007. aastal jõudis see põhjenduses 57 selgitatud nõudluse kasvu tõttu kõrgeimale tasemele, moodustades 2 200 000 tonni, ning hakkas siis uurimisperioodi ajal vähenema. Kogutoodang kasvas vaatlusalusel perioodil kokku 7 %, ulatudes uurimisperioodil 2 150 000 tonnini.









  Valim | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang (tonni) | 2 022 596 | 2 197 964 | 2 213 956 | 2 158 096 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 109 | 109 | 107 |

(67)

Valimisse kuuluvate tootjate toodang ulatus 2005. aastal 2 000 000 tonnini; 2007. aastal jõudis see põhjenduses 57 selgitatud nõudluse kasvu tõttu kõrgeimale tasemele, moodustades 2 200 000 tonni, ning hakkas siis uurimisperioodi ajal vähenema. Kogutoodang kasvas vaatlusalusel perioodil kokku 7 %, ulatudes uurimisperioodil 2 150 000 tonnini.

Valim

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Toodang (tonni)

2 022 596

2 197 964

2 213 956

2 158 096

Indeks (2005 = 100)

100

109

109

107

b)   Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste

| (68) | Tootmisvõimsus tehti kindlaks ühenduse tootmisharu tootmisüksuste nimivõimsuse põhjal, võttes arvesse katkestusi tootmises ja asjaolu, et teatavatel juhtudel oli osa võimsusest kasutatud teiste toodete jaoks, mida valmistati samade tootmisliinidega. |
| --- | --- |

(68)

Tootmisvõimsus tehti kindlaks ühenduse tootmisharu tootmisüksuste nimivõimsuse põhjal, võttes arvesse katkestusi tootmises ja asjaolu, et teatavatel juhtudel oli osa võimsusest kasutatud teiste toodete jaoks, mida valmistati samade tootmisliinidega.

| (69) | Valimisse kuuluvate tootjate tootmisvõimsus püsis kogu vaatlusalusel perioodil ühtlasel tasemel, mis oli ligikaudu 2 400 000 tonni.









  Valim | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 2 451 187 | 2 469 365 | 2 446 462 | 2 398 283 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 101 | 100 | 98 |
| Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste | 83 % | 89 % | 90 % | 90 % |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 108 | 110 | 109 |

(69)

Valimisse kuuluvate tootjate tootmisvõimsus püsis kogu vaatlusalusel perioodil ühtlasel tasemel, mis oli ligikaudu 2 400 000 tonni.

Valim

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Tootmisvõimsus (tonnides)

2 451 187

2 469 365

2 446 462

2 398 283

Indeks (2005 = 100)

100

101

100

98

Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste

83 %

89 %

90 %

90 %

Indeks (2005 = 100)

100

108

110

109

| (70) | Tootmisvõimsuse rakendamise aste oli 2005. aastal 83 % ja jõudis vaatlusaluse perioodi ülejäänud osa jooksul 90 protsendini. See kajastab põhjenduses 67 kirjeldatud tootmismahtude muutumist. Tootmisvõimsuse rakendamine suurenes kokku vaid seitsme protsendipunkti võrra, mis on väike kasv võrreldes tarbimise olulise kasvuga, mida on kirjeldatud põhjenduses 57. |
| --- | --- |

(70)

Tootmisvõimsuse rakendamise aste oli 2005. aastal 83 % ja jõudis vaatlusaluse perioodi ülejäänud osa jooksul 90 protsendini. See kajastab põhjenduses 67 kirjeldatud tootmismahtude muutumist. Tootmisvõimsuse rakendamine suurenes kokku vaid seitsme protsendipunkti võrra, mis on väike kasv võrreldes tarbimise olulise kasvuga, mida on kirjeldatud põhjenduses 57.

| (71) | Samas on oluline märkida, et tarbimise kõrge taseme tõttu oli valimisse kuuluvate tootjate tootmisvõimsuse rakendusaste kõrge. Tootmisvõimsuse kõrge rakendusastme saavutamist peetakse oluliseks teguriks, mis aitab samasuguse toote puhul jõuda rahuldava kulutasuvuseni. Vaatlusalusel perioodil valitsenud olukord erines selgesti olukorrast ajavahemikul 2002–2004, mil muu hulgas Horvaatiast, Venemaalt ja Ukrainast pärineva dumpinguhinnaga impordi surve tõttu oli ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamise aste vaid ligikaudu 66–75 % ning ühenduse tootmisharu kandis kahju 5–10 %. |
| --- | --- |

(71)

Samas on oluline märkida, et tarbimise kõrge taseme tõttu oli valimisse kuuluvate tootjate tootmisvõimsuse rakendusaste kõrge. Tootmisvõimsuse kõrge rakendusastme saavutamist peetakse oluliseks teguriks, mis aitab samasuguse toote puhul jõuda rahuldava kulutasuvuseni. Vaatlusalusel perioodil valitsenud olukord erines selgesti olukorrast ajavahemikul 2002–2004, mil muu hulgas Horvaatiast, Venemaalt ja Ukrainast pärineva dumpinguhinnaga impordi surve tõttu oli ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamise aste vaid ligikaudu 66–75 % ning ühenduse tootmisharu kandis kahju 5–10 %.

c)   Varud

| (72) | Valimisse kuuluvate tootjate sulgemisvaru väärtus suurenes 2006. aastal 16 % ja langes seejärel pisut – kolme protsendipunki võrra – 2007. aastal ja veel ühe protsendipunkti võrra uurimisperioodi ajal. Tuleb märkida, et valdav enamik toodangust valmistatakse tellimisel. Seepärast leitakse, et see näitaja ei ole kahjuanalüüsi seisukohast eriti oluline.









  Valim | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 142 303 | 165 070 | 160 668 | 159 924 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 116 | 113 | 112 |

(72)

Valimisse kuuluvate tootjate sulgemisvaru väärtus suurenes 2006. aastal 16 % ja langes seejärel pisut – kolme protsendipunki võrra – 2007. aastal ja veel ühe protsendipunkti võrra uurimisperioodi ajal. Tuleb märkida, et valdav enamik toodangust valmistatakse tellimisel. Seepärast leitakse, et see näitaja ei ole kahjuanalüüsi seisukohast eriti oluline.

Valim

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

142 303

165 070

160 668

159 924

Indeks (2005 = 100)

100

116

113

112

d)   Müügimaht

| (73) | Ühenduse tootmisharu oma toodangu müügimaht sõltumatutele ostjatele ühenduse turul oli uurimisperioodil ligikaudu 2 000 000 tonni, mis tähendab võrreldes 2005. aastaga 14 % suurenemist. See kasv tuleneb põhjenduses 56 kirjeldatud olulisest tarbimise kasvust, mille positiivne mõju kajastub ühenduse tootmisharu müügimahu suurenemises siiski üksnes osaliselt.









  Ühenduse tootmisharu | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müük ühenduses (tonnides) | 1 766 197 | 1 907 126 | 2 061 033 | 2 017 525 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 108 | 117 | 114 |

(73)

Ühenduse tootmisharu oma toodangu müügimaht sõltumatutele ostjatele ühenduse turul oli uurimisperioodil ligikaudu 2 000 000 tonni, mis tähendab võrreldes 2005. aastaga 14 % suurenemist. See kasv tuleneb põhjenduses 56 kirjeldatud olulisest tarbimise kasvust, mille positiivne mõju kajastub ühenduse tootmisharu müügimahu suurenemises siiski üksnes osaliselt.

Ühenduse tootmisharu

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Müük ühenduses (tonnides)

1 766 197

1 907 126

2 061 033

2 017 525

Indeks (2005 = 100)

100

108

117

114

| (74) | Tuleb märkida, et Hiina import ja ühenduse tootmisharu müük konkureerivad peamiselt kolmes turulõigus: mehhaanikas, ehituses ja torujuhtmetes kasutatavate torude puhul. Nimetatud turulõikudega on seotud 65 % ühenduse tootmisharu müügist ja ligikaudu 80 % Hiina impordist. |
| --- | --- |

(74)

Tuleb märkida, et Hiina import ja ühenduse tootmisharu müük konkureerivad peamiselt kolmes turulõigus: mehhaanikas, ehituses ja torujuhtmetes kasutatavate torude puhul. Nimetatud turulõikudega on seotud 65 % ühenduse tootmisharu müügist ja ligikaudu 80 % Hiina impordist.

e)   Turuosa

| (75) | Ühenduse tootmisharu kaotas vaatlusalusel perioodil viis protsendipunkti turuosast: 2005. aastal oli see 69 % ja vähenes uurimisperioodi ajal 64 protsendile. Turuosa kaotamine annab tunnistust sellest, et vaatamata olulisele tarbimise kasvule sai ühenduse tootmisharu sellest vaid osalist kasu, sest Hiina päritolu import kasvas hoogsalt. Väärib meenutamist, et Hiina import kasvas samal ajavahemikul 1 protsendilt 17,1 protsendini (vt põhjendus 61). | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu turuosa | 68,8 % | 70,5 % | 65,4 % | 63,6 % |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 102 | 95 | 92 |

(75)

Ühenduse tootmisharu kaotas vaatlusalusel perioodil viis protsendipunkti turuosast: 2005. aastal oli see 69 % ja vähenes uurimisperioodi ajal 64 protsendile. Turuosa kaotamine annab tunnistust sellest, et vaatamata olulisele tarbimise kasvule sai ühenduse tootmisharu sellest vaid osalist kasu, sest Hiina päritolu import kasvas hoogsalt. Väärib meenutamist, et Hiina import kasvas samal ajavahemikul 1 protsendilt 17,1 protsendini (vt põhjendus 61).

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Ühenduse tootmisharu turuosa

68,8 %

70,5 %

65,4 %

63,6 %

Indeks (2005 = 100)

100

102

95

92

f)   Kasv

| (76) | 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel, mil ühenduse tarbimine suurenes 24 %, kasvas ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul ainult 14 % ja ühenduse tootmisharu turuosa langes viis protsendipunkti. Samal perioodil kasvas Hiina impordi maht enam kui 20 korda ja selle turuosa suurenes 16 protsendipunkti. Seega võib järeldada, et olenemata mõningasest kasvust, on selge, et oluliselt suurenenud turunõudlus ei toonud ühenduse tootmisharule erilist kasu, samal ajal kui Hiina impordi kasu oli ebaproportsionaalselt suur. |
| --- | --- |

(76)

2005. aasta ja uurimisperioodi vahel, mil ühenduse tarbimine suurenes 24 %, kasvas ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul ainult 14 % ja ühenduse tootmisharu turuosa langes viis protsendipunkti. Samal perioodil kasvas Hiina impordi maht enam kui 20 korda ja selle turuosa suurenes 16 protsendipunkti. Seega võib järeldada, et olenemata mõningasest kasvust, on selge, et oluliselt suurenenud turunõudlus ei toonud ühenduse tootmisharule erilist kasu, samal ajal kui Hiina impordi kasu oli ebaproportsionaalselt suur.

g)   Tööhõive

| (77) | Ajavahemikul 2005–2007 kasvas valimisse kuuluvate tootjate puhul tööhõive 6 %. 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul vähenes see kuue protsendipunkti võrra. Valimisse kuuluvate tootjate puhul jäi tööhõive 2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal üldjoontes samaks, hõivates 9 100 töötajat. See näitab, et valimisse kuuluvate tootjate tööviljakus suurenes, kuna tootmismaht kasvas samal ajal 7 % (vt põhjendus 67).









  Valim | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive (isikut) | 9 119 | 9 444 | 9 644 | 9 151 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 104 | 106 | 100 |

(77)

Ajavahemikul 2005–2007 kasvas valimisse kuuluvate tootjate puhul tööhõive 6 %. 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul vähenes see kuue protsendipunkti võrra. Valimisse kuuluvate tootjate puhul jäi tööhõive 2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal üldjoontes samaks, hõivates 9 100 töötajat. See näitab, et valimisse kuuluvate tootjate tööviljakus suurenes, kuna tootmismaht kasvas samal ajal 7 % (vt põhjendus 67).

Valim

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Tööhõive (isikut)

9 119

9 444

9 644

9 151

Indeks (2005 = 100)

100

104

106

100

h)   Tootlikkus

| (78) | Valimisse kuuluvate tootjate tööjõu tootlikkus, mida mõõdetakse toodangus (tonnides) töötaja kohta aastas, kasvas vaatlusalusel perioodil järjekindlalt ja jõudis uurimisperioodil 7 protsendini, mis on rohkem kui 2005. aastal. See on kooskõlas asjaoluga, et tööhõive jäi vaatlusalusel perioodil samaks, ent toodang kasvas 7 %.









  Valim | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 369 | 387 | 386 | 395 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 105 | 105 | 107 |

(78)

Valimisse kuuluvate tootjate tööjõu tootlikkus, mida mõõdetakse toodangus (tonnides) töötaja kohta aastas, kasvas vaatlusalusel perioodil järjekindlalt ja jõudis uurimisperioodil 7 protsendini, mis on rohkem kui 2005. aastal. See on kooskõlas asjaoluga, et tööhõive jäi vaatlusalusel perioodil samaks, ent toodang kasvas 7 %.

Valim

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

369

387

386

395

Indeks (2005 = 100)

100

105

105

107

i)   Palgad

| (79) | Aastatel 2005 ja 2006 suurenes töötajate keskmine palk 7 %, ajavahemikul 2006–2007 veel 8 protsendipunkti ning 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel peaaegu ei muutunud. Vaatlusalusel perioodil suurenes töötajate keskmine palk kokku 16 %. Palgakulude suurenemise põhjustas osaliselt asjaolu, et töökohtade arv vähenes selliste tootjate puhul, kelle töötajate palgad olid suhteliselt madalad, ning need ühenduse tootjad, kes maksid suhteliselt suurt palka, võtsid töötajaid juurde. Arvestades, et keskmist palgatõusu aitas osaliselt korvata oluline tootlikkuse kasv, ei ole tööjõukulude üldine mõju eriti märkimisväärne.









  Valim | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööjõukulud töötaja kohta aastas (eurodes) | 46 527 | 49 968 | 53 704 | 54 030 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 107 | 115 | 116 |

(79)

Aastatel 2005 ja 2006 suurenes töötajate keskmine palk 7 %, ajavahemikul 2006–2007 veel 8 protsendipunkti ning 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel peaaegu ei muutunud. Vaatlusalusel perioodil suurenes töötajate keskmine palk kokku 16 %. Palgakulude suurenemise põhjustas osaliselt asjaolu, et töökohtade arv vähenes selliste tootjate puhul, kelle töötajate palgad olid suhteliselt madalad, ning need ühenduse tootjad, kes maksid suhteliselt suurt palka, võtsid töötajaid juurde. Arvestades, et keskmist palgatõusu aitas osaliselt korvata oluline tootlikkuse kasv, ei ole tööjõukulude üldine mõju eriti märkimisväärne.

Valim

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Tööjõukulud töötaja kohta aastas (eurodes)

46 527

49 968

53 704

54 030

Indeks (2005 = 100)

100

107

115

116

j)   Müügihindu mõjutavad tegurid

| (80) | Valimisse kuuluvate tootjate müügihinnad suurenesid ajavahemikus 2005–2007 märkimisväärselt (21 %) ja jäid uurimisperioodi jooksul stabiilseks. Müügihindade tõus ajal, mil müügimahud suurenevad, on seletatav asjaoluga, et samal ajavahemikul suurenesid ka kulud. Ühenduse tootjatel õnnestus kulude suurenemine lülitada hinnatõusu ja suunata see edasi oma klientidele. Seepärast võib alles uurimisperioodil selgesti märgata, et Hiina toodete suurenev surve hakkab müügihindu mõjutama, sest ühenduse tootmisharu hinnad jäid muutmatuks, kuigi kulud suurenesid nelja protsendipunkti võrra.









  Valim | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühiku hind EÜ turul (eurot tonni kohta) | 983 | 1 047 | 1 188 | 1 192 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 106 | 121 | 121 |

(80)

Valimisse kuuluvate tootjate müügihinnad suurenesid ajavahemikus 2005–2007 märkimisväärselt (21 %) ja jäid uurimisperioodi jooksul stabiilseks. Müügihindade tõus ajal, mil müügimahud suurenevad, on seletatav asjaoluga, et samal ajavahemikul suurenesid ka kulud. Ühenduse tootjatel õnnestus kulude suurenemine lülitada hinnatõusu ja suunata see edasi oma klientidele. Seepärast võib alles uurimisperioodil selgesti märgata, et Hiina toodete suurenev surve hakkab müügihindu mõjutama, sest ühenduse tootmisharu hinnad jäid muutmatuks, kuigi kulud suurenesid nelja protsendipunkti võrra.

Valim

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Ühiku hind EÜ turul (eurot tonni kohta)

983

1 047

1 188

1 192

Indeks (2005 = 100)

100

106

121

121

| (81) | Nagu näha järgmisest tabelist, suurenesid kulud peamiselt toormaterjali hinnatõusu tõttu. Ühenduse tootmisharul õnnestus kulude suurenemine edukalt hõlmata tööjõukuludesse ja muudesse üldkuludesse. Toormaterjali hinnatõusu on siiski võimalik tasakaalustada üksnes müügihinna vastava tõstmisega ning vaatlusalusel perioodil muutus see üha raskemaks.









  Valim | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kokku kulud tonni kohta | 863 | 863 | 974 | 1 007 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 100 | 113 | 117 |
| Toormaterjali maksumus | 498 | 532 | 603 | 622 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 107 | 121 | 125 |

(81)

Nagu näha järgmisest tabelist, suurenesid kulud peamiselt toormaterjali hinnatõusu tõttu. Ühenduse tootmisharul õnnestus kulude suurenemine edukalt hõlmata tööjõukuludesse ja muudesse üldkuludesse. Toormaterjali hinnatõusu on siiski võimalik tasakaalustada üksnes müügihinna vastava tõstmisega ning vaatlusalusel perioodil muutus see üha raskemaks.

Valim

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Kokku kulud tonni kohta

863

863

974

1 007

Indeks (2005 = 100)

100

100

113

117

Toormaterjali maksumus

498

532

603

622

Indeks (2005 = 100)

100

107

121

125

k)   Kulutasuvus ja investeeringutasuvus

| (82) | Vaatlusalusel perioodil suurenes valimisse kuuluvate tootjate samasuguse toote müügi kulutasuvus 12,1 protsendilt 2005. aastal 17,9 protsendini 2007. aastal. Uurimisperioodil kahanes see 15,4 protsendile. Seega suurenes kulutasuvus ajavahemikul 2005. aastast kuni uurimisperioodini kolm protsendipunkti.









  Valim | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sõltumatutele klientidele suunatud ühendusesisese müügi kulutasuvus (müügi netokäibe protsent) | 12,1 % | 17,3 % | 17,9 % | 15,4 % |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 143 | 147 | 127 |
| Investeeringute tasuvus (kasum protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest) | 47,1 % | 85,1 % | 79,2 % | 51,7 % |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 181 | 168 | 110 |

(82)

Vaatlusalusel perioodil suurenes valimisse kuuluvate tootjate samasuguse toote müügi kulutasuvus 12,1 protsendilt 2005. aastal 17,9 protsendini 2007. aastal. Uurimisperioodil kahanes see 15,4 protsendile. Seega suurenes kulutasuvus ajavahemikul 2005. aastast kuni uurimisperioodini kolm protsendipunkti.

Valim

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Sõltumatutele klientidele suunatud ühendusesisese müügi kulutasuvus (müügi netokäibe protsent)

12,1 %

17,3 %

17,9 %

15,4 %

Indeks (2005 = 100)

100

143

147

127

Investeeringute tasuvus (kasum protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest)

47,1 %

85,1 %

79,2 %

51,7 %

Indeks (2005 = 100)

100

181

168

110

| (83) | Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kulutasuvuse suundumust. Aastal 2005 oli investeeringutasuvuse tase 47 % ja aastal 2006 suurenes see 85 protsendini. Aastal 2007 langes see 79 protsendile ja uurimisperioodil 52 protsendile. Üldiselt suurenes investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil 4,6 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(83)

Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kulutasuvuse suundumust. Aastal 2005 oli investeeringutasuvuse tase 47 % ja aastal 2006 suurenes see 85 protsendini. Aastal 2007 langes see 79 protsendile ja uurimisperioodil 52 protsendile. Üldiselt suurenes investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil 4,6 protsendipunkti.

l)   Rahakäive ja kapitali kaasamise võime

| (84) | Äritegevuse puhaskäive oli 2005. aastal peaaegu 367 miljonit eurot. 2006. aastal kasvas see ligikaudu 684 miljoni euroni, 2007. aastal 1 miljardi euroni ning langes seejärel uurimisperioodil ligikaudu 630 miljonile eurole. Ühenduse tootmisharul ei ilmnenud raskusi seoses kapitali kaasamisega.









  Valim | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahavoog eurodes | 367 215 052 | 684 541 347 | 1 034 223 612 | 634 658 147 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 186 | 282 | 173 |

(84)

Äritegevuse puhaskäive oli 2005. aastal peaaegu 367 miljonit eurot. 2006. aastal kasvas see ligikaudu 684 miljoni euroni, 2007. aastal 1 miljardi euroni ning langes seejärel uurimisperioodil ligikaudu 630 miljonile eurole. Ühenduse tootmisharul ei ilmnenud raskusi seoses kapitali kaasamisega.

Valim

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Rahavoog eurodes

367 215 052

684 541 347

1 034 223 612

634 658 147

Indeks (2005 = 100)

100

186

282

173

m)   Investeeringud

| (85) | Ajavahemikul 2005–2006 suurenesid valimisse kuuluvate äriühingute aastainvesteeringud samasuguse toote tootmisse 83 %, ajavahemikul 2006–2007 veel 94 protsendipunkti ning uurimisperioodil veel pisut. Üldiselt suurenesid investeeringud 2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 185 %. Ühenduse tootmisharu puhul oli investeeringute peamine eesmärk parandada tootekvaliteeti, suurendada ettevõtte tõhusust, töötada välja uued tooted ja tööprotsessid, parandada tööstusohutust ja keskkonnakaitset. Investeeringutega ei kaasnenud tootmisvõimsuse kasvu.









  Valim | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Netoinvesteeringud (eurodes) | 99 895 036 | 182 508 624 | 276 813 902 | 284 860 412 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 183 | 277 | 285 |

(85)

Ajavahemikul 2005–2006 suurenesid valimisse kuuluvate äriühingute aastainvesteeringud samasuguse toote tootmisse 83 %, ajavahemikul 2006–2007 veel 94 protsendipunkti ning uurimisperioodil veel pisut. Üldiselt suurenesid investeeringud 2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 185 %. Ühenduse tootmisharu puhul oli investeeringute peamine eesmärk parandada tootekvaliteeti, suurendada ettevõtte tõhusust, töötada välja uued tooted ja tööprotsessid, parandada tööstusohutust ja keskkonnakaitset. Investeeringutega ei kaasnenud tootmisvõimsuse kasvu.

Valim

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Netoinvesteeringud (eurodes)

99 895 036

182 508 624

276 813 902

284 860 412

Indeks (2005 = 100)

100

183

277

285

| (86) | Leitakse, et ühenduse tootmisharu on suunanud vaatlusaluse perioodi jooksul investeeringutesse märkimisväärse hulga vahendeid. Olukorda tuleb võrrelda eelnevate aastatega, mil oli võimalik väga vähe investeerida, sest ühenduse tootmisharu kulutasuvuse tase oli kas väga madal või lausa negatiivne. Pika aja jooksul, mil ühenduse tootmisharu kannatas muu hulgas Horvaatiast, Venemaalt ja Ukrainast pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu ja mil tuli investeeringuid järsult piirata, (4) ei olnud võimalik vajalikku investeeringute taset hoida. Kulutasuvuse parem tase vaatlusaluse perioodi jooksul andis seega ühenduse tootmisharule hea võimaluse teha need investeeringud, mida ta oli pidanud pikka aega edasi lükkama. Tootmisvõimsuse suurendamisse ei investeeritud, sest tingimustes, kus Hiina import jõuliselt turgu haaras, muutus üha problemaatilisemaks võimalus saada nõudluse kasvust kasu. |
| --- | --- |

(86)

Leitakse, et ühenduse tootmisharu on suunanud vaatlusaluse perioodi jooksul investeeringutesse märkimisväärse hulga vahendeid. Olukorda tuleb võrrelda eelnevate aastatega, mil oli võimalik väga vähe investeerida, sest ühenduse tootmisharu kulutasuvuse tase oli kas väga madal või lausa negatiivne. Pika aja jooksul, mil ühenduse tootmisharu kannatas muu hulgas Horvaatiast, Venemaalt ja Ukrainast pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu ja mil tuli investeeringuid järsult piirata, (4) ei olnud võimalik vajalikku investeeringute taset hoida. Kulutasuvuse parem tase vaatlusaluse perioodi jooksul andis seega ühenduse tootmisharule hea võimaluse teha need investeeringud, mida ta oli pidanud pikka aega edasi lükkama. Tootmisvõimsuse suurendamisse ei investeeritud, sest tingimustes, kus Hiina import jõuliselt turgu haaras, muutus üha problemaatilisemaks võimalus saada nõudluse kasvust kasu.

n)   Dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust

| (87) | Võttes arvesse asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu, turuosa ja hindu, võib tegelike dumpingumarginaalide mõju ühenduse tootmisharule hinnata oluliseks. Tuleks meenutada, et 2006. aastal kehtestati dumpinguvastased meetmed, et võidelda mitmest muust riigist pärineva impordi põhjustatud kahjustava dumpinguga. Ühenduse tootmisharu head finantstulemused vaatlusaluse perioodi jooksul andsid talle loomulikult võimaluse sellest dumpingust teataval määral toibuda. Siiski on ilmnenud, et ühenduse tootmisharu ei saanud erilist kasu turu erakordsest laienemisest analüüsitava perioodi jooksul (vt põhjendus 75), sest see turuosa, mis oli varem kuulunud nüüdseks meetmetega piiratud impordile, läks madala hinnaga Hiina impordi kätte, mis haaras endale ka osa ühenduse tootmisharu turuosast. Loomulikult ei võimaldanud see ühenduse tootmisharul täielikult toibuda ning seadis piirangud investeeringute tegemisele ja takistas tootmisvõimsuse suurendamist, mis olnuks kooskõlas turu laienemisega (vt põhjendus 86). Seepärast võib järeldada, et ühenduse tootmisharu ei ole viimasest dumpingust täielikult toibunud ning et ta on endiselt tundlik kahjustava mõju suhtes, mida võib avaldada suurte dumpinguhinnaga impordikoguste jõudmine ühenduse turule. |
| --- | --- |

(87)

Võttes arvesse asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu, turuosa ja hindu, võib tegelike dumpingumarginaalide mõju ühenduse tootmisharule hinnata oluliseks. Tuleks meenutada, et 2006. aastal kehtestati dumpinguvastased meetmed, et võidelda mitmest muust riigist pärineva impordi põhjustatud kahjustava dumpinguga. Ühenduse tootmisharu head finantstulemused vaatlusaluse perioodi jooksul andsid talle loomulikult võimaluse sellest dumpingust teataval määral toibuda. Siiski on ilmnenud, et ühenduse tootmisharu ei saanud erilist kasu turu erakordsest laienemisest analüüsitava perioodi jooksul (vt põhjendus 75), sest see turuosa, mis oli varem kuulunud nüüdseks meetmetega piiratud impordile, läks madala hinnaga Hiina impordi kätte, mis haaras endale ka osa ühenduse tootmisharu turuosast. Loomulikult ei võimaldanud see ühenduse tootmisharul täielikult toibuda ning seadis piirangud investeeringute tegemisele ja takistas tootmisvõimsuse suurendamist, mis olnuks kooskõlas turu laienemisega (vt põhjendus 86). Seepärast võib järeldada, et ühenduse tootmisharu ei ole viimasest dumpingust täielikult toibunud ning et ta on endiselt tundlik kahjustava mõju suhtes, mida võib avaldada suurte dumpinguhinnaga impordikoguste jõudmine ühenduse turule.

5.   Järeldus kahju kohta

| (88) | Kontrollitud andmed näitavad teatavaid märke kahju esinemise kohta. Olukorras, kus turg kasvas olulisel määral (+ 24 %), sai ühenduse tootmisharu oma müügimahtu suurendada vaid osaliselt (+ 14 %), mille tulemusena tema turuosa vähenes (69 protsendilt 64 protsendile). Nendes tingimustes õnnestus ühenduse tootmisharul siiski hoida nii tootmisvõimsuse rakendusaste kui ka hinnatase piisavalt kõrgena, nii et kulutasuvus jäi heale tasemele (uurimisperioodil ligikaudu 15 %). Selle tulemusena oli ühenduse tootmisharule tekkinud kahju piiratud ulatusega ning sellega ei kaasnenud suuri majandusprobleeme. |
| --- | --- |

(88)

Kontrollitud andmed näitavad teatavaid märke kahju esinemise kohta. Olukorras, kus turg kasvas olulisel määral (+ 24 %), sai ühenduse tootmisharu oma müügimahtu suurendada vaid osaliselt (+ 14 %), mille tulemusena tema turuosa vähenes (69 protsendilt 64 protsendile). Nendes tingimustes õnnestus ühenduse tootmisharul siiski hoida nii tootmisvõimsuse rakendusaste kui ka hinnatase piisavalt kõrgena, nii et kulutasuvus jäi heale tasemele (uurimisperioodil ligikaudu 15 %). Selle tulemusena oli ühenduse tootmisharule tekkinud kahju piiratud ulatusega ning sellega ei kaasnenud suuri majandusprobleeme.

| (89) | Eespool esitatut arvesse võttes järeldatakse, et ühenduse tootmisharu ei ole uurimisperioodi jooksul kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. Tuleks siiski rõhutada, et ühenduse tootmisharu oli just välja tulnud perioodist, kus ta oli kannatanud kahjustava dumpingu tõttu, mis viis dumpinguvastaste meetmete kehtestamiseni 2006. aastal. Ühenduse tootmisharul õnnestus viimasest dumpingust osaliselt toibuda peamiselt tänu sellele, et ajavahemikul aastast 2005 kuni uurimisperioodini kasvas turg märkimisväärselt. 2006. aasta juunis vastu võetud dumpinguvastased meetmed kõrvaldasid küll mitme riigi dumpingu kahjustava mõju, kuid uurimisperioodil oli ühenduse turul suur kogus väga odavaid dumpinguhinnaga tooteid, mis olid imporditud Hiinast. Kui peaks juhtuma, et turutingimused muutuvad ja vaatlusalust perioodi iseloomustav turu kasv peatub ning viimase aja kasvusuundumused muutuvad vastupidiseks, on ühenduse tootmisharu kõnealusest dumpinguhinnaga impordist tuleneva kahjuliku mõju suhtes täiesti kaitsetu. Seepärast järeldatakse, et ühenduse tootmisharu ei kannatanud küll uurimisperioodi jooksul märkimisväärset kahju, ent sellele vaatamata oli ta selle lõpus kaitsetus olukorras. |
| --- | --- |

(89)

Eespool esitatut arvesse võttes järeldatakse, et ühenduse tootmisharu ei ole uurimisperioodi jooksul kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. Tuleks siiski rõhutada, et ühenduse tootmisharu oli just välja tulnud perioodist, kus ta oli kannatanud kahjustava dumpingu tõttu, mis viis dumpinguvastaste meetmete kehtestamiseni 2006. aastal. Ühenduse tootmisharul õnnestus viimasest dumpingust osaliselt toibuda peamiselt tänu sellele, et ajavahemikul aastast 2005 kuni uurimisperioodini kasvas turg märkimisväärselt. 2006. aasta juunis vastu võetud dumpinguvastased meetmed kõrvaldasid küll mitme riigi dumpingu kahjustava mõju, kuid uurimisperioodil oli ühenduse turul suur kogus väga odavaid dumpinguhinnaga tooteid, mis olid imporditud Hiinast. Kui peaks juhtuma, et turutingimused muutuvad ja vaatlusalust perioodi iseloomustav turu kasv peatub ning viimase aja kasvusuundumused muutuvad vastupidiseks, on ühenduse tootmisharu kõnealusest dumpinguhinnaga impordist tuleneva kahjuliku mõju suhtes täiesti kaitsetu. Seepärast järeldatakse, et ühenduse tootmisharu ei kannatanud küll uurimisperioodi jooksul märkimisväärset kahju, ent sellele vaatamata oli ta selle lõpus kaitsetus olukorras.

E.   KAHJU OHT

1.   Ühenduse tarbimise, asjaomasest riigist pärineva impordi ja ühenduse tootmisharu olukorra võimalikud arengusuunad pärast uurimisperioodi

| (90) | Et oleks võimalik hinnata, kas ühenduse tootmisharu suhtes esines kahju ohtu, tuli täiendavalt analüüsida mõningaid vaatlusalust perioodi ja uurimisperioodi iseloomustavaid tegureid. Kõnealune täiendav analüüs tehtu selle teabe põhjal, mis saadi 2008. ja 2009. aasta peamiste kahjunäitajate kohta. Sel eesmärgil küsiti valimisse kuuluvatelt äriühingutelt teavet küsimustike kaudu, ajakohastati statistilist teavet ja analüüsiti muid osapoolte esitatud andmeid. Selle põhjal tehti kindlaks järgmised asjaolud. |
| --- | --- |

(90)

Et oleks võimalik hinnata, kas ühenduse tootmisharu suhtes esines kahju ohtu, tuli täiendavalt analüüsida mõningaid vaatlusalust perioodi ja uurimisperioodi iseloomustavaid tegureid. Kõnealune täiendav analüüs tehtu selle teabe põhjal, mis saadi 2008. ja 2009. aasta peamiste kahjunäitajate kohta. Sel eesmärgil küsiti valimisse kuuluvatelt äriühingutelt teavet küsimustike kaudu, ajakohastati statistilist teavet ja analüüsiti muid osapoolte esitatud andmeid. Selle põhjal tehti kindlaks järgmised asjaolud.

1.1.   Ühenduse tarbimine

| (91) | Ühenduse tarbimine, mis uurimisperioodi vältel suurenes, pidi hinnangute kohaselt märkimisväärselt vähenema: uurimisperioodi ja 2009. aasta vahelisel ajal vähemalt 30 %. See hinnang põhineb avaldatud teabel, mida toetavad ka kaebuse esitaja andmed ja valimisse kuuluvate ühenduse tootjate prognoosid. |
| --- | --- |

(91)

Ühenduse tarbimine, mis uurimisperioodi vältel suurenes, pidi hinnangute kohaselt märkimisväärselt vähenema: uurimisperioodi ja 2009. aasta vahelisel ajal vähemalt 30 %. See hinnang põhineb avaldatud teabel, mida toetavad ka kaebuse esitaja andmed ja valimisse kuuluvate ühenduse tootjate prognoosid.

| (92) | Kaebuse esitaja on avaldanud ka andmed turulõikude kaupa, milles ennustatakse impordi olulist vähenemist kõikides sektorites, välja arvatud puurtorude turulõik, mille kohta arvatakse, et üldine suur nõudluse vähenemine seda nii palju ei puuduta. |
| --- | --- |

(92)

Kaebuse esitaja on avaldanud ka andmed turulõikude kaupa, milles ennustatakse impordi olulist vähenemist kõikides sektorites, välja arvatud puurtorude turulõik, mille kohta arvatakse, et üldine suur nõudluse vähenemine seda nii palju ei puuduta.

1.2.   Import Hiina RV-st ja sellega seotud turuosa

| (93) | Hiina RV-st pärineva dumpinguhinnaga impordi märkimisväärne kasv jätkus kuni uurimisperioodi lõpuni. Aastate jooksul ilmnenud kasvutendentsi kinnitavad andmed on olemas vähemalt 2008. aasta lõpuni. Arvestades, et 2008. aasta viimastel kuudel tarbimine vähenes, võib eeldada, et Hiina impordi turuosa suureneb ka 2009. aastal. |
| --- | --- |

(93)

Hiina RV-st pärineva dumpinguhinnaga impordi märkimisväärne kasv jätkus kuni uurimisperioodi lõpuni. Aastate jooksul ilmnenud kasvutendentsi kinnitavad andmed on olemas vähemalt 2008. aasta lõpuni. Arvestades, et 2008. aasta viimastel kuudel tarbimine vähenes, võib eeldada, et Hiina impordi turuosa suureneb ka 2009. aastal.

| (94) | Prognooside kohaselt koondub Hiina import jätkuvalt peamiselt mehhaanika, ehituse ja torujuhtmetega tegelevatesse turulõikudesse, nagu märgitud põhjenduses 60. |
| --- | --- |

(94)

Prognooside kohaselt koondub Hiina import jätkuvalt peamiselt mehhaanika, ehituse ja torujuhtmetega tegelevatesse turulõikudesse, nagu märgitud põhjenduses 60.

| (95) | Isegi juhul, kui kahaneva turu tingimustes väheneb üldine nõudlus impordi järele – oodatav vähenemine ei ole küll märkimisväärne –, kasvatab Hiina import proportsionaalselt oma turuosa nendes sektorites, milles ta on end juba pikka aega kindlustanud. Tegelikult on tõenäoline, et turul, mis püüab leida vahendeid kulude piiramiseks, muutub madala hinnaga import üha huvipakkuvamaks. |
| --- | --- |

(95)

Isegi juhul, kui kahaneva turu tingimustes väheneb üldine nõudlus impordi järele – oodatav vähenemine ei ole küll märkimisväärne –, kasvatab Hiina import proportsionaalselt oma turuosa nendes sektorites, milles ta on end juba pikka aega kindlustanud. Tegelikult on tõenäoline, et turul, mis püüab leida vahendeid kulude piiramiseks, muutub madala hinnaga import üha huvipakkuvamaks.

| (96) | Sellest tulenevalt prognoositakse hinnangutes Hiina impordi turuosa suurenemist. Sõltuvalt tarbimise muutustest, võib Hiina päritolu impordi turuosa ajavahemikul 2008–2009 isegi mõne protsendipunkti võrra kasvada, pidades silmas selle jõulist turu haaramist viimastel aastatel (vt põhjendused 61, 114 ja 115). |
| --- | --- |

(96)

Sellest tulenevalt prognoositakse hinnangutes Hiina impordi turuosa suurenemist. Sõltuvalt tarbimise muutustest, võib Hiina päritolu impordi turuosa ajavahemikul 2008–2009 isegi mõne protsendipunkti võrra kasvada, pidades silmas selle jõulist turu haaramist viimastel aastatel (vt põhjendused 61, 114 ja 115).

| (97) | Vaatlusaluse toote impordihinnast rääkides on Hiina eksportijate ühendus (CISA) väitnud, et kõnealune hind on pärast uurimisperioodi oluliselt tõusnud. |
| --- | --- |

(97)

Vaatlusaluse toote impordihinnast rääkides on Hiina eksportijate ühendus (CISA) väitnud, et kõnealune hind on pärast uurimisperioodi oluliselt tõusnud.

| (98) | Eurostati andmed kinnitavad, et uurimisperioodi järel on selline hinnatõus tõepoolest aset leidnud. Siinjuures tuleb märkida, et mõnel juhul on tegemist märkimisväärse hinnatõusuga (33–43 %). Uurimine on aga kinnitanud, et kõnealune tõus kajastab teatavate toormaterjalide (teras, rauajäätmed, malm) ning energia hinnatõusu, mis oli 2008. aasta aprillist oktoobrikuuni täheldatav kogu maailmas; see hinnatõus ei ole kõrvaldanud hindade allalöömist, mille taset võib endiselt pidada märkimisväärseks. |
| --- | --- |

(98)

Eurostati andmed kinnitavad, et uurimisperioodi järel on selline hinnatõus tõepoolest aset leidnud. Siinjuures tuleb märkida, et mõnel juhul on tegemist märkimisväärse hinnatõusuga (33–43 %). Uurimine on aga kinnitanud, et kõnealune tõus kajastab teatavate toormaterjalide (teras, rauajäätmed, malm) ning energia hinnatõusu, mis oli 2008. aasta aprillist oktoobrikuuni täheldatav kogu maailmas; see hinnatõus ei ole kõrvaldanud hindade allalöömist, mille taset võib endiselt pidada märkimisväärseks.

1.3.   Ühenduse tootmisharu toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamise aste

| (99) | Prognooside kohaselt väheneb ühenduse tootmisharu toodangu maht uurimisperioodi ja 2009. aasta vahelisel ajal 20–35 protsendipunkti. Seda suundumust kinnitasid valimisse kuuluvate äriühingute esitatud prognoosid. Kõnealuseid prognoose analüüsides võib järeldada, et toodangu mahu üldises vähenemises kajastub ka asjaolu, et üldise tarbimislanguse raames on nõudlus teatavate tooteliikide järele kahanenud vähem kui teiste puhul, nii et võib eeldada muudatusi tootevalikus. |
| --- | --- |

(99)

Prognooside kohaselt väheneb ühenduse tootmisharu toodangu maht uurimisperioodi ja 2009. aasta vahelisel ajal 20–35 protsendipunkti. Seda suundumust kinnitasid valimisse kuuluvate äriühingute esitatud prognoosid. Kõnealuseid prognoose analüüsides võib järeldada, et toodangu mahu üldises vähenemises kajastub ka asjaolu, et üldise tarbimislanguse raames on nõudlus teatavate tooteliikide järele kahanenud vähem kui teiste puhul, nii et võib eeldada muudatusi tootevalikus.

| (100) | Valimisse kuuluvate äriühingute esitatud teabest selgub, et 2009. aastaks prognoositakse tootmisvõimsuse jäämist samale tasemele, kuid tootmisvõimsuse rakendamise aste langeb hinnangute kohaselt samal aastal järsult, ligikaudu 70 protsendile. See on koosõlas põhjenduses 91 kirjeldatud järsu tarbimislangusega. Kontrollkäikudest on selgunud i) vahetuste arvu vähenemine (enamasti 18-lt 15-le nädalas), ii) üha sagedasem koondamine ja personali sundpuhkused, iii) ettevõtete pikemaajaline sulgemine puhkuseperioodil. Väärib meenutamist, et juba tehtud uurimistes on selgunud, et alla 75 % tootmisvõimsuse rakendamise astme juures ei ole ühenduse tootmisharu jätkusuutlikkus enam tõenäoline (vt põhjendus 71). |
| --- | --- |

(100)

Valimisse kuuluvate äriühingute esitatud teabest selgub, et 2009. aastaks prognoositakse tootmisvõimsuse jäämist samale tasemele, kuid tootmisvõimsuse rakendamise aste langeb hinnangute kohaselt samal aastal järsult, ligikaudu 70 protsendile. See on koosõlas põhjenduses 91 kirjeldatud järsu tarbimislangusega. Kontrollkäikudest on selgunud i) vahetuste arvu vähenemine (enamasti 18-lt 15-le nädalas), ii) üha sagedasem koondamine ja personali sundpuhkused, iii) ettevõtete pikemaajaline sulgemine puhkuseperioodil. Väärib meenutamist, et juba tehtud uurimistes on selgunud, et alla 75 % tootmisvõimsuse rakendamise astme juures ei ole ühenduse tootmisharu jätkusuutlikkus enam tõenäoline (vt põhjendus 71).

1.4.   Ühenduse tootmisharu müük Euroopa Ühenduses (mahud ja hinnad)

| (101) | Prognooside kohaselt väheneb ühenduse tootmisharu müügimaht EÜ turul oluliselt – põhjused on samad, mida kirjeldati põhjenduses 99; ennustatakse vähemalt tarbimislangusele vastavat vähenemist, kuid valimisse kuuluvate ühenduse tootjate arvates võib see olla veel suurem. |
| --- | --- |

(101)

Prognooside kohaselt väheneb ühenduse tootmisharu müügimaht EÜ turul oluliselt – põhjused on samad, mida kirjeldati põhjenduses 99; ennustatakse vähemalt tarbimislangusele vastavat vähenemist, kuid valimisse kuuluvate ühenduse tootjate arvates võib see olla veel suurem.

| (102) | Arvestades, et prognooside kohaselt kaotab ühenduse tootmisharu dumpinguhinnaga Hiina impordile veelgi oma turuosa ühenduse turul, peab ühenduse tootmisharu endisest rohkem lootma eksporditurgudele. Valimisse kuuluvate äriühingute esitatud andmete kohaselt on ühenduse turul müük tõepoolest vähenenud toodangu üldisest vähenemisest rohkem, sest võrreldes ühenduse turule mõeldud toodanguga jäi ekspordiks suunatud toodang üsna stabiilseks. Põhjus on selles, et ühenduse tootmisharu eksport keskendub puuraugutorudele (35 %), torujuhtmetes kasutatavatele torudele (25 %) ja energia tootmises kasutatavatele torudele (13 %); samal ajal moodustasid mehhaanikas ja ehituses kasutatavad torud üksnes 16 % ühenduse tootmisharu ekspordist (võrdluseks: 60 % neist müüakse EÜ turul, vt põhjendus 73). |
| --- | --- |

(102)

Arvestades, et prognooside kohaselt kaotab ühenduse tootmisharu dumpinguhinnaga Hiina impordile veelgi oma turuosa ühenduse turul, peab ühenduse tootmisharu endisest rohkem lootma eksporditurgudele. Valimisse kuuluvate äriühingute esitatud andmete kohaselt on ühenduse turul müük tõepoolest vähenenud toodangu üldisest vähenemisest rohkem, sest võrreldes ühenduse turule mõeldud toodanguga jäi ekspordiks suunatud toodang üsna stabiilseks. Põhjus on selles, et ühenduse tootmisharu eksport keskendub puuraugutorudele (35 %), torujuhtmetes kasutatavatele torudele (25 %) ja energia tootmises kasutatavatele torudele (13 %); samal ajal moodustasid mehhaanikas ja ehituses kasutatavad torud üksnes 16 % ühenduse tootmisharu ekspordist (võrdluseks: 60 % neist müüakse EÜ turul, vt põhjendus 73).

| (103) | Ühenduse tootmisharu esitatud teabe kohaselt on müügimahud juba vähenenud ja/või prognoositakse nende edaspidist olulist vähenemist, eelkõige teatavates turulõikudes, kus Hiina kaubad hakkavad näitama oma turule tungimise võimet (st mehhaanikas, ehituses ja torujuhtmetes kasutatavate torude puhul). |
| --- | --- |

(103)

Ühenduse tootmisharu esitatud teabe kohaselt on müügimahud juba vähenenud ja/või prognoositakse nende edaspidist olulist vähenemist, eelkõige teatavates turulõikudes, kus Hiina kaubad hakkavad näitama oma turule tungimise võimet (st mehhaanikas, ehituses ja torujuhtmetes kasutatavate torude puhul).

| (104) | Mis puutub müügihindadesse, siis valimisse kuuluvate tootjate prognoosi kohaselt jäävad need keskmiselt samale tasemele, mis uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(104)

Mis puutub müügihindadesse, siis valimisse kuuluvate tootjate prognoosi kohaselt jäävad need keskmiselt samale tasemele, mis uurimisperioodil.

| (105) | Müügihinna muutused ei väljenda täiel määral tegelikku hinnalangust, mille ilmnemist oodatakse tootepõhiselt. Seda sellepärast, et Hiina impordi survel püüab ühenduse tootmisharu siirduda parema kvaliteediga torude tootmisele. Selle tagajärjel peaks halvema kvaliteediga toodete osa ühenduse tootmisharu müügis vähenema üldise müügimahu keskmisest vähenemisest palju rohkem ning kõrgema müügihinnaga toodete osakaal peaks proportsionaalselt suurenema. Sel põhjusel ei ole keskmine prognoositud hinnalangus nii ulatuslik nagu see hinnalangus, mis puudutab dumpinguhinnaga Hiina impordiga otsesemalt konkureerivaid tooteid. |
| --- | --- |

(105)

Müügihinna muutused ei väljenda täiel määral tegelikku hinnalangust, mille ilmnemist oodatakse tootepõhiselt. Seda sellepärast, et Hiina impordi survel püüab ühenduse tootmisharu siirduda parema kvaliteediga torude tootmisele. Selle tagajärjel peaks halvema kvaliteediga toodete osa ühenduse tootmisharu müügis vähenema üldise müügimahu keskmisest vähenemisest palju rohkem ning kõrgema müügihinnaga toodete osakaal peaks proportsionaalselt suurenema. Sel põhjusel ei ole keskmine prognoositud hinnalangus nii ulatuslik nagu see hinnalangus, mis puudutab dumpinguhinnaga Hiina impordiga otsesemalt konkureerivaid tooteid.

| (106) | Seepärast koguti ühenduse tootmisharult andmeid mitme sellise tüüpilise tooteliigi hinnamuutuste kohta, mille puhul leiti, et need konkureerisid uurimisperioodil otseselt dumpinguhinnaga Hiina impordiga. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti kindlaks, et oluliste selliste tooteliikide hinnad, mida uurimisperioodi jooksul imporditi Hiina RV-st märkimisväärsetes kogustes, on 2008. aasta teises pooles tõusnud, kajastades osaliselt nende kulude suurenemist, mida on kirjeldatud põhjenduses 98. |
| --- | --- |

(106)

Seepärast koguti ühenduse tootmisharult andmeid mitme sellise tüüpilise tooteliigi hinnamuutuste kohta, mille puhul leiti, et need konkureerisid uurimisperioodil otseselt dumpinguhinnaga Hiina impordiga. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti kindlaks, et oluliste selliste tooteliikide hinnad, mida uurimisperioodi jooksul imporditi Hiina RV-st märkimisväärsetes kogustes, on 2008. aasta teises pooles tõusnud, kajastades osaliselt nende kulude suurenemist, mida on kirjeldatud põhjenduses 98.

1.5.   Ühenduse tootmisharu hinnad/kulud

| (107) | Valimisse kuuluvatel äriühingutel paluti esitada ka andmed vaatlusaluse tootega seotud kulude prognoosi ning peamiste kulude kohta. |
| --- | --- |

(107)

Valimisse kuuluvatel äriühingutel paluti esitada ka andmed vaatlusaluse tootega seotud kulude prognoosi ning peamiste kulude kohta.

| (108) | Esitatud andmetest selgus, et üldine kulude suurenemine on tõenäoline. See tuleneb kahest tegurist. Esiteks arvatakse, et inimtööjõu piiratum kasutamine seoses tootmise vähenemise ja väiksema tootmisvõimsuse rakendamise astmega ei too kaasa samaväärset tööjõukulude vähenemist, sest kasutatakse ajutist töötaolekut ja lühendatud tööaega, mis võib tööjõukulu keskmisi näitajaid tõsta. Teiseks võib tootevaliku muutmine parema kvaliteediga toodete kasuks (kuigi need ei pruugi tulusamad olla) tähendada, et keskmised kulud suurenevad (sealhulgas toormaterjaliga seotud kulud). Lisaks sellele toob vähenenud tootmismaht ja optimaalsest väiksema tootmisvõimsuse kasutamine ilmselt kaasa tööviljakuse languse, millega omakorda kaasneb proportsionaalne püsikulude kasv. |
| --- | --- |

(108)

Esitatud andmetest selgus, et üldine kulude suurenemine on tõenäoline. See tuleneb kahest tegurist. Esiteks arvatakse, et inimtööjõu piiratum kasutamine seoses tootmise vähenemise ja väiksema tootmisvõimsuse rakendamise astmega ei too kaasa samaväärset tööjõukulude vähenemist, sest kasutatakse ajutist töötaolekut ja lühendatud tööaega, mis võib tööjõukulu keskmisi näitajaid tõsta. Teiseks võib tootevaliku muutmine parema kvaliteediga toodete kasuks (kuigi need ei pruugi tulusamad olla) tähendada, et keskmised kulud suurenevad (sealhulgas toormaterjaliga seotud kulud). Lisaks sellele toob vähenenud tootmismaht ja optimaalsest väiksema tootmisvõimsuse kasutamine ilmselt kaasa tööviljakuse languse, millega omakorda kaasneb proportsionaalne püsikulude kasv.

1.6.   Ühenduse tootmisharu turuosa

| (109) | Prognoositakse, et uurimisperioodi ja 2009. aasta vahel väheneb ühenduse tootmisharu turuosa kiiresti kahaneval Euroopa turul mõne protsendipunkti võrra, mis on tingitud Hiina päritolu dumpinguhinnaga impordist (vt põhjendused 93 ja 101). |
| --- | --- |

(109)

Prognoositakse, et uurimisperioodi ja 2009. aasta vahel väheneb ühenduse tootmisharu turuosa kiiresti kahaneval Euroopa turul mõne protsendipunkti võrra, mis on tingitud Hiina päritolu dumpinguhinnaga impordist (vt põhjendused 93 ja 101).

1.7.   Ühenduse tootmisharu kulutasuvus

| (110) | Ühenduse tootjate esitatud andmete kohaselt on ühenduse tootmisharu kulutasuvus pisut langenud – uurimisperioodi ja 2008. vahel 0,5 protsendipunkti. Andmete kohaselt oli aga kulutasuvus märkimisväärselt langenud 2008. aasta lõpuks, ja prognoositakse, et 2009. aastal kahaneb see ligikaudu 2 protsendile. |
| --- | --- |

(110)

Ühenduse tootjate esitatud andmete kohaselt on ühenduse tootmisharu kulutasuvus pisut langenud – uurimisperioodi ja 2008. vahel 0,5 protsendipunkti. Andmete kohaselt oli aga kulutasuvus märkimisväärselt langenud 2008. aasta lõpuks, ja prognoositakse, et 2009. aastal kahaneb see ligikaudu 2 protsendile.

| (111) | Tuletagem meelde, et juba varem ilmnes ühenduse tootmisharus eriti madal kulutasuvus neil ajavahemikel, mil tootmisvõimsuse rakendamise aste jäi alla 75 %. Nii juhtus kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 954/2006 (5) korraldatud uurimises vaadeldud ajavahemikul, mil tootmisvõimsuse rakendamine vähenes oluliselt muu hulgas Horvaatiast, Venemaalt ja Ukrainast pärineva dumpinguhinnaga impordi survel. |
| --- | --- |

(111)

Tuletagem meelde, et juba varem ilmnes ühenduse tootmisharus eriti madal kulutasuvus neil ajavahemikel, mil tootmisvõimsuse rakendamise aste jäi alla 75 %. Nii juhtus kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 954/2006 (5) korraldatud uurimises vaadeldud ajavahemikul, mil tootmisvõimsuse rakendamine vähenes oluliselt muu hulgas Horvaatiast, Venemaalt ja Ukrainast pärineva dumpinguhinnaga impordi survel.

1.8.   Järeldused ühenduse tarbimise, asjaomasest riigist pärit impordi ja ühenduse tootmisharu võimalike arengusuundade kohta pärast uurimisperioodi

| (112) | Eespool esitatud analüüs, mis käsitleb ühenduse tarbimise, Hiina päritolu dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu võimalikke arengusuundi uurimisperioodi ja 2009. aasta vahelisel ajal (vt põhjendused 90–111), näitab, et ühenduse tootmisharu majanduslik olukord on juba oluliselt halvenenud ja see suundumus jätkub või süvenevad raskused veelgi. Sellest annavad selget tunnistust tootmise märgatav vähenemine, EÜ müügimahu ja turuosa kahanemine ning kulutasuvuse vähenemine (ligikaudu 13 protsendipunkti võrra). Selle hinnangu aluseks võeti prognoosidega seotud andmed, mille kohta on olemas piisavalt põhjalikud tõendid. Uurimisperioodi lõpust kuni 2008. aasta lõpuni väldanud ajavahemikku kajastavad suundumused olid enamasti juba märgatavad toimunud kontrollkäikude ajal. Uurimise käigus esitati täiendavaid tõendeid (eriti müügihindade languse ja müügimahu vähenemise ning 2009. aasta kohta). Nagu ühegi ennustuse puhul, ei ole ka siin täit kindlust, et kirjeldatud suundumused rakenduvad täpselt, nagu arvatud, ent on üsna tõenäoline, et nii läheb. Seepärast järeldatakse, et ühenduse tootmisharu kannatab olulist kahju juba 2009. aasta esimeste kuude jooksul. |
| --- | --- |

(112)

Eespool esitatud analüüs, mis käsitleb ühenduse tarbimise, Hiina päritolu dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu võimalikke arengusuundi uurimisperioodi ja 2009. aasta vahelisel ajal (vt põhjendused 90–111), näitab, et ühenduse tootmisharu majanduslik olukord on juba oluliselt halvenenud ja see suundumus jätkub või süvenevad raskused veelgi. Sellest annavad selget tunnistust tootmise märgatav vähenemine, EÜ müügimahu ja turuosa kahanemine ning kulutasuvuse vähenemine (ligikaudu 13 protsendipunkti võrra). Selle hinnangu aluseks võeti prognoosidega seotud andmed, mille kohta on olemas piisavalt põhjalikud tõendid. Uurimisperioodi lõpust kuni 2008. aasta lõpuni väldanud ajavahemikku kajastavad suundumused olid enamasti juba märgatavad toimunud kontrollkäikude ajal. Uurimise käigus esitati täiendavaid tõendeid (eriti müügihindade languse ja müügimahu vähenemise ning 2009. aasta kohta). Nagu ühegi ennustuse puhul, ei ole ka siin täit kindlust, et kirjeldatud suundumused rakenduvad täpselt, nagu arvatud, ent on üsna tõenäoline, et nii läheb. Seepärast järeldatakse, et ühenduse tootmisharu kannatab olulist kahju juba 2009. aasta esimeste kuude jooksul.

2.   Kahju oht

| (113) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 9 uuriti, millised asjaolud, kui neid on, tekitavad olukorra, mille puhul dumpinguhinnaga import põhjustaks ühenduse tootmisharule kahju. Sellega seoses võeti eelkõige arvesse järgmisi tegureid: i) dumpinguhinnaga impordi areng, ii) suurema ekspordivõime olemasolu, iii) Hiina impordi hinnatase, iv) laovarud. |
| --- | --- |

(113)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 9 uuriti, millised asjaolud, kui neid on, tekitavad olukorra, mille puhul dumpinguhinnaga import põhjustaks ühenduse tootmisharule kahju. Sellega seoses võeti eelkõige arvesse järgmisi tegureid: i) dumpinguhinnaga impordi areng, ii) suurema ekspordivõime olemasolu, iii) Hiina impordi hinnatase, iv) laovarud.

2.1.   Dumpinguhinnaga impordi mahu muutumine

| (114) | Nagu selgitatud põhjenduses 59, kasvas Hiina RV-st pärit impordi maht eriti silmatorkavalt, st 26 000 tonnilt 543 000 tonnini, ajavahemikul 2005. aastast kuni uurimisperioodini. Kõnealuse impordi puhul olid hinnad järjepidevalt väga madalad, mis lõi olulisel määral alla kõik muud hinnad, mida ühenduse turul pakkusid muud tarneallikad. Dumpinguhinnaga impordi hõivatud turuosa pidev suurenemine (vt põhjendus 61) kinnitab, et kõnealuse impordi mahu muutumise põhjus ei olnud nõudluse kasv. Otse vastupidi – ilmneb, et kõnealune muutus põhines strateegial, mille eesmärk oli haarata varem muudest allikatest pärinevale dumpinguhinnaga impordile kuulunud turuosa (vt põhjendus 141) eesmärgiga tungida jõuliselt uuele turule. 2008. aastal teisel poolel täheldatud impordihindade tõus oli otseses seoses toormaterjali hinna olulise tõusuga, mis tõi kaasa õmblusteta torude hinnatõusu kogu maailmas ning ei anna seega mingit tunnistust kavatsusest vähendada hinnavahet muude EÜ turu tarnijatega. |
| --- | --- |

(114)

Nagu selgitatud põhjenduses 59, kasvas Hiina RV-st pärit impordi maht eriti silmatorkavalt, st 26 000 tonnilt 543 000 tonnini, ajavahemikul 2005. aastast kuni uurimisperioodini. Kõnealuse impordi puhul olid hinnad järjepidevalt väga madalad, mis lõi olulisel määral alla kõik muud hinnad, mida ühenduse turul pakkusid muud tarneallikad. Dumpinguhinnaga impordi hõivatud turuosa pidev suurenemine (vt põhjendus 61) kinnitab, et kõnealuse impordi mahu muutumise põhjus ei olnud nõudluse kasv. Otse vastupidi – ilmneb, et kõnealune muutus põhines strateegial, mille eesmärk oli haarata varem muudest allikatest pärinevale dumpinguhinnaga impordile kuulunud turuosa (vt põhjendus 141) eesmärgiga tungida jõuliselt uuele turule. 2008. aastal teisel poolel täheldatud impordihindade tõus oli otseses seoses toormaterjali hinna olulise tõusuga, mis tõi kaasa õmblusteta torude hinnatõusu kogu maailmas ning ei anna seega mingit tunnistust kavatsusest vähendada hinnavahet muude EÜ turu tarnijatega.

| (115) | Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et tarbimise muutuse ja dumpinguhinnaga impordi mahu vahel ei ole otsest seost. Selle asemel leitakse hoopis, et 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel täheldatud dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemine oleks aset leidnud niikuinii, isegi stabiilse tarbimise korral; ainsaks erinevuseks olnuks asjaolu, et siis oleks see import mõjutanud rohkem teiste tarnijate turuosa. Ei saa välistada, et ühenduse tootmisharu oleks kannatanud olulist kahju juba vaatlusalusel perioodil, kui tarbimine ei oleks sel ajal suurenenud, nagu tegelikult juhtus. Seepärast leitakse, et ühenduse turu üldisel langustendentsil ei ole olulist mõju dumpinguhinnaga impordi mahu muutumisele. Suure tõenäosusega jätkatakse vaatlusalusel perioodil rakendatud jõulist turule tungimise strateegiat, mille üldine eesmärk on saada madala dumpinguhinnaga impordi abil enda kätte muudele ettevõtjatele kuuluv turuosa. |
| --- | --- |

(115)

Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et tarbimise muutuse ja dumpinguhinnaga impordi mahu vahel ei ole otsest seost. Selle asemel leitakse hoopis, et 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel täheldatud dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemine oleks aset leidnud niikuinii, isegi stabiilse tarbimise korral; ainsaks erinevuseks olnuks asjaolu, et siis oleks see import mõjutanud rohkem teiste tarnijate turuosa. Ei saa välistada, et ühenduse tootmisharu oleks kannatanud olulist kahju juba vaatlusalusel perioodil, kui tarbimine ei oleks sel ajal suurenenud, nagu tegelikult juhtus. Seepärast leitakse, et ühenduse turu üldisel langustendentsil ei ole olulist mõju dumpinguhinnaga impordi mahu muutumisele. Suure tõenäosusega jätkatakse vaatlusalusel perioodil rakendatud jõulist turule tungimise strateegiat, mille üldine eesmärk on saada madala dumpinguhinnaga impordi abil enda kätte muudele ettevõtjatele kuuluv turuosa.

| (116) | Uusimad andmed, mis kajastavad kogu 2008. aastat, näitavad, et impordi maht oli 507 589 tonni, mis on rohkem kui 2007. aastal, kuigi pisut vähem kui uurimisperioodil. Lisaks ilmneb 2008. aasta viimase kahe kuu andmete põhjal, et impordi maht on suurenenud isegi võrreldes eelnenud aasta sama perioodiga (84 000 tonni 2008. aastal, 79 000 tonni 2007. aastal), olenemata asjaolust, et uurimise kohaselt leiti juba 2008. aasta novembris kindlaid märke nõudluse kahanemisest ühenduse turul. Seetõttu võib teha järelduse, et viimasel aja andmete kohaselt võib Hiina RV päritolu impordi mahtu pidada vähemalt stabiilseks. Siinjuures tuleks märkida, et isegi juhul, kui dumpinguhinnaga impordi puhul võib täheldada lühiajalisi suundumuslikke muutusi võrreldes möödunud ajaga, st kui see jääb näiteks stabiilseks või väheneb, tuleks selliste andmete tõlgendamisel ja analüüsimisel arvesse võtta tarbimise arengut. Teisisõnu, seda tahku vaadeldes ei tohiks aluseks võtta üksnes dumpinguhinnaga impordi mahu muutumist absoluutarvudes, vaid vajalikul määral tuleks arvestada selle turu tausta, kus kõnealused muutused aset leiavad, samuti seda, kas selle muutusega võiks kaasneda kõnealuse dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemine või vähenemine. Esitatud andmetest selgub, et lisaks asjaolule, et kõnealuse dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, ei olnud ka sel ajal, mil nõudlus oli juba kahanemas, märke selle tendentsi pidurdumisest või võimalikust suunamuutusest. Tulemuseks oli Hiina päritolu dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemine (vt põhjendus 96). Sellest tulenevalt jõutakse järeldusele, et prognoositud olulise tarbimislanguse tingimustes on tõenäoline, et kõnealuse dumpinguhinnaga impordi surve ühenduse turule suureneb märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(116)

Uusimad andmed, mis kajastavad kogu 2008. aastat, näitavad, et impordi maht oli 507 589 tonni, mis on rohkem kui 2007. aastal, kuigi pisut vähem kui uurimisperioodil. Lisaks ilmneb 2008. aasta viimase kahe kuu andmete põhjal, et impordi maht on suurenenud isegi võrreldes eelnenud aasta sama perioodiga (84 000 tonni 2008. aastal, 79 000 tonni 2007. aastal), olenemata asjaolust, et uurimise kohaselt leiti juba 2008. aasta novembris kindlaid märke nõudluse kahanemisest ühenduse turul. Seetõttu võib teha järelduse, et viimasel aja andmete kohaselt võib Hiina RV päritolu impordi mahtu pidada vähemalt stabiilseks. Siinjuures tuleks märkida, et isegi juhul, kui dumpinguhinnaga impordi puhul võib täheldada lühiajalisi suundumuslikke muutusi võrreldes möödunud ajaga, st kui see jääb näiteks stabiilseks või väheneb, tuleks selliste andmete tõlgendamisel ja analüüsimisel arvesse võtta tarbimise arengut. Teisisõnu, seda tahku vaadeldes ei tohiks aluseks võtta üksnes dumpinguhinnaga impordi mahu muutumist absoluutarvudes, vaid vajalikul määral tuleks arvestada selle turu tausta, kus kõnealused muutused aset leiavad, samuti seda, kas selle muutusega võiks kaasneda kõnealuse dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemine või vähenemine. Esitatud andmetest selgub, et lisaks asjaolule, et kõnealuse dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, ei olnud ka sel ajal, mil nõudlus oli juba kahanemas, märke selle tendentsi pidurdumisest või võimalikust suunamuutusest. Tulemuseks oli Hiina päritolu dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemine (vt põhjendus 96). Sellest tulenevalt jõutakse järeldusele, et prognoositud olulise tarbimislanguse tingimustes on tõenäoline, et kõnealuse dumpinguhinnaga impordi surve ühenduse turule suureneb märkimisväärselt.

2.2.   Eksportijate vaba tootmisvõimsus

| (117) | Valimisse kuuluvate eksportivate tootjate esitatud teabest selgub, et juba üksnes nende äriühingute puhul prognoositi 2008. aastaks vähemalt 740 000 tonni suurust tootmisvõimsuse suurenemist. Lisaks sellele märkis ühenduse tootmisharu, et kaks valimisse kuuluvat äriühingut kavatsevad ehitada õmblusteta torusid tootvad tehased, mille tootmisvõimsus ulatuks 2009. aasta keskpaigaks 500 000 tonnini. Prognoositud tootmisvõimsus leiab loomulikult kinnitust alles siis, kui see tegelikult olemas on; seepärast on Hiina RV-s leiduvat vaba tootmisvõimsust raske hinnata. Võttes aga arvesse valimisse kuuluvate Hiina eksportijate vastuseid, võib järeldada, et Hiinas on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, kui arvestada asjaolu, et uurimisperioodil oli ühenduse tarbimise maht hinnanguliselt 3 300 000 tonni. Kaebuse esitaja esitas ka usutavat teavet selle kohta, et Hiina on 2009. aasta jaanuaris tellinud kaks õmblusteta torude tehast. Juba ainuüksi need kaks tehast, millest kummagi tootmisvõimsus on ligikaudu 400 000 tonni, suudaksid rahuldada veerandi EÜ turu vajadused. |
| --- | --- |

(117)

Valimisse kuuluvate eksportivate tootjate esitatud teabest selgub, et juba üksnes nende äriühingute puhul prognoositi 2008. aastaks vähemalt 740 000 tonni suurust tootmisvõimsuse suurenemist. Lisaks sellele märkis ühenduse tootmisharu, et kaks valimisse kuuluvat äriühingut kavatsevad ehitada õmblusteta torusid tootvad tehased, mille tootmisvõimsus ulatuks 2009. aasta keskpaigaks 500 000 tonnini. Prognoositud tootmisvõimsus leiab loomulikult kinnitust alles siis, kui see tegelikult olemas on; seepärast on Hiina RV-s leiduvat vaba tootmisvõimsust raske hinnata. Võttes aga arvesse valimisse kuuluvate Hiina eksportijate vastuseid, võib järeldada, et Hiinas on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, kui arvestada asjaolu, et uurimisperioodil oli ühenduse tarbimise maht hinnanguliselt 3 300 000 tonni. Kaebuse esitaja esitas ka usutavat teavet selle kohta, et Hiina on 2009. aasta jaanuaris tellinud kaks õmblusteta torude tehast. Juba ainuüksi need kaks tehast, millest kummagi tootmisvõimsus on ligikaudu 400 000 tonni, suudaksid rahuldada veerandi EÜ turu vajadused.

| (118) | Hiina tootjate ühendusest (CISA) saadud teabe kohaselt ulatub Hiina kogutoodang ligikaudu 20 miljoni tonnini. Valimisse kuuluvad Hiina tootjad on teatanud, et uurimisperioodil moodustas eksport 27 % nende kogumüügist, kusjuures 2005. aastal oli ekspordi osakaal 17 %. Seepärast järeldatakse, et vaatlusaluse perioodi jooksul on Hiina eksportijate huvi ekspordi vastu olulisel määral kasvanud, millega kaasnes ekspordi märkimisväärne suurenemine absoluutarvudes, sest valimisse kuuluvate tootjate kogumüük kasvas vaatlusalusel perioodil enam kui 56 %. Ei ole mingeid märke, et see suundumus, mis kujutab endast tootmise kasvu ja ekspordi osakaalu suurenemise summaarset mõju, võiks lähemal ajal muutuda. |
| --- | --- |

(118)

Hiina tootjate ühendusest (CISA) saadud teabe kohaselt ulatub Hiina kogutoodang ligikaudu 20 miljoni tonnini. Valimisse kuuluvad Hiina tootjad on teatanud, et uurimisperioodil moodustas eksport 27 % nende kogumüügist, kusjuures 2005. aastal oli ekspordi osakaal 17 %. Seepärast järeldatakse, et vaatlusaluse perioodi jooksul on Hiina eksportijate huvi ekspordi vastu olulisel määral kasvanud, millega kaasnes ekspordi märkimisväärne suurenemine absoluutarvudes, sest valimisse kuuluvate tootjate kogumüük kasvas vaatlusalusel perioodil enam kui 56 %. Ei ole mingeid märke, et see suundumus, mis kujutab endast tootmise kasvu ja ekspordi osakaalu suurenemise summaarset mõju, võiks lähemal ajal muutuda.

| (119) | Ühendusse suunduva ekspordi osakaal Hiina ekspordis (protsendina Hiina koguekspordist) suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt – 2005. aastal oli see 1 % ja uurimisperioodil 9 %. See kinnitab, et vaatlusalusel perioodil toimus oluline nihe eksporditegevuses ja ühendus sai Hiina eksportijate turustrateegias senisest olulisema koha. Teised peamised turud on USA (36 %, 2007. aastal 31 %), Alžeeria (6 %, 2006. aastal 2 %) ja Lõuna-Korea (6 %, 2005. aastal 3 %). Selle põhjal võib eeldada, et suur osa uuest täiendavast tootmisvõimsusest suunatakse EÜ turule. Pealegi võib lähiajal oodata nii mõnegi kõnealuse turu kahanemist, pidades eelkõige silmas USA turgu, ning sealt vabanenud mahud võidakse kergesti suunata EÜ turule. Seni ei ole niisugust ümbersuunamist toimunud, sest Hiina nii statistikast kui ka valimisse kuuluvatelt Hiina tootjatelt saadud andmete kohaselt on EÜ turul valitsevad hinnad siiani olnud muude turgude hindadest madalamad. Võib aga eeldada, et kui muude turgude müügimaht oluliselt väheneb, ei pöörata hinnatasemele enam nii palju tähelepanu, sest olulisem on säilitada toodangu üldmaht ja võimalikult kõrge tootmisvõimsuse rakendamise aste. Lisaks on põhjust arvata, et taoline ümbersuunamispoliitika sihib just selliseid turgusid – nagu ühenduse oma –, kuhu on õnnestunud suhteliselt lihtsalt ja edukalt tungida. |
| --- | --- |

(119)

Ühendusse suunduva ekspordi osakaal Hiina ekspordis (protsendina Hiina koguekspordist) suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt – 2005. aastal oli see 1 % ja uurimisperioodil 9 %. See kinnitab, et vaatlusalusel perioodil toimus oluline nihe eksporditegevuses ja ühendus sai Hiina eksportijate turustrateegias senisest olulisema koha. Teised peamised turud on USA (36 %, 2007. aastal 31 %), Alžeeria (6 %, 2006. aastal 2 %) ja Lõuna-Korea (6 %, 2005. aastal 3 %). Selle põhjal võib eeldada, et suur osa uuest täiendavast tootmisvõimsusest suunatakse EÜ turule. Pealegi võib lähiajal oodata nii mõnegi kõnealuse turu kahanemist, pidades eelkõige silmas USA turgu, ning sealt vabanenud mahud võidakse kergesti suunata EÜ turule. Seni ei ole niisugust ümbersuunamist toimunud, sest Hiina nii statistikast kui ka valimisse kuuluvatelt Hiina tootjatelt saadud andmete kohaselt on EÜ turul valitsevad hinnad siiani olnud muude turgude hindadest madalamad. Võib aga eeldada, et kui muude turgude müügimaht oluliselt väheneb, ei pöörata hinnatasemele enam nii palju tähelepanu, sest olulisem on säilitada toodangu üldmaht ja võimalikult kõrge tootmisvõimsuse rakendamise aste. Lisaks on põhjust arvata, et taoline ümbersuunamispoliitika sihib just selliseid turgusid – nagu ühenduse oma –, kuhu on õnnestunud suhteliselt lihtsalt ja edukalt tungida.

2.3.   Hiina RV-st pärit impordi hinnad

| (120) | Hiina impordi hinnad olid vaatlusalusel perioodil tunduvalt madalamad mitte üksnes ühenduse tootmisharu hindadest, vaid ka muude riikide hindadest. Seda kinnitas hindade allalöömise analüüs, mida on kirjeldatud põhjendustes 65 ja 142. Põhjalik ja süsteemne (st tooteliigiti suhteliselt homogeenne) hindade allalöömine, mis avastati, tagas uurimisperioodi jooksul dumpinguhinnaga impordi turuosa pideva suurenemise. Seepärast võis vaatlusalusel perioodil täheldada otsest seost dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemise ja muude tarneallikate – sealhulgas ühenduse tootmisharu – turuosa vähenemise vahel; see saavutati müügihindade silmatorkavast erinevusest tuleneva eelise kaudu. Kui sellega ei tekitatud vaatlusalusel perioodil ühenduse tootmisharule olulist kahju, siis sai põhjus olla üksnes selles, et ühenduse turu kasv andis ühenduse tootmisharule piisavalt võimalusi tootmismahu, tootmisvõimsuse, müügimahu ja kulutasuvuse määra säilitamiseks. |
| --- | --- |

(120)

Hiina impordi hinnad olid vaatlusalusel perioodil tunduvalt madalamad mitte üksnes ühenduse tootmisharu hindadest, vaid ka muude riikide hindadest. Seda kinnitas hindade allalöömise analüüs, mida on kirjeldatud põhjendustes 65 ja 142. Põhjalik ja süsteemne (st tooteliigiti suhteliselt homogeenne) hindade allalöömine, mis avastati, tagas uurimisperioodi jooksul dumpinguhinnaga impordi turuosa pideva suurenemise. Seepärast võis vaatlusalusel perioodil täheldada otsest seost dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemise ja muude tarneallikate – sealhulgas ühenduse tootmisharu – turuosa vähenemise vahel; see saavutati müügihindade silmatorkavast erinevusest tuleneva eelise kaudu. Kui sellega ei tekitatud vaatlusalusel perioodil ühenduse tootmisharule olulist kahju, siis sai põhjus olla üksnes selles, et ühenduse turu kasv andis ühenduse tootmisharule piisavalt võimalusi tootmismahu, tootmisvõimsuse, müügimahu ja kulutasuvuse määra säilitamiseks.

| (121) | Pole põhjust uskuda, et majanduskeskkonnas, mida iseloomustab märgatav nõudluse kahanemine, võiksid madalad hinnad tõusma hakata. Vastupidi, tarnija poole pealt võib oodata, et kahaneva tarbimise puhul jäävad madalad hinnad madalaks, et haarata turuosa juurde või vähemalt säilitada ja kindlustada olemasolevat. Samal ajal need tootjad, kes toodavad vaatlusalust toodet sisaldavaid kaupu ja kes on vaatlusalust toodet juba ostnud madala hinnaga, avaldavad survet, et see hind jääks madalaks või langeks veelgi, et nad saaksid oma kulud kontrolli all hoida. Tootjad, kes varem olid eelistanud kõrgema hinnaga tooteid, püüavad oma tootmiskulusid võimalikult väikseks muuta ja otsustavad madalama hinnaga sisendtoodete kasuks isegi juhul, kui see tähendab mõningaid mööndusi näiteks toote kvaliteedi või tarnekindluse suhtes. |
| --- | --- |

(121)

Pole põhjust uskuda, et majanduskeskkonnas, mida iseloomustab märgatav nõudluse kahanemine, võiksid madalad hinnad tõusma hakata. Vastupidi, tarnija poole pealt võib oodata, et kahaneva tarbimise puhul jäävad madalad hinnad madalaks, et haarata turuosa juurde või vähemalt säilitada ja kindlustada olemasolevat. Samal ajal need tootjad, kes toodavad vaatlusalust toodet sisaldavaid kaupu ja kes on vaatlusalust toodet juba ostnud madala hinnaga, avaldavad survet, et see hind jääks madalaks või langeks veelgi, et nad saaksid oma kulud kontrolli all hoida. Tootjad, kes varem olid eelistanud kõrgema hinnaga tooteid, püüavad oma tootmiskulusid võimalikult väikseks muuta ja otsustavad madalama hinnaga sisendtoodete kasuks isegi juhul, kui see tähendab mõningaid mööndusi näiteks toote kvaliteedi või tarnekindluse suhtes.

| (122) | Eespool põhjenduses 98 märgiti, et Hiina impordi hinnad on pärast uurimisperioodi mõnevõrra tõusnud. Arvestades, et see hinnatõus kajastas eelkõige peamise toormaterjali hinnatõusu kogu maailmas, ei saa välistada, et tegemist on üksnes ajutise tõusuga ja hinnad muutuvad endisteks, kui toormaterjali hind langeb. Lisaks tuleb arvestada, et kuna toormaterjal on kaup, kajastub selle hind kõikide tootjate õmblusteta torude lõpphinnas nii palju kui võimalik. Ka ühenduse tootmisharu on pidanud seda hinnatõusu kajastama oma müügihindades, mis on seetõttu tõusnud. Arvestades seega, et kõik hinnad turul on tõusnud, on dumpinguhinnaga impordi hinnad endiselt oluliselt madalamad kui ühenduse tootmisharu müügihinnad, ja seda ka uurimisperioodi järel. |
| --- | --- |

(122)

Eespool põhjenduses 98 märgiti, et Hiina impordi hinnad on pärast uurimisperioodi mõnevõrra tõusnud. Arvestades, et see hinnatõus kajastas eelkõige peamise toormaterjali hinnatõusu kogu maailmas, ei saa välistada, et tegemist on üksnes ajutise tõusuga ja hinnad muutuvad endisteks, kui toormaterjali hind langeb. Lisaks tuleb arvestada, et kuna toormaterjal on kaup, kajastub selle hind kõikide tootjate õmblusteta torude lõpphinnas nii palju kui võimalik. Ka ühenduse tootmisharu on pidanud seda hinnatõusu kajastama oma müügihindades, mis on seetõttu tõusnud. Arvestades seega, et kõik hinnad turul on tõusnud, on dumpinguhinnaga impordi hinnad endiselt oluliselt madalamad kui ühenduse tootmisharu müügihinnad, ja seda ka uurimisperioodi järel.

| (123) | Kokkuvõtteks võib öelda, et dumpinguhinnaga impordi väga madalal hinnal on kahetine toime: i) esiteks annab oluline hinnavahe dumpinguhinnaga impordile eelise, sest on tõenäoline, et kasutajad hakkavad üha enam ostma madalama hinnaga kaupa; ii) teiseks annab selliste madalate hindade olemasolu turul ostjaile aluse taotleda ühenduse tootmisharult ja muudelt tarneallikatelt madalamat hinda, avaldades sellega negatiivset mõju, mis väljendub nii vähenenud mahtudes kui ka madalamates hindades. Nimetatud mõju ei pruugi avalduda olukorras, kus hinnaerinevused ei ole suured, ent praegusel juhul, pidades silmas hindade allalöömise ulatust, on tekitatav kahju eelduste kohaselt oluline. |
| --- | --- |

(123)

Kokkuvõtteks võib öelda, et dumpinguhinnaga impordi väga madalal hinnal on kahetine toime: i) esiteks annab oluline hinnavahe dumpinguhinnaga impordile eelise, sest on tõenäoline, et kasutajad hakkavad üha enam ostma madalama hinnaga kaupa; ii) teiseks annab selliste madalate hindade olemasolu turul ostjaile aluse taotleda ühenduse tootmisharult ja muudelt tarneallikatelt madalamat hinda, avaldades sellega negatiivset mõju, mis väljendub nii vähenenud mahtudes kui ka madalamates hindades. Nimetatud mõju ei pruugi avalduda olukorras, kus hinnaerinevused ei ole suured, ent praegusel juhul, pidades silmas hindade allalöömise ulatust, on tekitatav kahju eelduste kohaselt oluline.

2.4.   Laovarud

| (124) | Sellel teguril ei ole analüüsi seisukohast erilist tähtsust, sest enamasti hoiavad laovarusid tarnijad (ladustajad) ja mitte tootjad. Ühenduse tootmisharu andis küll mõista, et võimalik on selliste laovarude olemasolu, mis võiks oluliselt mõjutada turgu lähemas tulevikus, ent sellekohaseid tõendeid ei leitud. |
| --- | --- |

(124)

Sellel teguril ei ole analüüsi seisukohast erilist tähtsust, sest enamasti hoiavad laovarusid tarnijad (ladustajad) ja mitte tootjad. Ühenduse tootmisharu andis küll mõista, et võimalik on selliste laovarude olemasolu, mis võiks oluliselt mõjutada turgu lähemas tulevikus, ent sellekohaseid tõendeid ei leitud.

2.5.   Muud tegurid

| (125) | Tuleks ka märkida, et ükski valimisse kuuluv Hiina tootja ei vastanud turumajandusliku kohtlemise tingimustele muu hulgas sellepärast, et kõikide kõnealuste äriühingute puhul leiti, et riik mõjutab nende tegevust (vähemalt esimesele ja kolmandale kriteeriumile ei vastanud ükski äriühing). Ülemaailmse majanduskriisi tingimustes on tõenäoline, et Hiina valitsus püüab veelgi enam sekkuda, et toetada kõnealuseid äriühinguid (või nende varustajaid), aidates neil hoida kulusid madalal ning säilitada, või koguni suurendada, hinnaeeliseid EÜ turul. Kokkuvõtteks võib järeldada, et Hiina eksportijad tegutsevad keskkonnas, mille puhul on tõenäoline hinnaeelise säilitamine isegi juhul, kui teised ühenduse turu tarnijad oma hindu langetavad, et vähendada hinnavahet dumpinguhinnaga impordi hindadega, mis valitsesid vaatlusalusel perioodil. Isegi juhul, kui uurimisperioodil täheldatud dumpinguhinnaga impordiga seotud olulisest hindade allalöömisest tulenev surve viiks ühenduse tootmisharu hindade langetamiseni, ei saa välistada võimalust, et Hiina eksportijad langetavad hindu veelgi, et säilitada uurimisperioodil valitsenud hinnaerinevus. |
| --- | --- |

(125)

Tuleks ka märkida, et ükski valimisse kuuluv Hiina tootja ei vastanud turumajandusliku kohtlemise tingimustele muu hulgas sellepärast, et kõikide kõnealuste äriühingute puhul leiti, et riik mõjutab nende tegevust (vähemalt esimesele ja kolmandale kriteeriumile ei vastanud ükski äriühing). Ülemaailmse majanduskriisi tingimustes on tõenäoline, et Hiina valitsus püüab veelgi enam sekkuda, et toetada kõnealuseid äriühinguid (või nende varustajaid), aidates neil hoida kulusid madalal ning säilitada, või koguni suurendada, hinnaeeliseid EÜ turul. Kokkuvõtteks võib järeldada, et Hiina eksportijad tegutsevad keskkonnas, mille puhul on tõenäoline hinnaeelise säilitamine isegi juhul, kui teised ühenduse turu tarnijad oma hindu langetavad, et vähendada hinnavahet dumpinguhinnaga impordi hindadega, mis valitsesid vaatlusalusel perioodil. Isegi juhul, kui uurimisperioodil täheldatud dumpinguhinnaga impordiga seotud olulisest hindade allalöömisest tulenev surve viiks ühenduse tootmisharu hindade langetamiseni, ei saa välistada võimalust, et Hiina eksportijad langetavad hindu veelgi, et säilitada uurimisperioodil valitsenud hinnaerinevus.

3.   Järeldus kahju ohu kohta

| (126) | Põhjendustes 113–125 analüüsitud kahju ohtu iseloomustavaid tegureid tuleks vaadelda konkreetse turuolukorra taustal, mis muutus uurimisperioodi järel ja jääb tõenäoliselt selliseks ka lähemas tulevikus. Põhjenduses 91 osutatud olulise tarbimislanguse tingimustes kaasneb Hiina impordiga olulise kahju tekitamise oht, sest






  i) | selle mahud ühenduse turul suurenevad võrreldes varasemaga nii absoluut- kui ka suhtarvudes, mis annab tunnistust turule tungimise strateegia olemasolust; kõnealune suundumus on jätkunud ka uurimisperioodi järel, mil nõudlus on vähenenud; |
| --- | --- | --- |

(126)

Põhjendustes 113–125 analüüsitud kahju ohtu iseloomustavaid tegureid tuleks vaadelda konkreetse turuolukorra taustal, mis muutus uurimisperioodi järel ja jääb tõenäoliselt selliseks ka lähemas tulevikus. Põhjenduses 91 osutatud olulise tarbimislanguse tingimustes kaasneb Hiina impordiga olulise kahju tekitamise oht, sest

i)

selle mahud ühenduse turul suurenevad võrreldes varasemaga nii absoluut- kui ka suhtarvudes, mis annab tunnistust turule tungimise strateegia olemasolust; kõnealune suundumus on jätkunud ka uurimisperioodi järel, mil nõudlus on vähenenud;

| ii) | see suurenemine võib tulevikus jätkuda nii absoluut- kui ka suhtarvudes, sest Hiina RV-s on suur kasutamata tootmisvõimsus ja muud turud ilmutavad kahanemise märke, mis võimaldab sealt vabanenud mahud Euroopasse suunata; |
| --- | --- |

ii)

see suurenemine võib tulevikus jätkuda nii absoluut- kui ka suhtarvudes, sest Hiina RV-s on suur kasutamata tootmisvõimsus ja muud turud ilmutavad kahanemise märke, mis võimaldab sealt vabanenud mahud Euroopasse suunata;

| iii) | esineb oluline hinnavahe võrreldes samasuguse toote hindadega ühenduses või muudes riikides, mis muudab tõenäoliseks dumpinguhinnaga Hiina impordi eelistamise ja avaldab survet ühenduse turu hinnatasemele. |
| --- | --- |

iii)

esineb oluline hinnavahe võrreldes samasuguse toote hindadega ühenduses või muudes riikides, mis muudab tõenäoliseks dumpinguhinnaga Hiina impordi eelistamise ja avaldab survet ühenduse turu hinnatasemele.

Jõutakse esialgsele järeldusele, et meetmete puudumise korral tekitaks Hiina päritolu dumpinguhinnaga import kaitsetule ühenduse tootmisharule peatselt olulist kahju, eelkõige müügi, turuosa, tootmismahu ja kulutasuvuse vähenemise näol.

F.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   Sissejuhatus

| (127) | Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrollis komisjon, kas dumpinguhinnaga import on põhjustanud ühenduse tootmisharule olulist kahju või kaasneb sellega oht sellise kahju tekkimiseks, mida võiks liigitada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võivad samal ajal kahjustada või ohustada ühenduse tootmisharu, et oleks välistatud nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamine dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(127)

Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrollis komisjon, kas dumpinguhinnaga import on põhjustanud ühenduse tootmisharule olulist kahju või kaasneb sellega oht sellise kahju tekkimiseks, mida võiks liigitada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võivad samal ajal kahjustada või ohustada ühenduse tootmisharu, et oleks välistatud nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamine dumpinguhinnaga impordile.

2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (128) | 2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes Hiina RV-st pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht enam kui 20 korda: 26 273 tonnilt 542 840 tonnini, ning selle turuosa ühenduse turul suurenes rohkem kui 16 protsendipunkti (1 protsendilt 17,1 protsendini). Kõnealuse impordi keskmine hind langes 2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ning see jäi märkimisväärselt madalamaks kui muude tarneallikate keskmine hind. |
| --- | --- |

(128)

2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes Hiina RV-st pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht enam kui 20 korda: 26 273 tonnilt 542 840 tonnini, ning selle turuosa ühenduse turul suurenes rohkem kui 16 protsendipunkti (1 protsendilt 17,1 protsendini). Kõnealuse impordi keskmine hind langes 2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ning see jäi märkimisväärselt madalamaks kui muude tarneallikate keskmine hind.

| (129) | Nagu märgitud põhjenduses 65, oli Hiina impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal 24 %. Tähelepanu tuleks juhtida ka asjaolule, et samal ajavahemikul oli dumpinguhinnaga impordi müügihind muudest allikatest pärineva impordi hindadest tunduvalt madalam (vt põhjendus 143). |
| --- | --- |

(129)

Nagu märgitud põhjenduses 65, oli Hiina impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal 24 %. Tähelepanu tuleks juhtida ka asjaolule, et samal ajavahemikul oli dumpinguhinnaga impordi müügihind muudest allikatest pärineva impordi hindadest tunduvalt madalam (vt põhjendus 143).

| (130) | Hiina RV-st pärit import ei põhjustanud 2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kahju, mida oleks võinud liigitada oluliseks. Siiski võib täheldada selget ajalist kokkulangevust Hiina päritolu impordi mahu olulise suurenemise ja mõningate kahjunäitajate halvenemise vahel – näiteks ühenduse tootmisharu valduses oleva turuosa vähenemine viie protsendipunkti võrra kasvava tarbimise tingimustes. Hiina päritolu dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemine on seega olnud põhjuseks, miks ühenduse tootmisharul ei õnnestunud täiel määral kasu saada tollasest nõudluse kasvust ühenduse turul. Samuti tuleks siinkohal märkida, et selge ajaline kokkulangevus on ka Hiina päritolu toodete turuosa järsu suurenemise ning Venemaalt ja Ukrainast pärit impordi turuosade olulise vähenemise vahel; Venemaa ja Ukraina olid hindade poolest Hiina lähimad konkurendid. |
| --- | --- |

(130)

Hiina RV-st pärit import ei põhjustanud 2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kahju, mida oleks võinud liigitada oluliseks. Siiski võib täheldada selget ajalist kokkulangevust Hiina päritolu impordi mahu olulise suurenemise ja mõningate kahjunäitajate halvenemise vahel – näiteks ühenduse tootmisharu valduses oleva turuosa vähenemine viie protsendipunkti võrra kasvava tarbimise tingimustes. Hiina päritolu dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemine on seega olnud põhjuseks, miks ühenduse tootmisharul ei õnnestunud täiel määral kasu saada tollasest nõudluse kasvust ühenduse turul. Samuti tuleks siinkohal märkida, et selge ajaline kokkulangevus on ka Hiina päritolu toodete turuosa järsu suurenemise ning Venemaalt ja Ukrainast pärit impordi turuosade olulise vähenemise vahel; Venemaa ja Ukraina olid hindade poolest Hiina lähimad konkurendid.

| (131) | Pidades silmas asjaolu, et Hiina RV impordiga kaasnes ühenduse tootmisharu hindade oluline allalöömine, leitakse, et kõnealune dumpinguhinnaga import avaldas uurimisperioodist saadik üldist survet ühenduse turul valitsevatele hindadele, takistades ühenduse tootmisharu tõstmast oma müügihindu ulatuses, mis oleks võimaldanud saavutatud kulutasuvuse taseme säilitamist. |
| --- | --- |

(131)

Pidades silmas asjaolu, et Hiina RV impordiga kaasnes ühenduse tootmisharu hindade oluline allalöömine, leitakse, et kõnealune dumpinguhinnaga import avaldas uurimisperioodist saadik üldist survet ühenduse turul valitsevatele hindadele, takistades ühenduse tootmisharu tõstmast oma müügihindu ulatuses, mis oleks võimaldanud saavutatud kulutasuvuse taseme säilitamist.

| (132) | Nagu märgitud põhjenduses 89, vaatamata Hiina impordi mõjule, mis halvendas teatavaid kahjunäitajaid, jõuti üldisele järeldusele, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju ei olnud oluline. Neid järeldusi tuleks aga tõlgendada koos tarbimise, impordi ja teatavate kahjunäitajate arengu prognoosiga, mis tehti uurimisperioodile järgnenud aja kohta ja mida kirjeldati põhjendustes 91–112. |
| --- | --- |

(132)

Nagu märgitud põhjenduses 89, vaatamata Hiina impordi mõjule, mis halvendas teatavaid kahjunäitajaid, jõuti üldisele järeldusele, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju ei olnud oluline. Neid järeldusi tuleks aga tõlgendada koos tarbimise, impordi ja teatavate kahjunäitajate arengu prognoosiga, mis tehti uurimisperioodile järgnenud aja kohta ja mida kirjeldati põhjendustes 91–112.

| (133) | Nagu kirjeldatud põhjenduses 93, näitavad uurimisperioodi ja 2008. aasta detsembri vahelist perioodi käsitlevad andmed, et kõnealuse aasta kahe viimase kuu jooksul ei ole dumpinguhinnaga impordi maht võrreldes 2007. aastaga vähenenud ja seda hoolimata sellest, et juba 2008. aasta novembris ja detsembris oli selgeid märke ühenduse tarbimise langusest. See näitab, et algav tarbimislangus ei mõjutanud impordi mahtu ühelgi viisil, selle turuosa hoopis suurenes. Ei ole põhjust uskuda, et samas olukorras või veel halvema lähiaja stsenaariumi korral see tendents muutuks. |
| --- | --- |

(133)

Nagu kirjeldatud põhjenduses 93, näitavad uurimisperioodi ja 2008. aasta detsembri vahelist perioodi käsitlevad andmed, et kõnealuse aasta kahe viimase kuu jooksul ei ole dumpinguhinnaga impordi maht võrreldes 2007. aastaga vähenenud ja seda hoolimata sellest, et juba 2008. aasta novembris ja detsembris oli selgeid märke ühenduse tarbimise langusest. See näitab, et algav tarbimislangus ei mõjutanud impordi mahtu ühelgi viisil, selle turuosa hoopis suurenes. Ei ole põhjust uskuda, et samas olukorras või veel halvema lähiaja stsenaariumi korral see tendents muutuks.

| (134) | Ent isegi juhul, kui dumpinguhinnaga impordi maht väheneb teataval määral absoluutarvudes, jääb selle turuosa stabiilseks või kasvab veelgi, ja seda suhteliselt kiiresti kahaneva turu tingimustes. Leitakse, et isegi siis, kui Hiina import väheneks proportsionaalselt rohkem, kui väheneb tarbimine, tuleb kahaneva turu tingimustes pidada madala hinnaga Hinna päritolu kaupade suurte koguste kohalolu kahju tekitavaks teguriks, sest see avaldab turul valitsevale üldisele hinnatasemele survet langetamise suunas. Arvestades kaubavarude ülejääki ja klientide püüdlusi vähendada tootmiskulusid, et jääda konkurentsivõimeliseks, on tõenäoline, et sisendtoodete hinnad peavad ühtlustuma kõige madalama hinnatasemega (mis on Hiina hind). Kvaliteet ja tarnekindlus, mis seni võisid rääkida ühenduse tootmisharu kasuks, ei pruugi enam nii suurt rolli mängida ja ühenduse tootmisharu peab madala hinnaga Hiina toodete survel oma hindu langetama. |
| --- | --- |

(134)

Ent isegi juhul, kui dumpinguhinnaga impordi maht väheneb teataval määral absoluutarvudes, jääb selle turuosa stabiilseks või kasvab veelgi, ja seda suhteliselt kiiresti kahaneva turu tingimustes. Leitakse, et isegi siis, kui Hiina import väheneks proportsionaalselt rohkem, kui väheneb tarbimine, tuleb kahaneva turu tingimustes pidada madala hinnaga Hinna päritolu kaupade suurte koguste kohalolu kahju tekitavaks teguriks, sest see avaldab turul valitsevale üldisele hinnatasemele survet langetamise suunas. Arvestades kaubavarude ülejääki ja klientide püüdlusi vähendada tootmiskulusid, et jääda konkurentsivõimeliseks, on tõenäoline, et sisendtoodete hinnad peavad ühtlustuma kõige madalama hinnatasemega (mis on Hiina hind). Kvaliteet ja tarnekindlus, mis seni võisid rääkida ühenduse tootmisharu kasuks, ei pruugi enam nii suurt rolli mängida ja ühenduse tootmisharu peab madala hinnaga Hiina toodete survel oma hindu langetama.

| (135) | Kokkuvõtteks võib öelda, et kuigi ühenduse tootmisharu ei kannatanud vaatlusalusel perioodil olulist kahju, oli ta uurimisperioodi lõpuks kaitsetus olukorras (vt põhjendus 89), esinesid kõik märgid selle kohta, et pärast uurimisperioodi võib kahju tekkida (vt põhjendus 112) ja kahju ohu tingimus oligi juba täidetud, nagu selgitatud põhjenduses 126; seepärast järeldatakse, et dumpinguhinnaga Hiina impordiga seotud ohu ja ühenduse tootmisharu suhtes prognoositud kahju vahel on põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(135)

Kokkuvõtteks võib öelda, et kuigi ühenduse tootmisharu ei kannatanud vaatlusalusel perioodil olulist kahju, oli ta uurimisperioodi lõpuks kaitsetus olukorras (vt põhjendus 89), esinesid kõik märgid selle kohta, et pärast uurimisperioodi võib kahju tekkida (vt põhjendus 112) ja kahju ohu tingimus oligi juba täidetud, nagu selgitatud põhjenduses 126; seepärast järeldatakse, et dumpinguhinnaga Hiina impordiga seotud ohu ja ühenduse tootmisharu suhtes prognoositud kahju vahel on põhjuslik seos.

3.   Muude tegurite mõju

3.1.   Ühenduse tootmisharu import ja eksport

| (136) | Selgus, et teatavad ühenduse tootmisharu äriühingud importisid piiratud koguses vaatlusalust toodet Hiina RV-st ja teistest riikidest. Selle impordi (hinnanguliselt vähem kui 2 % Hiina RV koguimpordist) eesmärk oli rahuldada klientide spetsiifilised nõuded, st nõuti kas niisuguseid tooteid, mida ühenduses ei valmistata, või eriti madala hinnaga tooteid. Arvestades, et kõnealused impordikogused on väga väiksed, ei kõrvalda see import eespool kirjeldatud põhjuslikku seost. |
| --- | --- |

(136)

Selgus, et teatavad ühenduse tootmisharu äriühingud importisid piiratud koguses vaatlusalust toodet Hiina RV-st ja teistest riikidest. Selle impordi (hinnanguliselt vähem kui 2 % Hiina RV koguimpordist) eesmärk oli rahuldada klientide spetsiifilised nõuded, st nõuti kas niisuguseid tooteid, mida ühenduses ei valmistata, või eriti madala hinnaga tooteid. Arvestades, et kõnealused impordikogused on väga väiksed, ei kõrvalda see import eespool kirjeldatud põhjuslikku seost.

| (137) | Lisaks on üks ühenduse kontsern seotud ühe Hiina eksportiva tootjaga aktsiate vähemusosaluse kaudu. Tehti kindlaks, et kõnealusel Hiina eksportival tootjal puudub eksportmüük sellistele ühenduse äriühingutele, mis on seotud kõnealuse ühenduse tootjaga. Seepärast järeldati, et osutatud aktsiate vähemusosalus ei mõjuta ühenduse tootmisharu olukorda ning ei ole ka tõenäoline, et see võiks juhtuda tulevikus. |
| --- | --- |

(137)

Lisaks on üks ühenduse kontsern seotud ühe Hiina eksportiva tootjaga aktsiate vähemusosaluse kaudu. Tehti kindlaks, et kõnealusel Hiina eksportival tootjal puudub eksportmüük sellistele ühenduse äriühingutele, mis on seotud kõnealuse ühenduse tootjaga. Seepärast järeldati, et osutatud aktsiate vähemusosalus ei mõjuta ühenduse tootmisharu olukorda ning ei ole ka tõenäoline, et see võiks juhtuda tulevikus.

| (138) | Üks ühenduse kontsern on importinud suurtes kogustes terastorusid Argentinas ja Mehhikos asuvatelt seotud äriühingutelt. Tegemist oli enamasti selliste kvaliteettoodetega nagu torujuhtmetes kasutatavad torud ja puuraugutorud; kõnealune import moodustas alla 10 % selle tooterühma ühenduse toodangust. Toodete kaupa võrdlemisel selgus, et kõnealune import ei löönud alla ühenduse tootmisharu müügihindu. Seepärast järeldati, et kõnealune import ei põhjustanud ega põhjusta tulevikus ühenduse tootmisharule kahju. |
| --- | --- |

(138)

Üks ühenduse kontsern on importinud suurtes kogustes terastorusid Argentinas ja Mehhikos asuvatelt seotud äriühingutelt. Tegemist oli enamasti selliste kvaliteettoodetega nagu torujuhtmetes kasutatavad torud ja puuraugutorud; kõnealune import moodustas alla 10 % selle tooterühma ühenduse toodangust. Toodete kaupa võrdlemisel selgus, et kõnealune import ei löönud alla ühenduse tootmisharu müügihindu. Seepärast järeldati, et kõnealune import ei põhjustanud ega põhjusta tulevikus ühenduse tootmisharule kahju.

| (139) | Nagu nähtub järgmisest tabelist, püsis eksportmüügi maht vaatlusalusel perioodil stabiilsena. Uuriti ka ühenduse tootmisharu eksporti ning võib välistada võimaluse, et see mõjutas ühenduse tootmisharule tekkinud kahju. Kõigepealt eraldati nõuetekohaselt võimalikud mõjutegurid ja neid uuriti uurimise käigus. Teiseks, nagu märgitud põhjenduses 102, jääb ühenduse eksport prognooside kohaselt stabiilseks võrreldes ühenduse turu vähenenud tootmis- ja müügimahtudega, sest eksport keskendub teistele turulõikudele, nagu selgitati põhjenduses 102.









  Ühenduse tootmisharu | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportmüük (tonnides) | 1 651 514 | 1 825 543 | 1 711 165 | 1 646 927 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 111 | 104 | 100 |

(139)

Nagu nähtub järgmisest tabelist, püsis eksportmüügi maht vaatlusalusel perioodil stabiilsena. Uuriti ka ühenduse tootmisharu eksporti ning võib välistada võimaluse, et see mõjutas ühenduse tootmisharule tekkinud kahju. Kõigepealt eraldati nõuetekohaselt võimalikud mõjutegurid ja neid uuriti uurimise käigus. Teiseks, nagu märgitud põhjenduses 102, jääb ühenduse eksport prognooside kohaselt stabiilseks võrreldes ühenduse turu vähenenud tootmis- ja müügimahtudega, sest eksport keskendub teistele turulõikudele, nagu selgitati põhjenduses 102.

Ühenduse tootmisharu

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Eksportmüük (tonnides)

1 651 514

1 825 543

1 711 165

1 646 927

Indeks (2005 = 100)

100

111

104

100

3.2.   Import kolmandatest riikidest (Venemaa ja Ukraina)

| (140) | Nii Venemaalt kui ka Ukrainast pärineva impordi kogus vähenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, nagu näha allpool esitatud tabelist. Nende ühine turuosa on järjekindlalt kahanenud: 2005. aastal oli see 15,4 %, uurimisperioodil 4,4 %. Samal ajal tõusis selle impordi keskmine hind 33 %. Oluline on märkida, et Venemaa ja Ukraina impordi suhtes kehtivad alates 2006. aastast dumpinguvastased meetmed (vt ka põhjendus 86). Seepärast ei ole tabelites esitatud hinnad need, millega tooted tegelikult EÜ turule sisenesid. Kui nendele hindadele lisada dumpinguvastane tollimaks, on Venemaalt ja Ukrainast pärineva impordi hind uurimisperioodil 860 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(140)

Nii Venemaalt kui ka Ukrainast pärineva impordi kogus vähenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, nagu näha allpool esitatud tabelist. Nende ühine turuosa on järjekindlalt kahanenud: 2005. aastal oli see 15,4 %, uurimisperioodil 4,4 %. Samal ajal tõusis selle impordi keskmine hind 33 %. Oluline on märkida, et Venemaa ja Ukraina impordi suhtes kehtivad alates 2006. aastast dumpinguvastased meetmed (vt ka põhjendus 86). Seepärast ei ole tabelites esitatud hinnad need, millega tooted tegelikult EÜ turule sisenesid. Kui nendele hindadele lisada dumpinguvastane tollimaks, on Venemaalt ja Ukrainast pärineva impordi hind uurimisperioodil 860 eurot tonni kohta.

| (141) | Võttes arvesse Hiina RV-st ning Venemaalt ja Ukrainast pärineva impordi keskmise hinna alatist hinnavahet EÜ turule sisenemisel, ning asjaolu, et Venemaa ja Ukraina import olid selgesti Hiina impordile konkurendiks samas turuhinna piirkonnas, järeldatakse, et Venemaa ja Ukraina turuosa järsk vähenemine on seotud asjaoluga, et kehtestatud dumpinguvastased meetmed vähendasid nende impordi konkurentsivõimet võistluses Hiina päritolu dumpinguhinnaga impordiga, mille tagajärjel Venemaa ja Ukraina hõivatud turuosa kahanes. Tuleb ka märkida, et see kahanemine oli juba nii suur, et kui Hiina impordi turuosa peaks veel suurenema, siis toimub see kõige ilmsema hinnatasemelt lähima konkurendi arvel, kelleks on ühenduse tootmisharu.









  Venemaa ja Ukraina | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordi maht (tonnides) | 395 926 | 255 394 | 172 155 | 140 910 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 65 | 43 | 36 |
| Impordi turuosa | 15,4 % | 9,4 % | 5,5 % | 4,4 % |
| Impordihind (eurot tonni kohta) | 613 | 672 | 777 | 814 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 110 | 127 | 133 |
| Allikas: Eurostat. |

(141)

Võttes arvesse Hiina RV-st ning Venemaalt ja Ukrainast pärineva impordi keskmise hinna alatist hinnavahet EÜ turule sisenemisel, ning asjaolu, et Venemaa ja Ukraina import olid selgesti Hiina impordile konkurendiks samas turuhinna piirkonnas, järeldatakse, et Venemaa ja Ukraina turuosa järsk vähenemine on seotud asjaoluga, et kehtestatud dumpinguvastased meetmed vähendasid nende impordi konkurentsivõimet võistluses Hiina päritolu dumpinguhinnaga impordiga, mille tagajärjel Venemaa ja Ukraina hõivatud turuosa kahanes. Tuleb ka märkida, et see kahanemine oli juba nii suur, et kui Hiina impordi turuosa peaks veel suurenema, siis toimub see kõige ilmsema hinnatasemelt lähima konkurendi arvel, kelleks on ühenduse tootmisharu.

Venemaa ja Ukraina

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Impordi maht (tonnides)

395 926

255 394

172 155

140 910

Indeks (2005 = 100)

100

65

43

36

Impordi turuosa

15,4 %

9,4 %

5,5 %

4,4 %

Impordihind (eurot tonni kohta)

613

672

777

814

Indeks (2005 = 100)

100

110

127

133

Allikas: Eurostat.

3.3.   Import muudest kolmandatest riikidest

| (142) | 2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenesid märkimisväärselt nii muudest riikidest pärineva impordi maht kui ka turuhinnad. Turuhindade analüüs näitab, et nendest riikides pärinevate toodete hinnad on väga kõrged võrreldes ühenduse tootmisharu toodetud ja müüdud toodetega ja Hiina päritolu dumpinguhinnaga impordiga.









  Muud kolmandad riigid | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina |
| Impordi maht (tonnides) | 54 082 | 53 423 | 60 556 | 70 804 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 99 | 112 | 131 |
| Impordi turuosa | 2,1 % | 2,0 % | 1,9 % | 2,2 % |
| Jaapan |
| Impordi maht (tonnides) | 40 686 | 61 807 | 45 719 | 41 028 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 152 | 112 | 101 |
| Impordi turuosa | 1,6 % | 2,3 % | 1,5 % | 1,3 % |
| USA |
| Impordi maht (tonnides) | 25 866 | 18 006 | 26 875 | 41 226 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 70 | 104 | 159 |
| Impordi turuosa | 1,0 % | 0,7 % | 0,9 % | 1,3 % |
| Mehhiko |
| Impordi maht (tonnides) | 16 211 | 18 412 | 30 001 | 25 771 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 114 | 185 | 159 |
| Impordi turuosa | 0,6 % | 0,7 % | 1,0 % | 0,8 % |
| Kõik muud |
| Impordi maht (tonnides) | 63 107 | 64 620 | 77 647 | 90 788 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 102 | 123 | 144 |
| Impordi turuosa | 2,5 % | 2,4 % | 2,5 % | 2,9 % |
| Muud kolmandad riigid kokku |
| Impordi maht (tonnides) | 199 952 | 216 268 | 240 798 | 269 617 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 108 | 120 | 135 |
| Impordi turuosa | 7,8 % | 8,0 % | 7,6 % | 8,5 % |
| Impordihind (eurot tonni kohta) | 1 332 | 1 911 | 1 875 | 1 709 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 143 | 141 | 128 |
| Allikas: Eurostat. |

(142)

2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenesid märkimisväärselt nii muudest riikidest pärineva impordi maht kui ka turuhinnad. Turuhindade analüüs näitab, et nendest riikides pärinevate toodete hinnad on väga kõrged võrreldes ühenduse tootmisharu toodetud ja müüdud toodetega ja Hiina päritolu dumpinguhinnaga impordiga.

Muud kolmandad riigid

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Argentina

Impordi maht (tonnides)

54 082

53 423

60 556

70 804

Indeks (2005 = 100)

100

99

112

131

Impordi turuosa

2,1 %

2,0 %

1,9 %

2,2 %

Jaapan

Impordi maht (tonnides)

40 686

61 807

45 719

41 028

Indeks (2005 = 100)

100

152

112

101

Impordi turuosa

1,6 %

2,3 %

1,5 %

1,3 %

USA

Impordi maht (tonnides)

25 866

18 006

26 875

41 226

Indeks (2005 = 100)

100

70

104

159

Impordi turuosa

1,0 %

0,7 %

0,9 %

1,3 %

Mehhiko

Impordi maht (tonnides)

16 211

18 412

30 001

25 771

Indeks (2005 = 100)

100

114

185

159

Impordi turuosa

0,6 %

0,7 %

1,0 %

0,8 %

Kõik muud

Impordi maht (tonnides)

63 107

64 620

77 647

90 788

Indeks (2005 = 100)

100

102

123

144

Impordi turuosa

2,5 %

2,4 %

2,5 %

2,9 %

Muud kolmandad riigid kokku

Impordi maht (tonnides)

199 952

216 268

240 798

269 617

Indeks (2005 = 100)

100

108

120

135

Impordi turuosa

7,8 %

8,0 %

7,6 %

8,5 %

Impordihind (eurot tonni kohta)

1 332

1 911

1 875

1 709

Indeks (2005 = 100)

100

143

141

128

Allikas: Eurostat.

| (143) | Argentinast ja Mehhikost pärineva impordi hinnad olid keskmiselt palju kõrgemad kui ühenduse tootmisharu keskmised müügihinnad. Nagu selgitatud põhjenduses 138, ei löönud Argentina ja Mehhiko hinnad ühenduse hindu alla. |
| --- | --- |

(143)

Argentinast ja Mehhikost pärineva impordi hinnad olid keskmiselt palju kõrgemad kui ühenduse tootmisharu keskmised müügihinnad. Nagu selgitatud põhjenduses 138, ei löönud Argentina ja Mehhiko hinnad ühenduse hindu alla.

| (144) | Jaapanist ja USAst pärineva impordi hinnad olid samuti keskmiselt palju kõrgemad kui ühenduse tootmisharu keskmised müügihinnad. Pealegi ei kasvanud selle impordi turuosa üldse. Seepärast ei saa ka kõnealust import pidada ühendusele tekkinud kahju võimalikuks allikaks. |
| --- | --- |

(144)

Jaapanist ja USAst pärineva impordi hinnad olid samuti keskmiselt palju kõrgemad kui ühenduse tootmisharu keskmised müügihinnad. Pealegi ei kasvanud selle impordi turuosa üldse. Seepärast ei saa ka kõnealust import pidada ühendusele tekkinud kahju võimalikuks allikaks.

| (145) | Kõikidest muudest riikidest pärineva impordi maht kokku on nii väike, et seda ei saa pidada kahju põhjustajaks. Seepärast järeldatakse, et mujalt kui Hiinast pärinev import ei põhjustanud ühenduse tootmisharule kahju ning ei ole põhjust arvata, et selline kahju võiks lähemal ajal tekkida. |
| --- | --- |

(145)

Kõikidest muudest riikidest pärineva impordi maht kokku on nii väike, et seda ei saa pidada kahju põhjustajaks. Seepärast järeldatakse, et mujalt kui Hiinast pärinev import ei põhjustanud ühenduse tootmisharule kahju ning ei ole põhjust arvata, et selline kahju võiks lähemal ajal tekkida.

3.4.   Konkurents muude ühenduse tootjatega

| (146) | Ei ole põhjust arvata, et muud ühenduse tootjad, kes ei toetanud kaebust aktiivselt, oleksid olnud uurimisperioodil väga erinevas olukorras võrreldes ühenduse tootmisharuga või et nende olukord võiks erineda tulevikus. Ei ole märke, mis annaksid tunnistust sellest, et kõnealuste tootjate käitumine võiks tekitada ühenduse tootmisharule kahju lähemas tulevikus. |
| --- | --- |

(146)

Ei ole põhjust arvata, et muud ühenduse tootjad, kes ei toetanud kaebust aktiivselt, oleksid olnud uurimisperioodil väga erinevas olukorras võrreldes ühenduse tootmisharuga või et nende olukord võiks erineda tulevikus. Ei ole märke, mis annaksid tunnistust sellest, et kõnealuste tootjate käitumine võiks tekitada ühenduse tootmisharule kahju lähemas tulevikus.

3.5.   Tootmiskulud (toormaterjal)

| (147) | Nagu märgitud põhjenduses 80, on ühenduse tootmisharul õnnestunud suunata vaatlusalusel perioodil toimunud hinnatõus piisaval määral tõstetud müügihindadesse. Sellest tulenevalt võib väita, et 2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal on ühenduse tootmisharu ilmutanud suutlikkust normaaltingimustes tulemuslikult tegutseda ja asjakohaselt reageerida ostuhindade muutustele. |
| --- | --- |

(147)

Nagu märgitud põhjenduses 80, on ühenduse tootmisharul õnnestunud suunata vaatlusalusel perioodil toimunud hinnatõus piisaval määral tõstetud müügihindadesse. Sellest tulenevalt võib väita, et 2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal on ühenduse tootmisharu ilmutanud suutlikkust normaaltingimustes tulemuslikult tegutseda ja asjakohaselt reageerida ostuhindade muutustele.

| (148) | Nagu märgitud põhjenduses 107, suurenesid kulud uurimisperioodi järel märkimisväärselt ning hinnangute kohaselt jätkub see tendents ka tulevikus. Peamiseks põhjuseks peetakse prognoositud püsikulude suhtelist suurenemist, mis tuleneb tootmisvõimsuse madalamast rakendamise astmest. Igal juhul tuleb arvesse võtta, et ühenduse tootmisharu keskmiste kulude üldine suurenemine võib olla põhjustatud ka tootevaliku muutusest, mida ühenduse tootmisharu on sunnitud tegema, sest teatavad dumpinghinnaga müüdavad Hiinast imporditud tooteliigid avaldavad jõulist survet hindade langetamiseks. |
| --- | --- |

(148)

Nagu märgitud põhjenduses 107, suurenesid kulud uurimisperioodi järel märkimisväärselt ning hinnangute kohaselt jätkub see tendents ka tulevikus. Peamiseks põhjuseks peetakse prognoositud püsikulude suhtelist suurenemist, mis tuleneb tootmisvõimsuse madalamast rakendamise astmest. Igal juhul tuleb arvesse võtta, et ühenduse tootmisharu keskmiste kulude üldine suurenemine võib olla põhjustatud ka tootevaliku muutusest, mida ühenduse tootmisharu on sunnitud tegema, sest teatavad dumpinghinnaga müüdavad Hiinast imporditud tooteliigid avaldavad jõulist survet hindade langetamiseks.

| (149) | Nagu märgitud põhjenduses 105, võib ühenduse tootmisharu jaoks teatavate toodete turg hindade olulise allalöömise tagajärjel märkimisväärselt kahaneda või lausa kaduda, mis sunnib teda suurendama oma toodangus selliste tooteliikide osakaalu, millel on kõrgem müügihind, aga ka proportsionaalselt suuremad tootmiskulud. Paistab, et vastupidiselt analüüsitaval perioodil toimunule, ei ole ühenduse tootmisharul enam piisavalt vahendeid, et suunata kulude suurenemine müügihindadesse; põhjuseks on Hiina impordi surve turuosale ja müügihindadele. |
| --- | --- |

(149)

Nagu märgitud põhjenduses 105, võib ühenduse tootmisharu jaoks teatavate toodete turg hindade olulise allalöömise tagajärjel märkimisväärselt kahaneda või lausa kaduda, mis sunnib teda suurendama oma toodangus selliste tooteliikide osakaalu, millel on kõrgem müügihind, aga ka proportsionaalselt suuremad tootmiskulud. Paistab, et vastupidiselt analüüsitaval perioodil toimunule, ei ole ühenduse tootmisharul enam piisavalt vahendeid, et suunata kulude suurenemine müügihindadesse; põhjuseks on Hiina impordi surve turuosale ja müügihindadele.

3.6.   Majanduslangusest tingitud kahanemissuundumus õmblusteta torude turul ühenduses

| (150) | Tarbimislanguse ja vähenenud nõudluse prognoositavad tagajärjed avaldavad kahtlemata mõju ka ühenduse tootmisharu üldisele olukorrale. Tõenäoline negatiivne mõju võib aga olla suurem või väiksem sõltuvalt sellest, milliseks kujuneb Hiina impordile kuuluv turuosa. Isegi kui pidada majanduslangust põhjuseks, mis on kahjustanud ühenduse tootmisharu alates 2008. aasta novembrist, ei saa see vähendada seda kahjulikku mõju, mis tuleneb sellest, et EÜ turul on suured kogused Hiinast dumpinguhinnaga imporditud kaupa, mille hind on väga madal. Ühenduse tootmisharul võiks isegi kahanevate mahtude puhul õnnestuda säilitada vajalik hinnatase ja sel viisil vähendada tarbimislanguse negatiivset mõju, kui ei oleks dumpinguhinnaga Hiina impordi kõlvatut konkurentsi, mille väga madalad hinnad avaldavad survet turu hinnatasemele. Seepärast ei saa majanduslangust pidada põhjuseks, mis kõrvaldaks kahju ohu ja Hiina impordi vahelise põhjusliku seose. |
| --- | --- |

(150)

Tarbimislanguse ja vähenenud nõudluse prognoositavad tagajärjed avaldavad kahtlemata mõju ka ühenduse tootmisharu üldisele olukorrale. Tõenäoline negatiivne mõju võib aga olla suurem või väiksem sõltuvalt sellest, milliseks kujuneb Hiina impordile kuuluv turuosa. Isegi kui pidada majanduslangust põhjuseks, mis on kahjustanud ühenduse tootmisharu alates 2008. aasta novembrist, ei saa see vähendada seda kahjulikku mõju, mis tuleneb sellest, et EÜ turul on suured kogused Hiinast dumpinguhinnaga imporditud kaupa, mille hind on väga madal. Ühenduse tootmisharul võiks isegi kahanevate mahtude puhul õnnestuda säilitada vajalik hinnatase ja sel viisil vähendada tarbimislanguse negatiivset mõju, kui ei oleks dumpinguhinnaga Hiina impordi kõlvatut konkurentsi, mille väga madalad hinnad avaldavad survet turu hinnatasemele. Seepärast ei saa majanduslangust pidada põhjuseks, mis kõrvaldaks kahju ohu ja Hiina impordi vahelise põhjusliku seose.

4.   Järeldus põhjuslike seoste kohta

| (151) | Asjaolu, et ajaliselt langesid kokku ühest küljest Hiina RV-st pärineva dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemine, turuosa suurenemine ja hindade allalöömine ning teisest küljest kõikide selliste tegurite ilmnemine, mis näitavad, et on olemas kindel ja vahetu oht kahju tekkimiseks, mis võib kaasa tuua ühenduse tootmisharu olukorra olulise halvenemise, viib järelduseni, et dumpinguhinnaga import tekitab ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses, kui kõnealuse impordi suhtes ei võeta kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

(151)

Asjaolu, et ajaliselt langesid kokku ühest küljest Hiina RV-st pärineva dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemine, turuosa suurenemine ja hindade allalöömine ning teisest küljest kõikide selliste tegurite ilmnemine, mis näitavad, et on olemas kindel ja vahetu oht kahju tekkimiseks, mis võib kaasa tuua ühenduse tootmisharu olukorra olulise halvenemise, viib järelduseni, et dumpinguhinnaga import tekitab ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses, kui kõnealuse impordi suhtes ei võeta kaitsemeetmeid.

| (152) | Analüüsiti ka muid tegureid, kuid neid ei peetud tõenäoliselt tekkida võiva kahju puhul otsustavaks. Muudest riikidest pärinev import, kulud ega ka vaatlusaluse toote vähenenud nõudlus majanduslanguse tingimustes ei vähenda seda võimalikku kahjulikku mõju, mida avaldab ühenduse turu olukorrale Hiina impordist tulenev oht. |
| --- | --- |

(152)

Analüüsiti ka muid tegureid, kuid neid ei peetud tõenäoliselt tekkida võiva kahju puhul otsustavaks. Muudest riikidest pärinev import, kulud ega ka vaatlusaluse toote vähenenud nõudlus majanduslanguse tingimustes ei vähenda seda võimalikku kahjulikku mõju, mida avaldab ühenduse turu olukorrale Hiina impordist tulenev oht.

| (153) | Eespool esitatud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõigi teadaolevalt ühenduse tootmisharu olukorda mõjutada võinud või tõenäoliselt mõjutada võivate tegurite toime dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust, tehakse järeldus, et Hiina RV-st pärinevast impordist tuleneb otsene oht ühenduse tootmisharule algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 9 tähenduses. |
| --- | --- |

(153)

Eespool esitatud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõigi teadaolevalt ühenduse tootmisharu olukorda mõjutada võinud või tõenäoliselt mõjutada võivate tegurite toime dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust, tehakse järeldus, et Hiina RV-st pärinevast impordist tuleneb otsene oht ühenduse tootmisharule algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 9 tähenduses.

G.   ÜHENDUSE HUVI

| (154) | Komisjon uuris, kas hoolimata dumpingu, selle kahjustava mõju, kahju ohu ja põhjusliku seose kohta tehtud järeldustest on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et käesoleval juhul ei ole meetmete võtmine ühenduse huvides. Sel eesmärgil hindas komisjon algmääruse artikli 21 lõike 1 kohaselt meetmete eeldatavat mõju kõigile asjaosalistele, samuti meetmete võtmata jätmise tõenäolisi tagajärgi. |
| --- | --- |

(154)

Komisjon uuris, kas hoolimata dumpingu, selle kahjustava mõju, kahju ohu ja põhjusliku seose kohta tehtud järeldustest on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et käesoleval juhul ei ole meetmete võtmine ühenduse huvides. Sel eesmärgil hindas komisjon algmääruse artikli 21 lõike 1 kohaselt meetmete eeldatavat mõju kõigile asjaosalistele, samuti meetmete võtmata jätmise tõenäolisi tagajärgi.

1.   Ühenduse tootmisharu huvid

| (155) | Võttes arvesse eespool esitatut, tuleks kehtestada meetmed Hiina RV-st pärineva impordi suhtes. Eeldatakse, et meetmete kehtestamise tulemusena tõuseksid asjaomasest riigist pärineva impordi hinnad ning ühenduse tootmisharul tekiks võimalus parandada oma olukorda, säilitades piisava toodangu mahu, müügimahu ja sellest tulenevalt ka turuosa. Meetmete puudumise korral eeldatakse, et tarbimislanguse tingimustes jätkab Hiina RV importimist väga madalate hindadega ning suurendab tänu sellele oma turuosa ja avaldab hindu allalöövat mõju turu üldisele hinnatasemele. Sellises olukorras ähvardab ühenduse tootmisharu otsene kahju oht, mis tuleneb Hiina impordi kohalolust tingitud müügimahu vähenemisest ja võimalikust hinnalangusest, mida põhjustab surve langetada turu hindu, kui Hiina impordi osakaal ühenduse turul suureneb. |
| --- | --- |

(155)

Võttes arvesse eespool esitatut, tuleks kehtestada meetmed Hiina RV-st pärineva impordi suhtes. Eeldatakse, et meetmete kehtestamise tulemusena tõuseksid asjaomasest riigist pärineva impordi hinnad ning ühenduse tootmisharul tekiks võimalus parandada oma olukorda, säilitades piisava toodangu mahu, müügimahu ja sellest tulenevalt ka turuosa. Meetmete puudumise korral eeldatakse, et tarbimislanguse tingimustes jätkab Hiina RV importimist väga madalate hindadega ning suurendab tänu sellele oma turuosa ja avaldab hindu allalöövat mõju turu üldisele hinnatasemele. Sellises olukorras ähvardab ühenduse tootmisharu otsene kahju oht, mis tuleneb Hiina impordi kohalolust tingitud müügimahu vähenemisest ja võimalikust hinnalangusest, mida põhjustab surve langetada turu hindu, kui Hiina impordi osakaal ühenduse turul suureneb.

2.   Muude ühenduse tootjate huvid

| (156) | Ei ole märke selle kohta, et muudel ühenduse tootjatel, kes ei toetanud kaebust aktiivselt, oleks teistsugused huvid kui ühenduse tootmisharul. Teadaolevate andmete kohaselt ei ole ühtki põhjust, miks ühenduse tootmisharu kohta tehtud analüüs ei võiks samavõrra kehtida ka muude kõnealuste äriühingute suhtes. |
| --- | --- |

(156)

Ei ole märke selle kohta, et muudel ühenduse tootjatel, kes ei toetanud kaebust aktiivselt, oleks teistsugused huvid kui ühenduse tootmisharul. Teadaolevate andmete kohaselt ei ole ühtki põhjust, miks ühenduse tootmisharu kohta tehtud analüüs ei võiks samavõrra kehtida ka muude kõnealuste äriühingute suhtes.

3.   Ühenduses asuvate sõltumatute importijate huvid

| (157) | Uurimises tegi koostööd ainult kuus importijat. Vaid üks importija, kelle import moodustab 1,5 % Hiina koguimpordist EÜsse, ostab üksnes Hiinast; selle importija kulutasuvus jääb alla 5 % ning tema on ka ainus, kes on väljendanud selget vastuseisu võimalikule meetmete kehtestamisele. Väärib siiski märkimist, et uurimisperioodil moodustas vaatlusalune toode selle äriühingu käibest vähem kui 10 %. Arvestades, et kui dumpinguvastased meetmed kehtestatakse kõikide Hiina tootjate suhtes, on tõenäoline, et sel importijal õnnestub suunata hinnatõus oma klientidele, sest ka tema otsesed konkurendid kogevad sama mõju. Kõik teised koostööd teinud importijad ostavad muudest allikatest, kaasa arvatud ühenduse tootmisharult (ühenduse tootmisharust ostmise maht on 25–95 % nende vajadusest) ja nende kulutasuvus on palju suurem. |
| --- | --- |

(157)

Uurimises tegi koostööd ainult kuus importijat. Vaid üks importija, kelle import moodustab 1,5 % Hiina koguimpordist EÜsse, ostab üksnes Hiinast; selle importija kulutasuvus jääb alla 5 % ning tema on ka ainus, kes on väljendanud selget vastuseisu võimalikule meetmete kehtestamisele. Väärib siiski märkimist, et uurimisperioodil moodustas vaatlusalune toode selle äriühingu käibest vähem kui 10 %. Arvestades, et kui dumpinguvastased meetmed kehtestatakse kõikide Hiina tootjate suhtes, on tõenäoline, et sel importijal õnnestub suunata hinnatõus oma klientidele, sest ka tema otsesed konkurendid kogevad sama mõju. Kõik teised koostööd teinud importijad ostavad muudest allikatest, kaasa arvatud ühenduse tootmisharult (ühenduse tootmisharust ostmise maht on 25–95 % nende vajadusest) ja nende kulutasuvus on palju suurem.

4.   Kasutajate huvid

| (158) | Vaid üks viiest koostööd tegevast kasutajast ostab üksnes Hiinast (ligikaudu 20 % ostumahust, ülejäänud enamasti ühenduse tootmisharult) ning väidab, et meetmete kehtestamine avaldaks tema äritegevusele olulist mõju. Selle äriühingu kulutasuvus on vaatlusalust toodet sisendina kasutavate toodete puhul väga suur: üle 10 %. Arvutused näitasid, et isegi halvimal juhul, st kui kogu Hiina päritolu materjal ostetakse ühenduse tootmisharu hindadega ja hinnatõusu ei õnnestu suunata klientidele, oleks mõju selle kasutaja kulutasuvusele väga väike (ligikaudu 1 % käibest). Seepärast leitakse, et võimalik meetmete kehtestamine ei too kaasa selle kasutaja huvide olulist kahjustamist |
| --- | --- |

(158)

Vaid üks viiest koostööd tegevast kasutajast ostab üksnes Hiinast (ligikaudu 20 % ostumahust, ülejäänud enamasti ühenduse tootmisharult) ning väidab, et meetmete kehtestamine avaldaks tema äritegevusele olulist mõju. Selle äriühingu kulutasuvus on vaatlusalust toodet sisendina kasutavate toodete puhul väga suur: üle 10 %. Arvutused näitasid, et isegi halvimal juhul, st kui kogu Hiina päritolu materjal ostetakse ühenduse tootmisharu hindadega ja hinnatõusu ei õnnestu suunata klientidele, oleks mõju selle kasutaja kulutasuvusele väga väike (ligikaudu 1 % käibest). Seepärast leitakse, et võimalik meetmete kehtestamine ei too kaasa selle kasutaja huvide olulist kahjustamist

5.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (159) | Järelduseks võib öelda, et hinnangute kohaselt ei avalda Hiina RV-st pärineva impordi suhtes kehtestatavad meetmed kahaneva turu tingimustes mõju EÜ turul pakutavatele mahtudele, sest ühenduse tootmisharul on piisavalt vaba tootmisvõimsust. Seepärast ei ole ette näha negatiivset mõju tarnekindlusele (tuleb meenutada, et ka ühenduse tootmisharu toodab samu tooteliike, mida imporditakse). Analüüsist selgus ka, et ei ole selliseid olulisi importijate või kasutajate huve, mida meetmete kehtestamine kahjustaks; seda järeldust kinnitab ka importijate ja kasutajate suhteliselt madal koostöötase. |
| --- | --- |

(159)

Järelduseks võib öelda, et hinnangute kohaselt ei avalda Hiina RV-st pärineva impordi suhtes kehtestatavad meetmed kahaneva turu tingimustes mõju EÜ turul pakutavatele mahtudele, sest ühenduse tootmisharul on piisavalt vaba tootmisvõimsust. Seepärast ei ole ette näha negatiivset mõju tarnekindlusele (tuleb meenutada, et ka ühenduse tootmisharu toodab samu tooteliike, mida imporditakse). Analüüsist selgus ka, et ei ole selliseid olulisi importijate või kasutajate huve, mida meetmete kehtestamine kahjustaks; seda järeldust kinnitab ka importijate ja kasutajate suhteliselt madal koostöötase.

H.   ETTEPANEK AJUTISTE DUMPINGUVASTASTE MEETMETE KOHTA

| (160) | Dumpingu, kahju, kahju ohu, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks Hiina RV-st pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestada ajutised meetmed, et vältida dumpinguhinnaga impordi põhjustatud kahju ühenduse tootmisharule, mis vastasel juhul kindlasti tekiks. |
| --- | --- |

(160)

Dumpingu, kahju, kahju ohu, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks Hiina RV-st pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestada ajutised meetmed, et vältida dumpinguhinnaga impordi põhjustatud kahju ühenduse tootmisharule, mis vastasel juhul kindlasti tekiks.

1.   Kahju kõrvaldamise tase

| (161) | Ajutised meetmed Hiina RV-st pärit impordi suhtes tuleks kehtestada tasemel, mis oleks piisav, et kõrvaldada ühenduse tootmisharule tekkida võiva kahju oht, mille on põhjustanud dumpinguhinnaga import, ületamata seejuures kindlaksmääratud dumpingumarginaali. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel võetakse tavaliselt arvesse, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma kulud ja saavutada enne maksude mahaarvamist kasum, mida tootmisharu võiks usutavasti saada tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral. |
| --- | --- |

(161)

Ajutised meetmed Hiina RV-st pärit impordi suhtes tuleks kehtestada tasemel, mis oleks piisav, et kõrvaldada ühenduse tootmisharule tekkida võiva kahju oht, mille on põhjustanud dumpinguhinnaga import, ületamata seejuures kindlaksmääratud dumpingumarginaali. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel võetakse tavaliselt arvesse, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma kulud ja saavutada enne maksude mahaarvamist kasum, mida tootmisharu võiks usutavasti saada tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral.

| (162) | Ühenduse tootmisharu on väitnud, et tavapäraste konkurentsitingimuste tagamiseks ühenduse turul, kus puudub dumpinguhinnaga import, on vaja 12 %-list kasumimarginaali. Hiina eksportijate ühendus on tunnistanud, et teatavates tingimustes võib vajalikuks kasumimarginaaliks pidada 8protsendilist marginaali. |
| --- | --- |

(162)

Ühenduse tootmisharu on väitnud, et tavapäraste konkurentsitingimuste tagamiseks ühenduse turul, kus puudub dumpinguhinnaga import, on vaja 12 %-list kasumimarginaali. Hiina eksportijate ühendus on tunnistanud, et teatavates tingimustes võib vajalikuks kasumimarginaaliks pidada 8protsendilist marginaali.

| (163) | Kahju ohtu käsitleva uurimise puhul on aga vaja palju enam hinnanguid ja prognoose kui uurimisperioodil esinenud olulise kahju uurimise puhul. Põhjus on selles, et kahju ohu mõiste nõuab prognoose sellise kahju tulevase realiseerumise suhtes, mida uurimisperioodil ei esinenud. Selles ebakindlas olukorras peeti asjakohaseks kasutada esialgu kasumimarginaali, mis määrati kindlaks sama toodet käsitlevas eelmises menetluses, (6) s.o 3 %. Sealjuures tunnistatakse, et seda küsimust tuleb veel uurida menetluse lõppetapis, mil on võimalik saada rohkem tõendeid prognoositud kahju kohta. |
| --- | --- |

(163)

Kahju ohtu käsitleva uurimise puhul on aga vaja palju enam hinnanguid ja prognoose kui uurimisperioodil esinenud olulise kahju uurimise puhul. Põhjus on selles, et kahju ohu mõiste nõuab prognoose sellise kahju tulevase realiseerumise suhtes, mida uurimisperioodil ei esinenud. Selles ebakindlas olukorras peeti asjakohaseks kasutada esialgu kasumimarginaali, mis määrati kindlaks sama toodet käsitlevas eelmises menetluses, (6) s.o 3 %. Sealjuures tunnistatakse, et seda küsimust tuleb veel uurida menetluse lõppetapis, mil on võimalik saada rohkem tõendeid prognoositud kahju kohta.

| (164) | Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus; selleks võrreldi hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud kaalutud keskmist impordihinda samal kaubandustasandil selle mittekahjustava hinnaga, millega ühenduse tootmisharu müüs toodet ühenduse turul (vt põhjendus 162). |
| --- | --- |

(164)

Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus; selleks võrreldi hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud kaalutud keskmist impordihinda samal kaubandustasandil selle mittekahjustava hinnaga, millega ühenduse tootmisharu müüs toodet ühenduse turul (vt põhjendus 162).

| (165) | Põhjenduses 163 osutatud võrdlemisel saadud erinevus väljendati protsendina uurimisperioodil kindlaks määratud impordi CIF-koguhinnast. Arvestades, et kahele koostööd tegevale Hiina tootjale võimaldati individuaalne kohtlemine, ning pidades silmas madalat koostöötaset, võeti kahjustava mõju kõrvaldamist võimaldavaks tasemeks kõigi kolme koostööd teinud Hiina eksportiva tootja kahjustavate marginaalide kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(165)

Põhjenduses 163 osutatud võrdlemisel saadud erinevus väljendati protsendina uurimisperioodil kindlaks määratud impordi CIF-koguhinnast. Arvestades, et kahele koostööd tegevale Hiina tootjale võimaldati individuaalne kohtlemine, ning pidades silmas madalat koostöötaset, võeti kahjustava mõju kõrvaldamist võimaldavaks tasemeks kõigi kolme koostööd teinud Hiina eksportiva tootja kahjustavate marginaalide kaalutud keskmine.

| (166) | Selliselt Hiina RV suhtes kindlaks tehtud kahjumarginaal oli oluliselt kõrgem täheldatud dumpingumarginaalist.






  Äriühingu nimi | Kahjumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd | 15,6 % |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd | 15,1 % |
| Muud koostööd tegevad äriühingud | 22,3 % |
| Kõik muud äriühingud | 24,2 % |

(166)

Selliselt Hiina RV suhtes kindlaks tehtud kahjumarginaal oli oluliselt kõrgem täheldatud dumpingumarginaalist.

Äriühingu nimi

Kahjumarginaal

Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd

15,6 %

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd

15,1 %

Muud koostööd tegevad äriühingud

22,3 %

Kõik muud äriühingud

24,2 %

2.   Ajutised meetmed

| (167) | Eelöeldut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks kehtestada Hiina RV-st pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingu- või kahjumarginaali (sõltuvalt sellest, kumb on madalam) kõige madalamale leitud tasemele, st käesoleval juhul eranditult kahjumarginaalile. |
| --- | --- |

(167)

Eelöeldut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks kehtestada Hiina RV-st pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingu- või kahjumarginaali (sõltuvalt sellest, kumb on madalam) kõige madalamale leitud tasemele, st käesoleval juhul eranditult kahjumarginaalile.

| (168) | Eespool esitatut arvesse võttes soovitatakse järgmisi tollimaksumäärasid:






  Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks (%) |
| --- | --- | --- |
| Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd | 15,6 % |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd | 15,1 % |
| Muud koostööd tegevad äriühingud | 22,3 % |
| Kõik muud äriühingud | 24,2 % |

(168)

Eespool esitatut arvesse võttes soovitatakse järgmisi tollimaksumäärasid:

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks (%)

Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd

15,6 %

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd

15,1 %

Muud koostööd tegevad äriühingud

22,3 %

Kõik muud äriühingud

24,2 %

| (169) | Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seega kajastavad need nimetatud äriühingute puhul uurimisega kindlaks tehtud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast kogu riiki hõlmavast tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi pidi nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende kohta kehtib „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(169)

Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seega kajastavad need nimetatud äriühingute puhul uurimisega kindlaks tehtud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast kogu riiki hõlmavast tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi pidi nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende kohta kehtib „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (170) | Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (7) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate üksustega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(170)

Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (7) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate üksustega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (171) | Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tohiks jääktollimaksu määra kohaldada üksnes koostööst hoiduvate eksportijate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil ühendusse ei eksportinud. |
| --- | --- |

(171)

Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tohiks jääktollimaksu määra kohaldada üksnes koostööst hoiduvate eksportijate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil ühendusse ei eksportinud.

I.   LÕPPSÄTE

| (172) | Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamise teates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning lõpliku tollimaksu kehtestamise korral võib vajalikuks osutuda need uuesti läbi vaadata, |
| --- | --- |

(172)

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamise teates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning lõpliku tollimaksu kehtestamise korral võib vajalikuks osutuda need uuesti läbi vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate selliste rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes, mis on ümmarguse ristlõikega, mille välisläbimõõt ei ületa 406,4 mm ning mis on rahvusvahelise keevitusinstituudi (International Institute of Welding – IIW) valemi ja keemilise analüüsi kohaselt süsinikekvivalentväärtusega kuni 0,86 (8) ning mis kuuluvad CN-koodide ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 (9) (TARICi koodid 7304191020, 7304193020, 7304230020, 7304291020, 7304293020, 7304312020, 7304318030, 7304391010, 7304395220, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518120, 7304518930, 7304591010, 7304599230 ja 7304599320) alla.

2.   Ajutine dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja alljärgnevalt loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd, Huangshi City | 15,6 | A948 |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd, Qingzhou City | 15,1 | A949 |
| Lisas loetletud äriühingud | 22,3 | A950 |
| Kõik muud äriühingud | 24,2 | A999 |

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks (%)

TARICi lisakood

Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd, Huangshi City

15,6

A948

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd, Qingzhou City

15,1

A949

Lisas loetletud äriühingud

22,3

A950

Kõik muud äriühingud

24,2

A999

3.   Lõikes 1 osutatud toode lubatakse ühenduses vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist taotleda selle vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutlustega seotud üksikasjade avaldamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda komisjonilt ärakuulamist.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 21 lõikele 4 võivad asjaomased isikud teha märkusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. aprill 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Catherine ASHTON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

1

(2)  ELT C 174, 9.7.2008, lk 7.

2

(3)  Süsinikekvivalentväärtus määratakse kindlaks kooskõlas rahvusvahelise keevitusinstituudi (International Institute of Welding — IIW) avaldatud tehnilise aruandega (1967, IIW doc. IX-535-67).

3

(4)  Vt nõukogu 27. juuni 2006. aasta määrus (EÜ) nr 954/2006 (ELT L 175, 29.6.2006, lk 4, põhjendused 160–168). 2001. aastal, mis oli ainus kasumlik aasta eelmise uurimise uurimisperioodi kooksul, ulatusid investeeringud 65 miljoni euroni. 2004. aastaks (aasta, mil ühenduse tootmisharu kandis suurt kahju) oli see kahanenud 26 miljoni euroni.

4

(5)  ELT L 175, 29.6.2006, lk 4.

5

(6)  Vt nõukogu 27. juuni 2006. aasta määrus (EÜ) nr 954/2006 (ELT L 175, 29.6.2006, lk 4, põhjendus 233).

6

(7)

7

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction H |
| Office Nerv-105 |
| B-1049 Brussels |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction H

Office Nerv-105

B-1049 Brussels

(8)  Süsinikekvivalentväärtus määratakse kindlaks kooskõlas rahvusvahelise keevitusinstituudi (International Institute of Welding – IIW) avaldatud tehnilise aruandega (1967, IIW doc. IX-535-67).

8

(9)  Nagu on määratletud komisjoni 19. septembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1031/2008, millega muudetakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisa (ELT L 291, 31.10.2008, lk 1). Toote määratlus on määratud kindlaks vastavalt artikli 1 lõike 1 kohasele tootekirjeldusele ja vastavate CN-koodide tootekirjeldusele.

9

---

LISA

Artikli 1 lõikes 2 osutatud koostööd teinud tootjate loetelu, kelle suhtes kohaldatakse TARICi lisakoodi 950:

| Äriühingu nimi | Linn |
| --- | --- |
| Hengyang Valin MPM Co., Ltd | Hengyang |
| Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd | Hengyang |
| Handan Precise Seamless Steel Pipes Co., Ltd | Handan |
| Jiangsu Huacheng Industry Group Co., Ltd | Zhangjiagang |
| Jiangyin Metal Tube Making Factory | Jiangyin |
| Jiangyin City Seamless Steel Tube Factory | Jiangyin |
| Pangang Group Chengdu Iron & Steel Co., Ltd | Chengdu |
| Shenyang Xinda Co., Ltd | Shenyang |
| Suzhou Seamless Steel Tube Works | Suzhou |
| Tianjin Pipe (Group) Corporation (TPCO) | Tianjin |
| Wuxi Dexin Steel Tube Co., Ltd | Wuxi |
| Wuxi Dongwu Pipe Industry Co., Ltd | Wuxi |
| Wuxi Seamless Oil Pipe Co., Ltd | Wuxi |
| Zhangjiagang City Yiyang Pipe Producing Co., Ltd | Zhangjiagang |
| Zhangjiagang Yichen Steel Tube Co., Ltd | Zhangjiagang |

Äriühingu nimi

Linn

Hengyang Valin MPM Co., Ltd

Hengyang

Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd

Hengyang

Handan Precise Seamless Steel Pipes Co., Ltd

Handan

Jiangsu Huacheng Industry Group Co., Ltd

Zhangjiagang

Jiangyin Metal Tube Making Factory

Jiangyin

Jiangyin City Seamless Steel Tube Factory

Jiangyin

Pangang Group Chengdu Iron & Steel Co., Ltd

Chengdu

Shenyang Xinda Co., Ltd

Shenyang

Suzhou Seamless Steel Tube Works

Suzhou

Tianjin Pipe (Group) Corporation (TPCO)

Tianjin

Wuxi Dexin Steel Tube Co., Ltd

Wuxi

Wuxi Dongwu Pipe Industry Co., Ltd

Wuxi

Wuxi Seamless Oil Pipe Co., Ltd

Wuxi

Zhangjiagang City Yiyang Pipe Producing Co., Ltd

Zhangjiagang

Zhangjiagang Yichen Steel Tube Co., Ltd

Zhangjiagang

---

| 8.4.2009 | ET EN | Euroopa Liidu Teataja | L 94/75 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

ET EN

Euroopa Liidu Teataja

L 94/75

---

EUROOPA KESKPANGA MÄÄRUS (EÜ) nr 290/2009,

31. märts 2009,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) rahaloomeasutustes kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete hoiuste ja laenude suhtes kohaldatavate intressimäärade statistika kohta

(EKP/2009/7)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt, (1) eelkõige selle artikli 5 lõiget 1 ja artikli 6 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast Euroopa Keskpanga 20. detsembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) (rahaloomeasutustes kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete hoiuste ja laenude suhtes kohaldatavate intressimäärade statistika kohta) (2) jõustumist on selgunud mitmeid võimalusi kodumajapidamistele või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele antud uute laenude aruandlusvormi parendamiseks. Seetõttu tuleb seniseid aruandlusnõudeid muuta. |
| --- | --- |

(1)

Pärast Euroopa Keskpanga 20. detsembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) (rahaloomeasutustes kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete hoiuste ja laenude suhtes kohaldatavate intressimäärade statistika kohta) (2) jõustumist on selgunud mitmeid võimalusi kodumajapidamistele või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele antud uute laenude aruandlusvormi parendamiseks. Seetõttu tuleb seniseid aruandlusnõudeid muuta.

| (2) | Jaotustega uute laenude kohta, mille puhul näidatakse eraldi tagatud ja/või garanteeritud laenude intressimäärad ja mahud, peaks kaasnema euroala harmoneeritumad andmed ja see peaks lihtsustama riikide võrdlemist. |
| --- | --- |

(2)

Jaotustega uute laenude kohta, mille puhul näidatakse eraldi tagatud ja/või garanteeritud laenude intressimäärad ja mahud, peaks kaasnema euroala harmoneeritumad andmed ja see peaks lihtsustama riikide võrdlemist.

| (3) | Jaotused kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvatele ettevõtetele antud laenude mahtude kohta peaks andma täiendavat teavet väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate finantseerimise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Jaotused kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvatele ettevõtetele antud laenude mahtude kohta peaks andma täiendavat teavet väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate finantseerimise kohta.

| (4) | Jaotused uute laenude intressimäära fikseerimise algperioodi kohta peaksid andma teavet intressimäärade kohta suurema arvu fikseerimisperioodide osas, mis peaks suurendama iga liigi homogeensust. |
| --- | --- |

(4)

Jaotused uute laenude intressimäära fikseerimise algperioodi kohta peaksid andma teavet intressimäärade kohta suurema arvu fikseerimisperioodide osas, mis peaks suurendama iga liigi homogeensust.

| (5) | Iseseisev aruandlus krediitkaardivõla (osutatud ka kui krediitkaardilaen) suhtes kohaldatavate intressimäärade kohta võimaldab jälgida intressimäärasid ja tagada selle instrumendi ühtne kohtlemine kõikides euroala riikides. |
| --- | --- |

(5)

Iseseisev aruandlus krediitkaardivõla (osutatud ka kui krediitkaardilaen) suhtes kohaldatavate intressimäärade kohta võimaldab jälgida intressimäärasid ja tagada selle instrumendi ühtne kohtlemine kõikides euroala riikides.

| (6) | Täiendav liik „Uued laenud füüsilisest isikust ettevõtjatele”, mis on kodumajapidamistele muudel eesmärkidel antavate laenude alaliik, annab teavet äriregistrisse mittekantud ettevõtjate finantseerimise kohta ja aitab analüüsida majapidamistele antud laenude üldiseid arengusuundi. |
| --- | --- |

(6)

Täiendav liik „Uued laenud füüsilisest isikust ettevõtjatele”, mis on kodumajapidamistele muudel eesmärkidel antavate laenude alaliik, annab teavet äriregistrisse mittekantud ettevõtjate finantseerimise kohta ja aitab analüüsida majapidamistele antud laenude üldiseid arengusuundi.

| (7) | Täiendav aruandlus kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvatele ettevõtetele antud uute laenude kohta tähtaegade lõikes peaks lihtsustama lühi- ja pikaajalise rahastamise intressimäärade vahel vahe tegemist. |
| --- | --- |

(7)

Täiendav aruandlus kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvatele ettevõtetele antud uute laenude kohta tähtaegade lõikes peaks lihtsustama lühi- ja pikaajalise rahastamise intressimäärade vahel vahe tegemist.

| (8) | Stardilaenud ja arvelduskrediit tingivad selgitused, ümbermääratlused ja otsesema seose Euroopa Keskpanga 19. detsembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (uuestisõnastamine) (3). |
| --- | --- |

(8)

Stardilaenud ja arvelduskrediit tingivad selgitused, ümbermääratlused ja otsesema seose Euroopa Keskpanga 19. detsembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (uuestisõnastamine) (3).

| (9) | Samuti on vajalik vastu võtta selgemad reeglid riikide keskpankade (RKPd) poolt tehtava andmeesitajate stratifitseerimise ja valimi osas ning anda EKP nõukogule pädevus neid reegleid kontrollida, |
| --- | --- |

(9)

Samuti on vajalik vastu võtta selgemad reeglid riikide keskpankade (RKPd) poolt tehtava andmeesitajate stratifitseerimise ja valimi osas ning anda EKP nõukogule pädevus neid reegleid kontrollida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 2 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   EKP nõukogul on õigus kontrollida I lisa järgimist.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 2 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   EKP nõukogul on õigus kontrollida I lisa järgimist.”

| 2. | I lisa muudetakse kooskõlas käesoleva määruse I lisaga. |
| --- | --- |

2.

I lisa muudetakse kooskõlas käesoleva määruse I lisaga.

| 3. | II lisa asendatakse käesoleva määruse II lisaga. |
| --- | --- |

3.

II lisa asendatakse käesoleva määruse II lisaga.

| 4. | IV lisa asendatakse käesoleva määruse III lisaga. |
| --- | --- |

4.

IV lisa asendatakse käesoleva määruse III lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikli 1 lõiget 3 kohaldatakse alates 1. juunist 2010.

Frankfurt Maini ääres, 31. märts 2009

EKP nõukogu nimel

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

1

(2)  EÜT L 10, 12.1.2002, lk 24.

2

(3)  ELT L 15, 20.1.2009, lk 14.

3

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | 1. osa III jaotise punkt 7 asendatakse järgmisega:






  „7. | RKPd määratlevad stratifitseerimiskriteeriumid, mille alusel saab võimaliku andmeid esitava üldkogumi homogeenseteks kihtideks jagada. Kihte peetakse homogeenseks, kui kihtidesisese valimi põhjal hinnatud muutujate dispersioon on oluliselt madalam kui tegeliku andmeid esitava üldkogumi kogudispersioon (1). Stratifitseerimiskriteeriumid on seotud rahaloomeasutuste intressimäärade statistikaga, s.t stratifitseerimiskriteeriumide ning valimi põhjal hinnatavate intressimäärade ja koguste vahel on seos. |
| --- | --- | --- |

1.

1. osa III jaotise punkt 7 asendatakse järgmisega:

„7.

RKPd määratlevad stratifitseerimiskriteeriumid, mille alusel saab võimaliku andmeid esitava üldkogumi homogeenseteks kihtideks jagada. Kihte peetakse homogeenseks, kui kihtidesisese valimi põhjal hinnatud muutujate dispersioon on oluliselt madalam kui tegeliku andmeid esitava üldkogumi kogudispersioon (1). Stratifitseerimiskriteeriumid on seotud rahaloomeasutuste intressimäärade statistikaga, s.t stratifitseerimiskriteeriumide ning valimi põhjal hinnatavate intressimäärade ja koguste vahel on seos.

| 2. | 1. osa V jaotise punkt 16 asendatakse järgmisega:






  „16. | Iga RKP valib otstarbekaima riigi valimimahu n jaotuse kihtide vahel. Seepärast määratleb iga RKP, kui mitu andmeesitajat nh valitakse krediidiasutuste ja muude asutuste koguarvust Nh igas kihis. Iga kihi h valimisuhe nh/Nh võimaldab iga kihi dispersiooni hindamist. See tähendab, et igast kihist valitakse vähemalt kaks andmeesitajat.” |
| --- | --- | --- |

2.

1. osa V jaotise punkt 16 asendatakse järgmisega:

„16.

Iga RKP valib otstarbekaima riigi valimimahu n jaotuse kihtide vahel. Seepärast määratleb iga RKP, kui mitu andmeesitajat nh valitakse krediidiasutuste ja muude asutuste koguarvust Nh igas kihis. Iga kihi h valimisuhe nh/Nh võimaldab iga kihi dispersiooni hindamist. See tähendab, et igast kihist valitakse vähemalt kaks andmeesitajat.”

| 3. | 1. osa V jaotise punkt 20 asendatakse järgmisega:






  „20. | Kui RKP otsustab ühe kihi krediidiasutuste ja muude asutuste kõikse vaatluse kasuks, võib RKP selle kihi valimi koostada filiaalide tasandil. See eeldab, et RKP-l on asjaomase kihi krediidi- ja muude asutuste kogu tegevust hõlmav filiaalide loetelu ja asjakohane teave, mis on vajalik selleks, et hinnata uue tegevuse raames kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete suhtes kehtestatud intressimäärade muutumist filiaalide lõikes. Filiaalide valiku ja valimis hoidmise suhtes kehtivad kõik käesolevas lisas sätestatud nõuded. Valitud filiaalidest saavad tinglikud andmeesitajad, kelle suhtes kohaldatakse kõiki II lisas sätestatud aruandlusnõudeid. See menetlus ei piira nende krediidi- ja muude asutuste, mille juurde filiaalid kuuluvad, kohustust olla andmeesitajaks.” |
| --- | --- | --- |

3.

1. osa V jaotise punkt 20 asendatakse järgmisega:

„20.

Kui RKP otsustab ühe kihi krediidiasutuste ja muude asutuste kõikse vaatluse kasuks, võib RKP selle kihi valimi koostada filiaalide tasandil. See eeldab, et RKP-l on asjaomase kihi krediidi- ja muude asutuste kogu tegevust hõlmav filiaalide loetelu ja asjakohane teave, mis on vajalik selleks, et hinnata uue tegevuse raames kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete suhtes kehtestatud intressimäärade muutumist filiaalide lõikes. Filiaalide valiku ja valimis hoidmise suhtes kehtivad kõik käesolevas lisas sätestatud nõuded. Valitud filiaalidest saavad tinglikud andmeesitajad, kelle suhtes kohaldatakse kõiki II lisas sätestatud aruandlusnõudeid. See menetlus ei piira nende krediidi- ja muude asutuste, mille juurde filiaalid kuuluvad, kohustust olla andmeesitajaks.”

---

(1)  S.t kihtidesisese dispersiooni summa, mis saadakse valemigaFormula peab olema oluliselt väiksem kui andmeid esitava üldkogumi kogudispersioon, mis saadakse valemiga Formula, kusjuures h tähistab iga kihti, x intressimäära asutuse i jaoks, Formula kihi h tavalist keskmist intressimäära, n valimis olevate asutuste koguarvu ja Formula kõikide valimis olevate asutuste tavalist keskmist intressimäära.’

---

ANNEX II

II LISA

RAHALOOMEASUTUSTE INTRESSIMÄÄRADE STATISTIKA ARUANDLUSVORM

1   OSA

INTRESSIMÄÄRA LIIK

I.   Aastapõhine lepinguline intressimäär

Üldpõhimõte

| 1. | Intressimäära liik, mille andmeesitajad esitavad kõigi uue tegevuse ja bilansilise jäägiga seotud hoiuste ja laenude instrumendiliikide kohta, on aastapõhine lepinguline intressimäär (annualised agreed rate, AAR). See tähendab intressimäära, mille andmeesitaja on kodumajapidamise või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootva ettevõttega hoiuse või laenu jaoks eraldi kokku leppinud ning mis konverteeritakse aastat iseloomustavaks näitajaks ja mida väljendatakse protsendimäärana aasta kohta. AAR hõlmab kõiki hoiuse või laenuga seotud intressimakseid, kuid ei hõlma muid võimalikke kulusid. Disaažiot, mis tähendab erinevust laenu nominaalsumma ja kliendi saadud summa vahel, käsitatakse intressimaksena lepingu jõustumise ajal (aeg t0) ja seega kajastub see aastapõhises lepingulises intressimääras. |
| --- | --- |

1.

Intressimäära liik, mille andmeesitajad esitavad kõigi uue tegevuse ja bilansilise jäägiga seotud hoiuste ja laenude instrumendiliikide kohta, on aastapõhine lepinguline intressimäär (annualised agreed rate, AAR). See tähendab intressimäära, mille andmeesitaja on kodumajapidamise või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootva ettevõttega hoiuse või laenu jaoks eraldi kokku leppinud ning mis konverteeritakse aastat iseloomustavaks näitajaks ja mida väljendatakse protsendimäärana aasta kohta. AAR hõlmab kõiki hoiuse või laenuga seotud intressimakseid, kuid ei hõlma muid võimalikke kulusid. Disaažiot, mis tähendab erinevust laenu nominaalsumma ja kliendi saadud summa vahel, käsitatakse intressimaksena lepingu jõustumise ajal (aeg t0) ja seega kajastub see aastapõhises lepingulises intressimääras.

| 2. | Kui andmeesitaja ja kodumajapidamise või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootva ettevõtte vahel kokkulepitud intressimaksed kapitaliseeritakse aasta jooksul kindlate ajavahemike järel, näiteks kord kuus või kvartalis, mitte aga kord aastas, muudetakse lepinguline intressimäär aastapõhiseks järgmise aastapõhise lepingulise intressimäära tuletamise valemiga:



  kus:






  x | on AAR, |
| --- | --- | --- |
| rag | on andmeesitaja ja kodumajapidamise või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootva ettevõtte vahel kokku lepitud hoiuse või laenu aastane intressimäär, mille puhul hoiuse intresside kapitaliseerimise ja laenu kõigi maksete ja tagasimaksete kuupäevad jaotuvad regulaarselt kogu aastale, ning |
| n | on hoiuse puhul intressi kapitaliseerimise perioodide ja laenu puhul (tagasi)maksete perioodide arv aastas, s.t kord aastas toimuva makse puhul 1, kord poole aasta jooksul toimuvate maksete puhul 2, kord kvartalis toimuvate maksete puhul 4 ja kord kuus toimuvate maksete puhul 12. |

2.

Kui andmeesitaja ja kodumajapidamise või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootva ettevõtte vahel kokkulepitud intressimaksed kapitaliseeritakse aasta jooksul kindlate ajavahemike järel, näiteks kord kuus või kvartalis, mitte aga kord aastas, muudetakse lepinguline intressimäär aastapõhiseks järgmise aastapõhise lepingulise intressimäära tuletamise valemiga:

Formula

kus:

x

on AAR,

rag

on andmeesitaja ja kodumajapidamise või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootva ettevõtte vahel kokku lepitud hoiuse või laenu aastane intressimäär, mille puhul hoiuse intresside kapitaliseerimise ja laenu kõigi maksete ja tagasimaksete kuupäevad jaotuvad regulaarselt kogu aastale, ning

n

on hoiuse puhul intressi kapitaliseerimise perioodide ja laenu puhul (tagasi)maksete perioodide arv aastas, s.t kord aastas toimuva makse puhul 1, kord poole aasta jooksul toimuvate maksete puhul 2, kord kvartalis toimuvate maksete puhul 4 ja kord kuus toimuvate maksete puhul 12.

| 3. | Riikide keskpangad (RKPd) võivad nõuda, et andmeesitajad esitaksid kõigi või osa uue tegevuse ja bilansilise jäägiga seotud hoiuste ja laenude rahastamisvahendite puhul AAR asemel kitsalt määratletud efektiivse intressimäära (narrowly defined effective rate NDER).NDER on aastapõhine intressimäär, mis võrdub kõigi tulevaste või olemasolevate kohustuste (hoiused või laenud, maksed või tagasimaksed, intressimaksed) kehtiva väärtusega, v.a kulutused, mille on omavahel kokku leppinud andmeesitaja ning kodumajapidamine või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootev ettevõte. NDER võrdub krediidi kulukuse aastamäära intressimäärakomponendiga (annual percentage rate of charge, APRC), mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta direktiivi 2008/48/EÜ (mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ) (1).artikli 3 punktis i. Ainus erinevus NDERi ja AARi vahel seisneb kasutatavas intressimaksete aastapõhiseks muutmise meetodis. NDERi puhul kasutatakse järkjärgulist lähendamist ning seega saab seda rakendada igat liiki hoiuste ja laenude puhul, samal ajal kui AARi puhul kasutatakse lõikes 2 sätestatud algebralist valemit ja seepärast saab seda rakendada ainult selliste hoiuste ja laenude puhul, mille intressimaksete kapitaliseerimine toimub regulaarselt. Kõik muud nõuded on samad, s.t käesolevas lisa viited AAR-le kohalduvad ka NDER-le. |
| --- | --- |

3.

Riikide keskpangad (RKPd) võivad nõuda, et andmeesitajad esitaksid kõigi või osa uue tegevuse ja bilansilise jäägiga seotud hoiuste ja laenude rahastamisvahendite puhul AAR asemel kitsalt määratletud efektiivse intressimäära (narrowly defined effective rate NDER).NDER on aastapõhine intressimäär, mis võrdub kõigi tulevaste või olemasolevate kohustuste (hoiused või laenud, maksed või tagasimaksed, intressimaksed) kehtiva väärtusega, v.a kulutused, mille on omavahel kokku leppinud andmeesitaja ning kodumajapidamine või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootev ettevõte. NDER võrdub krediidi kulukuse aastamäära intressimäärakomponendiga (annual percentage rate of charge, APRC), mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta direktiivi 2008/48/EÜ (mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ) (1).artikli 3 punktis i. Ainus erinevus NDERi ja AARi vahel seisneb kasutatavas intressimaksete aastapõhiseks muutmise meetodis. NDERi puhul kasutatakse järkjärgulist lähendamist ning seega saab seda rakendada igat liiki hoiuste ja laenude puhul, samal ajal kui AARi puhul kasutatakse lõikes 2 sätestatud algebralist valemit ja seepärast saab seda rakendada ainult selliste hoiuste ja laenude puhul, mille intressimaksete kapitaliseerimine toimub regulaarselt. Kõik muud nõuded on samad, s.t käesolevas lisa viited AAR-le kohalduvad ka NDER-le.

Maksude, subsiidiumide ja õigusaktide käsitlemine

| 4. | AARiga hõlmatud intressimaksed kajastavad summat, mida andmeesitaja maksab hoiuste ja saab laenude eest. Kui ühe poole makstav summa erineb teise poole saadavast summast, on rahaloomeasutuste (RAd) intressimäärade statistika jaoks esitatud intressimäära puhul määravaks andmeesitaja seisukoht. |
| --- | --- |

4.

AARiga hõlmatud intressimaksed kajastavad summat, mida andmeesitaja maksab hoiuste ja saab laenude eest. Kui ühe poole makstav summa erineb teise poole saadavast summast, on rahaloomeasutuste (RAd) intressimäärade statistika jaoks esitatud intressimäära puhul määravaks andmeesitaja seisukoht.

| 5. | Sellest põhimõttest tulenevalt kirjendatakse intressimäärad brutosummadena enne maksude mahaarvamist, sest maksueelsed intressimäärad kajastavad seda, kui palju andmeesitajad hoiuste eest maksavad ja laenude eest saavad. |
| --- | --- |

5.

Sellest põhimõttest tulenevalt kirjendatakse intressimäärad brutosummadena enne maksude mahaarvamist, sest maksueelsed intressimäärad kajastavad seda, kui palju andmeesitajad hoiuste eest maksavad ja laenude eest saavad.

| 6. | Lisaks sellele ei võeta intressimaksete määramisel arvesse kolmandate isikute antavaid subsiidiume kodumajapidamistele või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele, sest andmeesitaja ei maksa ega saa subsiidiume. |
| --- | --- |

6.

Lisaks sellele ei võeta intressimaksete määramisel arvesse kolmandate isikute antavaid subsiidiume kodumajapidamistele või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele, sest andmeesitaja ei maksa ega saa subsiidiume.

| 7. | Rahaloomeasutuste intressimäärade statistika hõlmab ka soodusmäärasid, mida andmeesitajad kohaldavad oma töötajate suhtes. |
| --- | --- |

7.

Rahaloomeasutuste intressimäärade statistika hõlmab ka soodusmäärasid, mida andmeesitajad kohaldavad oma töötajate suhtes.

| 8. | Kui intressimakseid mõjutavad õigusaktid, näiteks intresside ülemmäärad või keeld maksta tasu üleööhoiuste eest, peab see kajastuma ka RA intressimäärade statistikas. Kui õigusaktides tehakse muudatusi, näiteks muutub kindlaksmääratud intressimäärade või intresside ülemmäärade tase, kajastatakse seda RA intressimäärade statistikas intressimäära muutusena. |
| --- | --- |

8.

Kui intressimakseid mõjutavad õigusaktid, näiteks intresside ülemmäärad või keeld maksta tasu üleööhoiuste eest, peab see kajastuma ka RA intressimäärade statistikas. Kui õigusaktides tehakse muudatusi, näiteks muutub kindlaksmääratud intressimäärade või intresside ülemmäärade tase, kajastatakse seda RA intressimäärade statistikas intressimäära muutusena.

II.   Krediidi kulukuse aastamäär

| 9. | Lisaks AAR-le esitavad andmeesitajad seoses uue tegevusega tarbijakrediidi ja kodumajapidamistele eluaseme ostmiseks antavate laenude APRCi, s.o:






  — | üks APRC uue tarbijakrediidi kohta (vt liite 2 näitaja 30) ja |
| --- | --- | --- |

9.

Lisaks AAR-le esitavad andmeesitajad seoses uue tegevusega tarbijakrediidi ja kodumajapidamistele eluaseme ostmiseks antavate laenude APRCi, s.o:

—

üks APRC uue tarbijakrediidi kohta (vt liite 2 näitaja 30) ja

| — | üks APRC uue kodumajapidamisele eluaseme ostmiseks antava laenu kohta (vt liite 2 näitaja 31) (2). |
| --- | --- |

—

üks APRC uue kodumajapidamisele eluaseme ostmiseks antava laenu kohta (vt liite 2 näitaja 31) (2).

| 10. | APRC hõlmab direktiivi 2008/48/EÜ artikli 3 punktis g määratletud krediidi kogukulu tarbijale. See kogukulu koosneb intressimäärakomponendist ja muude (seotud) kulude komponendist, mis katab näiteks järelepärimiskulud ja halduskulud ning dokumentide, tagatiste, krediidikindlustuse jms ettevalmistamise kulud. |
| --- | --- |

10.

APRC hõlmab direktiivi 2008/48/EÜ artikli 3 punktis g määratletud krediidi kogukulu tarbijale. See kogukulu koosneb intressimäärakomponendist ja muude (seotud) kulude komponendist, mis katab näiteks järelepärimiskulud ja halduskulud ning dokumentide, tagatiste, krediidikindlustuse jms ettevalmistamise kulud.

| 11. | Muude kulude komponendi koosseis võib eri riikides olla erinev, sest direktiivis 2008/48/EÜ sätestatud mõisteid kohaldatakse erinevalt ning riikide finantssüsteemid ja krediidi tagamise kord on erinevad. |
| --- | --- |

11.

Muude kulude komponendi koosseis võib eri riikides olla erinev, sest direktiivis 2008/48/EÜ sätestatud mõisteid kohaldatakse erinevalt ning riikide finantssüsteemid ja krediidi tagamise kord on erinevad.

III.   Tava

| 12. | Andmeesitajad kasutavad AARi arvutamiseks 365päevast standardaastat, s.t liigaastate lisapäeva mõju ei võeta arvesse. |
| --- | --- |

12.

Andmeesitajad kasutavad AARi arvutamiseks 365päevast standardaastat, s.t liigaastate lisapäeva mõju ei võeta arvesse.

2   OSA

HÕLMATUD TEGEVUS

| 13. | Andmeesitajad esitavad RA intressimäärade statistika bilansilise jäägi ja uue tegevuse kohta. |
| --- | --- |

13.

Andmeesitajad esitavad RA intressimäärade statistika bilansilise jäägi ja uue tegevuse kohta.

IV.   Bilansilise jäägi intressimäärad

| 14. | Bilansiline jääk tähendab kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete hoiuste seisu andmeesitajate juures ning andmeesitaja laenude seisu kodumajapidamistele ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele |
| --- | --- |

14.

Bilansiline jääk tähendab kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete hoiuste seisu andmeesitajate juures ning andmeesitaja laenude seisu kodumajapidamistele ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele

| 15. | Bilansilise jäägi intressimäär kajastab asjaomasesse instrumendiliiki kuuluvate hoiuste või laenude seisu suhtes lõikes 26 määratletud vaatlushetkel kohaldatavat kaalutud keskmist intressimäära. Kaalutud keskmine intressimäär on AARi ja vastava bilansilise jäägi korrutis jagatuna bilansiliste jääkide kogusummaga. See hõlmab kõiki kehtivaid lepinguid, mis on sõlmitud vaatluskuupäevale eelneval mis tahes ajavahemikul. |
| --- | --- |

15.

Bilansilise jäägi intressimäär kajastab asjaomasesse instrumendiliiki kuuluvate hoiuste või laenude seisu suhtes lõikes 26 määratletud vaatlushetkel kohaldatavat kaalutud keskmist intressimäära. Kaalutud keskmine intressimäär on AARi ja vastava bilansilise jäägi korrutis jagatuna bilansiliste jääkide kogusummaga. See hõlmab kõiki kehtivaid lepinguid, mis on sõlmitud vaatluskuupäevale eelneval mis tahes ajavahemikul.

| 16. | Kaalutud keskmised intressimäärad ei hõlma halbu laene. Halvad laenud on määratletud Euroopa Keskpanga 19. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (uuestisõnastamine) (3).II lisas. Selliste laenude, mis osaliselt või täielikult on liigitatud halbadeks laenudeks, kogusummat ei võeta intressimäärade statistikas arvesse. Samuti ei võeta intressimäärade statistikas arvesse võla restruktureerimiseks turutingimustest madalamate intressimääradega võetud laene, st võla restruktureerimist, mis on seotud rahalises kitsikuses olevate võlgnikega. |
| --- | --- |

16.

Kaalutud keskmised intressimäärad ei hõlma halbu laene. Halvad laenud on määratletud Euroopa Keskpanga 19. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (uuestisõnastamine) (3).II lisas. Selliste laenude, mis osaliselt või täielikult on liigitatud halbadeks laenudeks, kogusummat ei võeta intressimäärade statistikas arvesse. Samuti ei võeta intressimäärade statistikas arvesse võla restruktureerimiseks turutingimustest madalamate intressimääradega võetud laene, st võla restruktureerimist, mis on seotud rahalises kitsikuses olevate võlgnikega.

V.   Üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, krediitkaardivõlgade ning stardilaenude ja arvelduskrediidiga seotud uus tegevus

| 17. | Punktides 42 kuni 45 ja punktis 51 määratletud üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, (pikendatud ja tavaliste) krediitkaardivõlgade (osatud ka kui krediitkaardilaen) ning stardilaenude ja arvelduskrediidi puhul hõlmab uue tegevuse mõiste kõiki positsioone. Seega kasutatakse deebet- või kreeditjääki, s.t bilansilist jääki lõikes 29 määratletud vaatlushetkel, näitajana üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, krediitkaardivõlgade ning stardilaenude ja panga arvelduskrediidiga seotud uue tegevuse kohta. |
| --- | --- |

17.

Punktides 42 kuni 45 ja punktis 51 määratletud üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, (pikendatud ja tavaliste) krediitkaardivõlgade (osatud ka kui krediitkaardilaen) ning stardilaenude ja arvelduskrediidi puhul hõlmab uue tegevuse mõiste kõiki positsioone. Seega kasutatakse deebet- või kreeditjääki, s.t bilansilist jääki lõikes 29 määratletud vaatlushetkel, näitajana üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, krediitkaardivõlgade ning stardilaenude ja panga arvelduskrediidiga seotud uue tegevuse kohta.

| 18. | Üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, krediitkaardivõlgade ning stardilaenude ja panga arvelduskrediidi intressimäärad kajastavad kaalutud keskmist intressimäära, mida kohaldatakse terve sellistel kontodel oleva seisu suhtes lõikes 29 määratletud vaatlushetkel. Need hõlmavad kõiki kehtivaid lepinguid, mis on sõlmitud vaatluskuupäevale eelneval mis tahes ajavahemikul. |
| --- | --- |

18.

Üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, krediitkaardivõlgade ning stardilaenude ja panga arvelduskrediidi intressimäärad kajastavad kaalutud keskmist intressimäära, mida kohaldatakse terve sellistel kontodel oleva seisu suhtes lõikes 29 määratletud vaatlushetkel. Need hõlmavad kõiki kehtivaid lepinguid, mis on sõlmitud vaatluskuupäevale eelneval mis tahes ajavahemikul.

| 19. | Selleks et arvutada RA intressimäärad kontodel, mille puhul on olenevalt saldost tegemist kas hoiuse või laenuga, eristavad andmeesitajad kreeditjäägi ja deebetjäägiga perioode. Andmeesitajad esitavad kreeditjäägiga seotud kaalutud keskmised intressimäärad üleööhoiustena ja deebetjäägiga seotud kaalutud keskmised intressimäärad arvelduskrediidina. Nad ei teata kaalutud keskmisi intressimäärasid, mille puhul (madalad) üleööhoiuste intressimäärad ja (kõrged) panga arvelduskrediidi intressimäärad on ühendatud. |
| --- | --- |

19.

Selleks et arvutada RA intressimäärad kontodel, mille puhul on olenevalt saldost tegemist kas hoiuse või laenuga, eristavad andmeesitajad kreeditjäägi ja deebetjäägiga perioode. Andmeesitajad esitavad kreeditjäägiga seotud kaalutud keskmised intressimäärad üleööhoiustena ja deebetjäägiga seotud kaalutud keskmised intressimäärad arvelduskrediidina. Nad ei teata kaalutud keskmisi intressimäärasid, mille puhul (madalad) üleööhoiuste intressimäärad ja (kõrged) panga arvelduskrediidi intressimäärad on ühendatud.

VI.   Uus tegevus instrumendiliikides, v.a üleööhoiused, etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused, krediitkaardivõlad ning stardilaenud ja arvelduskrediit

| 20. | Järgmised punktid 21 kuni 25 käsitlevad kokkulepitud tähtajaga hoiuseid, repotehinguid ja kõiki laene, mis ei ole punktides 42 kuni 45 ja punktis 51 määratletud stardilaenud, arvelduskrediit ega krediitkaardivõlg. |
| --- | --- |

20.

Järgmised punktid 21 kuni 25 käsitlevad kokkulepitud tähtajaga hoiuseid, repotehinguid ja kõiki laene, mis ei ole punktides 42 kuni 45 ja punktis 51 määratletud stardilaenud, arvelduskrediit ega krediitkaardivõlg.

| 21. | Uus tegevus tähendab kõiki uusi lepinguid kodumajapidamise või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootva ettevõtte ja andmeesitaja vahel. Uute lepingute alla kuuluvad:






  — | kõik finantseerimislepingud, milles esimest korda sätestatakse hoiuse või laenu intressimäär, ja |
| --- | --- | --- |

21.

Uus tegevus tähendab kõiki uusi lepinguid kodumajapidamise või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootva ettevõtte ja andmeesitaja vahel. Uute lepingute alla kuuluvad:

—

kõik finantseerimislepingud, milles esimest korda sätestatakse hoiuse või laenu intressimäär, ja

| — | kõikide olemasolevate hoiuste ja laenude läbivaatamine. |
| --- | --- |

—

kõikide olemasolevate hoiuste ja laenude läbivaatamine.

Olemasolevate hoiuse- ja laenulepingute automaatset pikendamist, s.t pikendamist ilma kodumajapidamise või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootva ettevõtte aktiivse sekkumiseta ja ilma lepingu tingimusi muutmata, sealhulgas intressimäärade ümbervaatamist, ei peeta uueks tegevuseks.

| 22. | Uue tegevuse intressimäär kajastab kaalutud keskmise intressimäära taset, mida kohaldatakse asjaomase instrumendiliigi hoiuste ja laenude suhtes uute lepingute puhul, mis on sõlmitud kodumajapidamise või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootva ettevõtte ning andmeesitaja vahel punktis 32 määratletud vaatlusperioodi jooksul. |
| --- | --- |

22.

Uue tegevuse intressimäär kajastab kaalutud keskmise intressimäära taset, mida kohaldatakse asjaomase instrumendiliigi hoiuste ja laenude suhtes uute lepingute puhul, mis on sõlmitud kodumajapidamise või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootva ettevõtte ning andmeesitaja vahel punktis 32 määratletud vaatlusperioodi jooksul.

| 23. | Ujuvate intressimäärade muutumine, mille puhul andmeesitaja korrigeerib intressimäära automaatselt, ei ole uus leping ja seega ei peeta seda uueks tegevuseks. Olemasolevate lepingute puhul ei sisaldu selline ujuvate intressimäärade muutumine uue tegevuse intressimäärades, vaid ainult bilansilise jäägi keskmistes intressimäärades. |
| --- | --- |

23.

Ujuvate intressimäärade muutumine, mille puhul andmeesitaja korrigeerib intressimäära automaatselt, ei ole uus leping ja seega ei peeta seda uueks tegevuseks. Olemasolevate lepingute puhul ei sisaldu selline ujuvate intressimäärade muutumine uue tegevuse intressimäärades, vaid ainult bilansilise jäägi keskmistes intressimäärades.

| 24. | Kui üleminek kindlasummalistelt intressimääradelt ujuvatele ja vastupidi (ajal t1) lepingu kehtivuse jooksul on kokku lepitud lepingu jõustumise ajal (aeg t0), siis ei ole tegemist uue lepinguga, vaid osaga ajal t0 sätestatud laenutingimustest. Seepärast ei peeta seda uueks tegevuseks. |
| --- | --- |

24.

Kui üleminek kindlasummalistelt intressimääradelt ujuvatele ja vastupidi (ajal t1) lepingu kehtivuse jooksul on kokku lepitud lepingu jõustumise ajal (aeg t0), siis ei ole tegemist uue lepinguga, vaid osaga ajal t0 sätestatud laenutingimustest. Seepärast ei peeta seda uueks tegevuseks.

| 25. | Eeldatakse, et kodumajapidamised ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted võtavad laenu, mitte stardilaenu ega arvelduskrediidi, täies mahus välja lepingu jõustumise ajal. Selle asemel et laen lepingu jõustumise ajal (aeg t0) täies mahus välja võtta, võivad nad laenu välja võtta ka osade kaupa hetkedel t1, t2, t3 jne. See, et laen võetakse välja osade kaupa, on RA intressimäärade statistika seisukohast ebaoluline. Kodumajapidamise või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootva ettevõtte ning andmeesitaja vahel ajal t0 sõlmitud kokkulepe, mis hõlmab intressimäärasid ja laenu kogusummat, sisaldub uue tegevuse RA intressimäärade statistikas. |
| --- | --- |

25.

Eeldatakse, et kodumajapidamised ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted võtavad laenu, mitte stardilaenu ega arvelduskrediidi, täies mahus välja lepingu jõustumise ajal. Selle asemel et laen lepingu jõustumise ajal (aeg t0) täies mahus välja võtta, võivad nad laenu välja võtta ka osade kaupa hetkedel t1, t2, t3 jne. See, et laen võetakse välja osade kaupa, on RA intressimäärade statistika seisukohast ebaoluline. Kodumajapidamise või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootva ettevõtte ning andmeesitaja vahel ajal t0 sõlmitud kokkulepe, mis hõlmab intressimäärasid ja laenu kogusummat, sisaldub uue tegevuse RA intressimäärade statistikas.

3   OSA

VAATLUSHETK

VII.   Bilansilise jäägi suhtes kohaldatavate RA intressimäärade vaatlushetk

| 26. | RKPd otsustavad, kas riigis koostatakse bilansilise jäägi suhtes kohaldatavad RA intressimäärad, s.t liites 1 kirjeldatud näitajad 1–14, perioodi lõpu vaatluste hetkeseisuna või perioodi keskmisest tuletatud kaudsete intressimääradena. Käsitletava perioodi pikkus on üks kuu. |
| --- | --- |

26.

RKPd otsustavad, kas riigis koostatakse bilansilise jäägi suhtes kohaldatavad RA intressimäärad, s.t liites 1 kirjeldatud näitajad 1–14, perioodi lõpu vaatluste hetkeseisuna või perioodi keskmisest tuletatud kaudsete intressimääradena. Käsitletava perioodi pikkus on üks kuu.

| 27. | Bilansilise jäägi intressimäärad, mida väljendatakse kuu lõpu vaatluste hetkeseisuna, arvutatakse kuu viimase päeva teataval hetkel hoiuste ja laenude seisu suhtes kohaldatava kaalutud keskmise intressimäärana. Sellel ajahetkel koguvad andmeesitajad kokku kõigi kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete hoiuste ja laenude jääkide kehtivad intressimäärad ja asjaomased summad ning arvutavad välja iga instrumendiliigi kaalutud keskmise intressimäära. Erinevalt kuu keskmistest hõlmavad kuulõpu vaatluste põhjal arvutatud bilansilise jäägi RA intressimäärad ainult neid lepinguid, mis andmete kogumise hetkel kehtivad. |
| --- | --- |

27.

Bilansilise jäägi intressimäärad, mida väljendatakse kuu lõpu vaatluste hetkeseisuna, arvutatakse kuu viimase päeva teataval hetkel hoiuste ja laenude seisu suhtes kohaldatava kaalutud keskmise intressimäärana. Sellel ajahetkel koguvad andmeesitajad kokku kõigi kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete hoiuste ja laenude jääkide kehtivad intressimäärad ja asjaomased summad ning arvutavad välja iga instrumendiliigi kaalutud keskmise intressimäära. Erinevalt kuu keskmistest hõlmavad kuulõpu vaatluste põhjal arvutatud bilansilise jäägi RA intressimäärad ainult neid lepinguid, mis andmete kogumise hetkel kehtivad.

| 28. | Kuu bilansilise jäägi intressimäärad, mis on keskmist kajastavad kaudsed intressimäärad, arvutatakse jagatisena, mille puhul lugejaks on vaadeldaval kuul hoiustelt makstav ja laenudelt saadav kogunenud intress, ning nimetajaks on kuu keskmine seis. Vaatlusaluse kuu lõpus teatab andmeesitaja iga instrumendiliigi kohta kuu jooksul kogunenud makstava või saadava intressi ning hoiuste ja laenude keskmise seisu samal kuul. Erinevalt kuu lõpu vaatlustest hõlmavad kuu keskmisena arvutatud bilansilise jäägi RA intressimäärad ka lepinguid, mis kehtisid sel kuul teatava ajal jooksul, kuid mis kuu lõpus enam ei kehti. Hoiuste ja laenude vaatlusaluse kuu keskmine kogum tuleks soovitavalt arvutada asjaomase kuu päevaseisude keskmisena. Miinimumstandardi kohaselt arvutatakse volatiilsete instrumendiliikide, s.t vähemalt üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardivõlgade ning stardilaenude ja arvelduskrediidi puhul kuu keskmine seis päevaseisude põhjal. Muude instrumendiliikide puhul arvutatakse kuu keskmine seis kord nädalas või sagedamini koostatud seisude põhjal. Kuni kahe aasta pikkuse üleminekuperioodi jooksul aktsepteeritakse rohkem kui viieaastase kokkulepitud tähtajaga laenude puhul kuulõpu vaatlusi. |
| --- | --- |

28.

Kuu bilansilise jäägi intressimäärad, mis on keskmist kajastavad kaudsed intressimäärad, arvutatakse jagatisena, mille puhul lugejaks on vaadeldaval kuul hoiustelt makstav ja laenudelt saadav kogunenud intress, ning nimetajaks on kuu keskmine seis. Vaatlusaluse kuu lõpus teatab andmeesitaja iga instrumendiliigi kohta kuu jooksul kogunenud makstava või saadava intressi ning hoiuste ja laenude keskmise seisu samal kuul. Erinevalt kuu lõpu vaatlustest hõlmavad kuu keskmisena arvutatud bilansilise jäägi RA intressimäärad ka lepinguid, mis kehtisid sel kuul teatava ajal jooksul, kuid mis kuu lõpus enam ei kehti. Hoiuste ja laenude vaatlusaluse kuu keskmine kogum tuleks soovitavalt arvutada asjaomase kuu päevaseisude keskmisena. Miinimumstandardi kohaselt arvutatakse volatiilsete instrumendiliikide, s.t vähemalt üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardivõlgade ning stardilaenude ja arvelduskrediidi puhul kuu keskmine seis päevaseisude põhjal. Muude instrumendiliikide puhul arvutatakse kuu keskmine seis kord nädalas või sagedamini koostatud seisude põhjal. Kuni kahe aasta pikkuse üleminekuperioodi jooksul aktsepteeritakse rohkem kui viieaastase kokkulepitud tähtajaga laenude puhul kuulõpu vaatlusi.

VIII.   Uue tegevuse vaatlushetk üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardivõlgade ning stardilaenude ja arvelduskrediidi osas

| 29. | RKPd määravad kindlaks, kas üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardivõlgade ning stardilaenude ja arvelduskrediidi RA intressimäärad, s.t liites 2 kirjeldatud näitajad 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ja 36, koostatakse riigis perioodi lõpu vaatluste hetkeseisuna või perioodi keskmist kajastavate kaudsete intressimääradena. Käsitletava perioodi pikkus on üks kuu. |
| --- | --- |

29.

RKPd määravad kindlaks, kas üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardivõlgade ning stardilaenude ja arvelduskrediidi RA intressimäärad, s.t liites 2 kirjeldatud näitajad 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ja 36, koostatakse riigis perioodi lõpu vaatluste hetkeseisuna või perioodi keskmist kajastavate kaudsete intressimääradena. Käsitletava perioodi pikkus on üks kuu.

| 30. | Samuti nagu liites 1 sätestatud bilansilise jäägi intressimäärad, arvutatakse ka üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardivõlgade ning stardilaenude ja arvelduskrediidi intressimäärad ühel kahest järgmisest viisist:






  a) | kuu lõpu vaatluste hetkeseis, s.t kuu viimase päeva teataval hetkel nende hoiuste ja laenude kogumi suhtes kohaldatavad kaalutud keskmised intressimäärad. Sellel ajahetkel koguvad andmeesitajad andmed kõigi kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardivõlgade ning stardilaenude ja arvelduskrediidi intressimäärade ja asjaomaste summade kohta ning arvutavad välja iga instrumendiliigi kaalutud keskmise intressimäära. Erinevalt kuu keskmistest hõlmavad kuulõpu vaatluste põhjal arvutatud bilansilise jäägi RA intressimäärad ainult neid lepinguid, mis andmete kogumise ajal kehtivad; |
| --- | --- | --- |

30.

Samuti nagu liites 1 sätestatud bilansilise jäägi intressimäärad, arvutatakse ka üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardivõlgade ning stardilaenude ja arvelduskrediidi intressimäärad ühel kahest järgmisest viisist:

a)

kuu lõpu vaatluste hetkeseis, s.t kuu viimase päeva teataval hetkel nende hoiuste ja laenude kogumi suhtes kohaldatavad kaalutud keskmised intressimäärad. Sellel ajahetkel koguvad andmeesitajad andmed kõigi kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardivõlgade ning stardilaenude ja arvelduskrediidi intressimäärade ja asjaomaste summade kohta ning arvutavad välja iga instrumendiliigi kaalutud keskmise intressimäära. Erinevalt kuu keskmistest hõlmavad kuulõpu vaatluste põhjal arvutatud bilansilise jäägi RA intressimäärad ainult neid lepinguid, mis andmete kogumise ajal kehtivad;

| b) | kuu keskmist kajastavad kaudsed intressimäärad, s.t jagatised, mille puhul lugejaks on vaadeldava kuu hoiustelt makstav ja laenudelt saadav kogunenud intress, ning nimetajaks päeva keskmine seis. Kuu lõpus teatab andmeesitaja üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardivõlgade ning stardilaenude ja arvelduskrediidi kohta kuu jooksul kogunenud makstava või saadava intressi ning hoiuste ja laenude keskmise seisu samal kuul. Üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardivõlgade ning stardilaenude ja arvelduskrediidi kuu keskmine seis tuletatakse päevaseisudest. Erinevalt kuulõpu vaatlustest hõlmavad kuu keskmisena arvutatud bilansilise jäägi RA intressimäärad ka lepinguid, mis kehtisid mingil ajal kuu jooksul, kuid mis kuu lõpus enam ei kehti. |
| --- | --- |

b)

kuu keskmist kajastavad kaudsed intressimäärad, s.t jagatised, mille puhul lugejaks on vaadeldava kuu hoiustelt makstav ja laenudelt saadav kogunenud intress, ning nimetajaks päeva keskmine seis. Kuu lõpus teatab andmeesitaja üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardivõlgade ning stardilaenude ja arvelduskrediidi kohta kuu jooksul kogunenud makstava või saadava intressi ning hoiuste ja laenude keskmise seisu samal kuul. Üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardivõlgade ning stardilaenude ja arvelduskrediidi kuu keskmine seis tuletatakse päevaseisudest. Erinevalt kuulõpu vaatlustest hõlmavad kuu keskmisena arvutatud bilansilise jäägi RA intressimäärad ka lepinguid, mis kehtisid mingil ajal kuu jooksul, kuid mis kuu lõpus enam ei kehti.

| 31. | Kontode osas, mille puhul võib olenevalt jäägist tegemist olla nii hoiuse kui ka laenuga, määrab ainult kuu viimase päeva teatava ajahetke seis, kas selles kuus on tegemist üleöölaenuga või arvelduskrediidiga, juhul kui RA intressimäärad koostatakse kuulõpu vaatluste hetkeseisuna. Kui RA intressimäärad arvutatakse kuu keskmist kajastavate kaudsete intressimääradena, hinnatakse iga päev, kas konto puhul on tegemist hoiuse või laenuga. Seejärel arvutatakse päeva keskmine kreeditsaldo ja deebetsaldo, et saaks kaudsete intressimäärade nimetaja jaoks tuletada kuu keskmise seisu. Lisaks sellele eristatakse lugeja voos hoiustelt makstavaid ja laenudelt saadavaid kogunenud intresse. Andmeesitajad ei teata kaalutud keskmisi intressimäärasid, milles (madalad) üleööhoiuste intressimäärad ja (kõrged) arvelduskrediidi määrad on ühendatud. |
| --- | --- |

31.

Kontode osas, mille puhul võib olenevalt jäägist tegemist olla nii hoiuse kui ka laenuga, määrab ainult kuu viimase päeva teatava ajahetke seis, kas selles kuus on tegemist üleöölaenuga või arvelduskrediidiga, juhul kui RA intressimäärad koostatakse kuulõpu vaatluste hetkeseisuna. Kui RA intressimäärad arvutatakse kuu keskmist kajastavate kaudsete intressimääradena, hinnatakse iga päev, kas konto puhul on tegemist hoiuse või laenuga. Seejärel arvutatakse päeva keskmine kreeditsaldo ja deebetsaldo, et saaks kaudsete intressimäärade nimetaja jaoks tuletada kuu keskmise seisu. Lisaks sellele eristatakse lugeja voos hoiustelt makstavaid ja laenudelt saadavaid kogunenud intresse. Andmeesitajad ei teata kaalutud keskmisi intressimäärasid, milles (madalad) üleööhoiuste intressimäärad ja (kõrged) arvelduskrediidi määrad on ühendatud.

IX.   Uue tegevuse vaatlushetk, v.a üleööhoiused, etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused, pikendatud krediitkaardivõlad ning stardilaenud ja arvelduskrediit

| 32. | RA intressimäärad uue tegevuse puhul, v.a üleööhoiused, etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused, pikendatud krediitkaardivõlg ning stardilaenud ja arvelduskrediit, s.t kõik liites 2 kirjeldatud näitajad, v.a näitajad 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ja 36, arvutatakse perioodi keskmise näitajana. Käsitletava perioodi pikkus on üks kuu (tervikuna). |
| --- | --- |

32.

RA intressimäärad uue tegevuse puhul, v.a üleööhoiused, etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused, pikendatud krediitkaardivõlg ning stardilaenud ja arvelduskrediit, s.t kõik liites 2 kirjeldatud näitajad, v.a näitajad 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ja 36, arvutatakse perioodi keskmise näitajana. Käsitletava perioodi pikkus on üks kuu (tervikuna).

| 33. | Andmeesitajad arvutavad iga instrumendiliigi kohta uue tegevuse intressimäära uute tegevuste kõigi intressimäärade kaalutud keskmisena asjaomases instrumendiliigis vaadeldava kuu jooksul. Kõnealused kuu keskmist kajastavad intressimäärad edastatakse andmeesitaja asukohajärgse osaleva liikmesriigi RKP-le koos kaalumisandmetega vaatlusalusel kuul igas instrumendiliigis toimunud uue tegevuse mahu kohta. Andmeesitajad võtavad arvesse kogu kuu jooksul teostatud uusi tegevusi. |
| --- | --- |

33.

Andmeesitajad arvutavad iga instrumendiliigi kohta uue tegevuse intressimäära uute tegevuste kõigi intressimäärade kaalutud keskmisena asjaomases instrumendiliigis vaadeldava kuu jooksul. Kõnealused kuu keskmist kajastavad intressimäärad edastatakse andmeesitaja asukohajärgse osaleva liikmesriigi RKP-le koos kaalumisandmetega vaatlusalusel kuul igas instrumendiliigis toimunud uue tegevuse mahu kohta. Andmeesitajad võtavad arvesse kogu kuu jooksul teostatud uusi tegevusi.

4   OSA

INSTRUMENDILIIGID

X.   Üldsätted

| 34. | Andmeesitajad esitavad bilansilise jäägi RA intressimäärade statistika liites 1 sätestatud instrumendiliikide kohta ja uue tegevuse statistika liites 2 sätestatud instrumendiliikide kohta. Punkti 17 kohaselt on üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardivõlgade ning stardilaenude ja arvelduskrediidi intressimäärad uue tegevuse intressimäärad ja seega on need hõlmatud liitega 2. Kuna üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardivõlgade ning stardilaenude ja arvelduskrediidi intressimäärade koostamise meetod ja vaatlushetk on samad nagu muudel bilansilise jäägi näitajatel, korratakse liite 2 näitajaid 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ja 36 liites 1. |
| --- | --- |

34.

Andmeesitajad esitavad bilansilise jäägi RA intressimäärade statistika liites 1 sätestatud instrumendiliikide kohta ja uue tegevuse statistika liites 2 sätestatud instrumendiliikide kohta. Punkti 17 kohaselt on üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardivõlgade ning stardilaenude ja arvelduskrediidi intressimäärad uue tegevuse intressimäärad ja seega on need hõlmatud liitega 2. Kuna üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardivõlgade ning stardilaenude ja arvelduskrediidi intressimäärade koostamise meetod ja vaatlushetk on samad nagu muudel bilansilise jäägi näitajatel, korratakse liite 2 näitajaid 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ja 36 liites 1.

| 35. | Mõnes osalevas liikmesriigis võib mõni liidetes 1 ja 2 määratletud instrumendiliik olla asjakohatu ja see jäetakse tähelepanuta, kui residentidest krediidiasutused ja muud asutused ei paku ühtegi sellesse liiki kuuluvat toodet kodumajapidamistele ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele. Andmed tuleb esitada tegevuse esinemise korral, olenemata mahu piiratusest. |
| --- | --- |

35.

Mõnes osalevas liikmesriigis võib mõni liidetes 1 ja 2 määratletud instrumendiliik olla asjakohatu ja see jäetakse tähelepanuta, kui residentidest krediidiasutused ja muud asutused ei paku ühtegi sellesse liiki kuuluvat toodet kodumajapidamistele ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele. Andmed tuleb esitada tegevuse esinemise korral, olenemata mahu piiratusest.

| 36. | Iga liidetes 1 ja 2 määratletud instrumendiliigi puhul, mida kasutatakse residentidest krediidi- ja muude asutuste pangandustehingutes residentidest kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtetega osalevates liikmesriikides, koostatakse RA intressimäärade statistika kõigi asjaomasesse instrumendiliiki kuuluvate toodete kõigi intressimäärade põhjal. See tähendab, et RKPd ei või RA intressimäärade statistikat koguda ainult tema poolt igas instrumendiliigis määratletud toodete rühma kohta riigis, vaid hõlmatud on kõigi nende toodete intressimäärad, mida iga andmeesitaja pakub. Vastavalt I lisa punktile 28 ei pea RKPde valim hõlmama kõiki riigis esinevaid tooteid. Samas ei tohi tervet instrumendiliiki eirata asjaomaste summade väiksuse tõttu. Seega kui teatavat instrumendiliiki pakub ainult üks asutus, peab see asutus olema valimis esindatud. Kui teatavas liikmesriigis ei esinenud mingit instrumendiliiki valimi esialgse koostamise ajal, kuid mõni asutus on sellesse liiki kuuluva uue toote hiljem kasutusele võtnud, tuleb see asutus järgmise esindavuse kontrolli ajal valimis hõlmata. Kui riigis luuakse olemasolevas instrumendiliigis uus toode, peavad valimisse kuuluvad asutused seda järgmises aruandes kajastama, sest kõik andmeesitajad peavad esitama andmed kõigi oma toodete kohta. |
| --- | --- |

36.

Iga liidetes 1 ja 2 määratletud instrumendiliigi puhul, mida kasutatakse residentidest krediidi- ja muude asutuste pangandustehingutes residentidest kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtetega osalevates liikmesriikides, koostatakse RA intressimäärade statistika kõigi asjaomasesse instrumendiliiki kuuluvate toodete kõigi intressimäärade põhjal. See tähendab, et RKPd ei või RA intressimäärade statistikat koguda ainult tema poolt igas instrumendiliigis määratletud toodete rühma kohta riigis, vaid hõlmatud on kõigi nende toodete intressimäärad, mida iga andmeesitaja pakub. Vastavalt I lisa punktile 28 ei pea RKPde valim hõlmama kõiki riigis esinevaid tooteid. Samas ei tohi tervet instrumendiliiki eirata asjaomaste summade väiksuse tõttu. Seega kui teatavat instrumendiliiki pakub ainult üks asutus, peab see asutus olema valimis esindatud. Kui teatavas liikmesriigis ei esinenud mingit instrumendiliiki valimi esialgse koostamise ajal, kuid mõni asutus on sellesse liiki kuuluva uue toote hiljem kasutusele võtnud, tuleb see asutus järgmise esindavuse kontrolli ajal valimis hõlmata. Kui riigis luuakse olemasolevas instrumendiliigis uus toode, peavad valimisse kuuluvad asutused seda järgmises aruandes kajastama, sest kõik andmeesitajad peavad esitama andmed kõigi oma toodete kohta.

| 37. | Halbade laenude ja võlgade restruktureerimiseks võetud laenude intressimäärad moodustavad erandi põhimõttest, et hõlmata tuleb kõigi toodete kõik intressimäärad. Punkti 16 kohaselt ei hõlma RA intressimäärade statistika halbu laene ega võlgade restruktureerimiseks turutingimustest madalamate intressimääradega võetud laene, st laene finantsprobleemidega võlgnikele. |
| --- | --- |

37.

Halbade laenude ja võlgade restruktureerimiseks võetud laenude intressimäärad moodustavad erandi põhimõttest, et hõlmata tuleb kõigi toodete kõik intressimäärad. Punkti 16 kohaselt ei hõlma RA intressimäärade statistika halbu laene ega võlgade restruktureerimiseks turutingimustest madalamate intressimääradega võetud laene, st laene finantsprobleemidega võlgnikele.

XI.   Jaotus valuuta järgi

| 38. | RA intressimäärade statistika hõlmab võimaliku andmeid esitava üldkogumi poolt kohaldatavaid intressimäärasid. Andmeid hoiuste ja laenude kohta vääringutes, mis ei ole euro, ei nõuta kõigi osalevate liikmesriikide tasandil. See ilmneb liidetest 1 ja 2, kus kõik näitajad viitavad eurodes vääringustatud hoiustele ja laenudele. |
| --- | --- |

38.

RA intressimäärade statistika hõlmab võimaliku andmeid esitava üldkogumi poolt kohaldatavaid intressimäärasid. Andmeid hoiuste ja laenude kohta vääringutes, mis ei ole euro, ei nõuta kõigi osalevate liikmesriikide tasandil. See ilmneb liidetest 1 ja 2, kus kõik näitajad viitavad eurodes vääringustatud hoiustele ja laenudele.

XII.   Jaotus sektori järgi

| 39. | RA intressimäärade statistika jaoks nõutavate kõikide hoiuste ja laenude osas, v.a repotehingud, esitatakse jaotused sektori järgi. Seepärast eristatakse liidetes 1 ja 2 näitajaid kodumajapidamiste (kaasa arvatud kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide) (4) ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete kohta (5). Lisaks esitatakse kodumajapidamiste näitajate osana eraldi andmed füüsilisest isikust ettevõtjate / täisühingute kohta, kuid ainult seoses uue tegevusega „muudel eesmärkidel”. RKPd võivad loobuda nõudest eristada laene füüsilisest isikust ettevõtjatele, kui sellised laenud moodustavad vähem kui 5 % osaleva liikmesriigi kodumajapidamiste bilansilise jäägi kogusummast, mis on arvutatud vastavalt määrusele (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32). |
| --- | --- |

39.

RA intressimäärade statistika jaoks nõutavate kõikide hoiuste ja laenude osas, v.a repotehingud, esitatakse jaotused sektori järgi. Seepärast eristatakse liidetes 1 ja 2 näitajaid kodumajapidamiste (kaasa arvatud kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide) (4) ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete kohta (5). Lisaks esitatakse kodumajapidamiste näitajate osana eraldi andmed füüsilisest isikust ettevõtjate / täisühingute kohta, kuid ainult seoses uue tegevusega „muudel eesmärkidel”. RKPd võivad loobuda nõudest eristada laene füüsilisest isikust ettevõtjatele, kui sellised laenud moodustavad vähem kui 5 % osaleva liikmesriigi kodumajapidamiste bilansilise jäägi kogusummast, mis on arvutatud vastavalt määrusele (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32).

| 40. | Liites 1 sätestatud näitaja 5 ja liites 2 sätestatud näitaja 11 viitavad repotehingutele. Kuigi repotehingute tasu ei ole kõigis osalevates liikmesriikides hoidvast sektorist sõltumatu, ei nõuta repotehingute puhul kõigi osalevate liikmesriikide tasandil sektori järgi jaotusi kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete kohta. Lisaks sellele ei nõuta kõigi osalevate liikmesriikide tasandil jaotamist tähtaja järgi, sest eeldatakse repotehingute valdavalt väga lühikest tähtaega. Repotehingute RA intressimäärad viitavad eristuseta mõlemale sektorile. |
| --- | --- |

40.

Liites 1 sätestatud näitaja 5 ja liites 2 sätestatud näitaja 11 viitavad repotehingutele. Kuigi repotehingute tasu ei ole kõigis osalevates liikmesriikides hoidvast sektorist sõltumatu, ei nõuta repotehingute puhul kõigi osalevate liikmesriikide tasandil sektori järgi jaotusi kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete kohta. Lisaks sellele ei nõuta kõigi osalevate liikmesriikide tasandil jaotamist tähtaja järgi, sest eeldatakse repotehingute valdavalt väga lühikest tähtaega. Repotehingute RA intressimäärad viitavad eristuseta mõlemale sektorile.

| 41. | Liites 2 sätestatud näitajad 5 ja 6 viitavad kodumajapidamistele kuuluvatele etteteatamistähtajaga lõpetatavatele hoiustele. Etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste intressimäär ja osakaal viitavad kõigi osalevate liikmesriikide tasandil siiski nii kodumajapidamistele kui ka kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele kuuluvatele etteteatamistähtajaga lõpetatavatele hoiustele, s.t kaks sektorit liidetakse, kuid määratakse kodumajapidamisteks. Kõigi osalevate liikmesriikide tasandil ei nõuta jaotusi sektorite kohta. |
| --- | --- |

41.

Liites 2 sätestatud näitajad 5 ja 6 viitavad kodumajapidamistele kuuluvatele etteteatamistähtajaga lõpetatavatele hoiustele. Etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste intressimäär ja osakaal viitavad kõigi osalevate liikmesriikide tasandil siiski nii kodumajapidamistele kui ka kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele kuuluvatele etteteatamistähtajaga lõpetatavatele hoiustele, s.t kaks sektorit liidetakse, kuid määratakse kodumajapidamisteks. Kõigi osalevate liikmesriikide tasandil ei nõuta jaotusi sektorite kohta.

XIII.   Jaotus instrumendiliigi järgi

| 42. | Kui järgmistes lõigetes 43 kuni 52 ei ole sätestatud teisiti, järgitakse RA intressimäärade instrumendiliigi järgi jaotamisel ja instrumendiliikide määratlemisel määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) II lisa 2. osas sätestatud varade ja kohustuste liike. |
| --- | --- |

42.

Kui järgmistes lõigetes 43 kuni 52 ei ole sätestatud teisiti, järgitakse RA intressimäärade instrumendiliigi järgi jaotamisel ja instrumendiliikide määratlemisel määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) II lisa 2. osas sätestatud varade ja kohustuste liike.

| 43. | Üleööhoiuste RA intressimäärad, s.t liites 2 sätestatud näitajad 1 ja 7, hõlmavad kõiki üleööhoiuseid olenemata sellest, kas need kannavad intressi või mitte. Seepärast sisalduvad RA intressimäärade statistikas ka intressi nullmääraga üleööhoiused. |
| --- | --- |

43.

Üleööhoiuste RA intressimäärad, s.t liites 2 sätestatud näitajad 1 ja 7, hõlmavad kõiki üleööhoiuseid olenemata sellest, kas need kannavad intressi või mitte. Seepärast sisalduvad RA intressimäärade statistikas ka intressi nullmääraga üleööhoiused.

| 44. | RA intressimäärade statistikas kasutatakse mõisteid stardilaenud ja arvelduskrediidid, s.t liites 2 sätestatud näitajad 12 ja 23, määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) II lisa 2. osas määratletud tähenduses, olenemata nende intressimäära fikseerimise algperioodist. Punktis 1 määratletud AAR ei hõlma muude tasude osana, näiteks erilõivuna, määratavaid arvelduskrediidiga seotud sanktsioone, sest seda liiki intressimäär hõlmab ainult laenude intressimäära. Selle liigi laenude andmeid ei esitata üheski teises uue tegevuse liigis. |
| --- | --- |

44.

RA intressimäärade statistikas kasutatakse mõisteid stardilaenud ja arvelduskrediidid, s.t liites 2 sätestatud näitajad 12 ja 23, määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) II lisa 2. osas määratletud tähenduses, olenemata nende intressimäära fikseerimise algperioodist. Punktis 1 määratletud AAR ei hõlma muude tasude osana, näiteks erilõivuna, määratavaid arvelduskrediidiga seotud sanktsioone, sest seda liiki intressimäär hõlmab ainult laenude intressimäära. Selle liigi laenude andmeid ei esitata üheski teises uue tegevuse liigis.

| 45. | RA intressimäärade statistika tähenduses esineb krediitkaardivõlg määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) II lisa 2. osas määratletud tähenduses. Intressimäärade andmete aruandlus esitatakse ainult pikendatud krediitkaardivõla osas vastavalt näitajatele 32 ja 36. Tavalise krediidi intressimäära eraldi ei esitata ja see loetakse 0 %. Samas on tavalise krediitkaardivõla jääk hõlmatud bilansilise jäägi RA intressimäärade statistikas koos pikendatud krediitkaardivõla jäägiga. Ühegi teise uue tegevuse näitaja all pikendatud ega tavalist krediitkaardivõlga ei esitata. |
| --- | --- |

45.

RA intressimäärade statistika tähenduses esineb krediitkaardivõlg määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) II lisa 2. osas määratletud tähenduses. Intressimäärade andmete aruandlus esitatakse ainult pikendatud krediitkaardivõla osas vastavalt näitajatele 32 ja 36. Tavalise krediidi intressimäära eraldi ei esitata ja see loetakse 0 %. Samas on tavalise krediitkaardivõla jääk hõlmatud bilansilise jäägi RA intressimäärade statistikas koos pikendatud krediitkaardivõla jäägiga. Ühegi teise uue tegevuse näitaja all pikendatud ega tavalist krediitkaardivõlga ei esitata.

| 46. | RA intressimäärade statistikas hõlmavad uued laenud kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele (välja arvatud stardilaenud ja arvelduskrediidid ja krediitkaardivõlad), st liite 2 näitajad 37 kuni 54, kõiki ettevõtjatele antud laene, olenemata nende suurusest, peale krediitkaardivõlgade (pikendatud ja tavaline) ja stardilaenude ja arvelduskrediitide ning näitajad 62 kuni 85 viitavad punktis 60 määratletud tagatud laenudele. Liites 1 sätestatud laenud kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele, mis on seotud bilansilise jäägiga, vastavad määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) II lisa 2. osas sätestatud määratlusele ning hõlmavad stardilaene ja arvelduskrediite ning tavalist ja pikendatud krediitkaardivõlga. |
| --- | --- |

46.

RA intressimäärade statistikas hõlmavad uued laenud kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele (välja arvatud stardilaenud ja arvelduskrediidid ja krediitkaardivõlad), st liite 2 näitajad 37 kuni 54, kõiki ettevõtjatele antud laene, olenemata nende suurusest, peale krediitkaardivõlgade (pikendatud ja tavaline) ja stardilaenude ja arvelduskrediitide ning näitajad 62 kuni 85 viitavad punktis 60 määratletud tagatud laenudele. Liites 1 sätestatud laenud kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele, mis on seotud bilansilise jäägiga, vastavad määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) II lisa 2. osas sätestatud määratlusele ning hõlmavad stardilaene ja arvelduskrediite ning tavalist ja pikendatud krediitkaardivõlga.

| 47. | RA intressimäärade statistika puhul tähendavad kodumajapidamistele tarbimiseks antavad uued laenud, s.t liites 2 sätestatud näitajad 13 kuni 15 ja 30 ning 55 kuni 57, selliseid muid laene peale (tavalise ja pikendatud) krediitkaardivõla ja stardilaenude ja arvelduskrediidi, mida antakse kaupade ja teenuste tarbimisega seotud isiklikuks kasutamiseks, kusjuures näitajad 55 kuni 57 viitavad punktis 60 määratletud tagatud laenudele. Liites 1 sätestatud tarbimislaenud, mis on seotud bilansilise jäägiga, vastavad määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) II lisa 2. osas sätestatud määratlusele ja hõlmavad stardilaene ja arvelduskrediite ning tavalist ja pikendatud krediitkaardivõlga. |
| --- | --- |

47.

RA intressimäärade statistika puhul tähendavad kodumajapidamistele tarbimiseks antavad uued laenud, s.t liites 2 sätestatud näitajad 13 kuni 15 ja 30 ning 55 kuni 57, selliseid muid laene peale (tavalise ja pikendatud) krediitkaardivõla ja stardilaenude ja arvelduskrediidi, mida antakse kaupade ja teenuste tarbimisega seotud isiklikuks kasutamiseks, kusjuures näitajad 55 kuni 57 viitavad punktis 60 määratletud tagatud laenudele. Liites 1 sätestatud tarbimislaenud, mis on seotud bilansilise jäägiga, vastavad määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) II lisa 2. osas sätestatud määratlusele ja hõlmavad stardilaene ja arvelduskrediite ning tavalist ja pikendatud krediitkaardivõlga.

| 48. | Kodumajapidamistele eluaseme ostmiseks antavad laenud, s.t liites 1 sätestatud näitajad 6 kuni 8 ja liites 2 sätestatud näitajad 16 kuni 19 ja 31, võivad olla tagatud või tagamata ning näitajad 58 kuni 61 viitavad punktis 60 määratletud tagatud laenudele. RA intressimäärade statistika hõlmab näitajates 16 kuni 19 ja 31 kodumajapidamistele eluaseme ostmiseks antavaid tagatisega ja tagatiseta laene neid eristamata. RA intressimäärade statistikas tähendavad kodumajapidamistele eluaseme ostmiseks antavad uued laenud, s.t liites 2 sätestatud näitajad 16 kuni 19, 31 ja 58 kuni 61, sellist muud krediiti peale stardilaenude ja arvelduskrediidi või krediitkaardivõlgade, mida antakse eluasemesse investeerimiseks, sealhulgas ehitustöödeks, garaažideks ja eluaseme parendamiseks (renoveerimiseks). Liites 1 sätestatud kodumajapidamistele eluaseme ostmiseks antavad laenud, mis on seotud bilansilise jäägiga, vastavad määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) II lisa 2. osas sätestatud määratlusele ja hõlmavad stardilaene ja arvelduskrediite ning krediitkaardivõlgu. |
| --- | --- |

48.

Kodumajapidamistele eluaseme ostmiseks antavad laenud, s.t liites 1 sätestatud näitajad 6 kuni 8 ja liites 2 sätestatud näitajad 16 kuni 19 ja 31, võivad olla tagatud või tagamata ning näitajad 58 kuni 61 viitavad punktis 60 määratletud tagatud laenudele. RA intressimäärade statistika hõlmab näitajates 16 kuni 19 ja 31 kodumajapidamistele eluaseme ostmiseks antavaid tagatisega ja tagatiseta laene neid eristamata. RA intressimäärade statistikas tähendavad kodumajapidamistele eluaseme ostmiseks antavad uued laenud, s.t liites 2 sätestatud näitajad 16 kuni 19, 31 ja 58 kuni 61, sellist muud krediiti peale stardilaenude ja arvelduskrediidi või krediitkaardivõlgade, mida antakse eluasemesse investeerimiseks, sealhulgas ehitustöödeks, garaažideks ja eluaseme parendamiseks (renoveerimiseks). Liites 1 sätestatud kodumajapidamistele eluaseme ostmiseks antavad laenud, mis on seotud bilansilise jäägiga, vastavad määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) II lisa 2. osas sätestatud määratlusele ja hõlmavad stardilaene ja arvelduskrediite ning krediitkaardivõlgu.

| 49. | RA intressimäärade statistika puhul tähendavad kodumajapidamistele muul otstarbel antavad uued laenud, s.t liites 2 sätestatud näitajad 20 kuni 22 ja 33 kuni 35, selliseid muid laene peale stardilaenude ja arvelduskrediitide või krediitkaardivõlgade, mida antakse näiteks äritegevuse, võlgade konsolideerimise, hariduse või muu sellise jaoks. Muud liites 1 sätestatud kodumajapidamistele antavad laenud, mis on seotud bilansilise jäägiga, vastavad määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) II lisa 2. osas sätestatud määratlusele ja hõlmavad panga stardilaene ja arvelduskrediite ning krediitkaardivõlgu. |
| --- | --- |

49.

RA intressimäärade statistika puhul tähendavad kodumajapidamistele muul otstarbel antavad uued laenud, s.t liites 2 sätestatud näitajad 20 kuni 22 ja 33 kuni 35, selliseid muid laene peale stardilaenude ja arvelduskrediitide või krediitkaardivõlgade, mida antakse näiteks äritegevuse, võlgade konsolideerimise, hariduse või muu sellise jaoks. Muud liites 1 sätestatud kodumajapidamistele antavad laenud, mis on seotud bilansilise jäägiga, vastavad määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) II lisa 2. osas sätestatud määratlusele ja hõlmavad panga stardilaene ja arvelduskrediite ning krediitkaardivõlgu.

| 50. | Bilansilise jäägi, tarbijakrediidi ning kodumajapidamistele eluaseme ostmiseks ja muul otstarbel antavate laenude RA intressimäärade jaoks hõlmavad need residentidest krediidiasutuste ja muude asutuste kõiki laene kodumajapidamistele, sealhulgas stardilaene ja arvelduskrediite ning tavalist ja pikendatud krediitkaardivõlga. |
| --- | --- |

50.

Bilansilise jäägi, tarbijakrediidi ning kodumajapidamistele eluaseme ostmiseks ja muul otstarbel antavate laenude RA intressimäärade jaoks hõlmavad need residentidest krediidiasutuste ja muude asutuste kõiki laene kodumajapidamistele, sealhulgas stardilaene ja arvelduskrediite ning tavalist ja pikendatud krediitkaardivõlga.

| 51. | Uue tegevuse, pikendatud krediitkaardivõla, stardilaenude ja panga arvelduskrediidi, kodumajapidamistele tarbimiseks, eluaseme ostmiseks ja muul otstarbel antavate laenudega RA intressimäärade jaoks hõlmavad need residentidest krediidiasutuste ja muude asutuste kõiki laene kodumajapidamistele. Tavalise krediitkaardivõla eraldi aruandlust uue tegevusega seotud RA intressimääradega ei toimu, kuid see on hõlmatud vastavates jäägi kirjetes. |
| --- | --- |

51.

Uue tegevuse, pikendatud krediitkaardivõla, stardilaenude ja panga arvelduskrediidi, kodumajapidamistele tarbimiseks, eluaseme ostmiseks ja muul otstarbel antavate laenudega RA intressimäärade jaoks hõlmavad need residentidest krediidiasutuste ja muude asutuste kõiki laene kodumajapidamistele. Tavalise krediitkaardivõla eraldi aruandlust uue tegevusega seotud RA intressimääradega ei toimu, kuid see on hõlmatud vastavates jäägi kirjetes.

XIV.   Jaotus summaliigi järgi

| 52. | Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele antavad muud laenud, s.t liite 2 näitajad 37 kuni 54 ja 62 kuni 85, jagatakse summa järgi kolme liiki: a) kuni ja k.a 0,25 miljonit eurot, b) üle 0,25 miljoni euro kuni ja k.a 1 miljon eurot ning c) üle 1 miljoni euro. Summa viitab ühele laenutehingule, mida peetakse uueks tegevuseks, mitte kogu äritegevusele kaupu ja mittefinantsteenuseid tootva ettevõtte ning andmeesitaja vahel. |
| --- | --- |

52.

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele antavad muud laenud, s.t liite 2 näitajad 37 kuni 54 ja 62 kuni 85, jagatakse summa järgi kolme liiki: a) kuni ja k.a 0,25 miljonit eurot, b) üle 0,25 miljoni euro kuni ja k.a 1 miljon eurot ning c) üle 1 miljoni euro. Summa viitab ühele laenutehingule, mida peetakse uueks tegevuseks, mitte kogu äritegevusele kaupu ja mittefinantsteenuseid tootva ettevõtte ning andmeesitaja vahel.

XV.   Jaotus esialgse tähtaja, etteteatamisaja või esialgse fikseeritud intressimäära järgi

| 53. | Olenevalt instrumendiliigist ja sellest, kas RA intressimäär viitab bilansilisele jäägile või uuele tegevusele, esitatakse statistikas jaotus esialgse tähtaja, etteteatamisaja ja/või esialgse intressimäära fikseerimise perioodi järgi. Kõnealused jaotused viitavad ajavahemike vöönditele, näiteks kuni kaheaastase kokkulepitud tähtajaga hoiuse intressimäär viitab kõigi selliste hoiuste keskmisele intressimäärale, mille esialgne kokkulepitud tähtaeg on kahest päevast kuni kahe aastani, mida kaalutakse hoiuse mahu järgi. |
| --- | --- |

53.

Olenevalt instrumendiliigist ja sellest, kas RA intressimäär viitab bilansilisele jäägile või uuele tegevusele, esitatakse statistikas jaotus esialgse tähtaja, etteteatamisaja ja/või esialgse intressimäära fikseerimise perioodi järgi. Kõnealused jaotused viitavad ajavahemike vöönditele, näiteks kuni kaheaastase kokkulepitud tähtajaga hoiuse intressimäär viitab kõigi selliste hoiuste keskmisele intressimäärale, mille esialgne kokkulepitud tähtaeg on kahest päevast kuni kahe aastani, mida kaalutakse hoiuse mahu järgi.

| 54. | Jaotamine esialgse tähtaja või etteteatamisaja järgi vastab määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) II lisa 2. osas sätestatud määratlustele. Jaotusi esialgsete tähtaegade järgi kasutatakse kõigi bilansilise jäägiga seotud hoiuseliikide (v.a repotehingud) puhul ja kõigi bilansilise jäägiga seotud laenuliikide puhul vastavalt liitele 1. Jaotamist esialgsete tähtaegade järgi kasutatakse ka kokkulepitud tähtajaga hoiustega seotud uue tegevuse puhul ning jaotamist etteteatamisaegade järgi etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiustega seotud uue tegevuse puhul vastavalt liitele 2. Andmed kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele antavate laenude kohta, mille esialgne intressimäära fikseerimise periood on kuni üks aasta ning esialgne tähtaeg on üle ühe aasta, esitatakse iga laenu vööndi mahu kohta kooskõlas liite 2 punktiga 52. |
| --- | --- |

54.

Jaotamine esialgse tähtaja või etteteatamisaja järgi vastab määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) II lisa 2. osas sätestatud määratlustele. Jaotusi esialgsete tähtaegade järgi kasutatakse kõigi bilansilise jäägiga seotud hoiuseliikide (v.a repotehingud) puhul ja kõigi bilansilise jäägiga seotud laenuliikide puhul vastavalt liitele 1. Jaotamist esialgsete tähtaegade järgi kasutatakse ka kokkulepitud tähtajaga hoiustega seotud uue tegevuse puhul ning jaotamist etteteatamisaegade järgi etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiustega seotud uue tegevuse puhul vastavalt liitele 2. Andmed kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele antavate laenude kohta, mille esialgne intressimäära fikseerimise periood on kuni üks aasta ning esialgne tähtaeg on üle ühe aasta, esitatakse iga laenu vööndi mahu kohta kooskõlas liite 2 punktiga 52.

| 55. | Liites 2 sätestatud uue tegevuse laenuintressimäärad jaotatakse esialgsete lepingus fikseeritud intressimäära perioodide järgi. RA intressimäärade statistika puhul tähendab esialgne intressimäära fikseerimise periood sellist lepingu sõlmimisest kehtima hakkavat kindlaksmääratud ajavahemikku, mille jooksul intressimäära väärtus ei muutu. Esialgne fikseerimise periood võib olla laenu esialgsest tähtajast lühem või sellega võrdne. Intressimäära väärtust peetakse muutumatuks ainult siis, kui see on määratletud täpse tasemena (näiteks 10 %) või erinevusena viiteintressist konkreetsel ajahetkel (näiteks kuue kuu Euribor + 2 protsendipunkti konkreetsel päeval ja kellaajal). Kui lepingu jõustumise ajal on kodumajapidamine või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootev ettevõte ning andmeesitaja laenuintressi arvutamise korra teatavaks ajaks kokku leppinud (näiteks kolme aasta jooksul kuue kuu Euribor + 2 protsendipunkti), ei peeta seda esialgseks intressimäära fikseerimiseks, sest intressimäära väärtus võib kolme aasta jooksul muutuda. Uue laenutegevuse RA intressimäärade statistikas kajastatakse ainult intressimäära, mis on kokku lepitud esialgseks fikseerimise perioodiks alates lepingu sõlmimisest või pärast laenutingimuste muutmist. Kui pärast esialgset fikseerimise perioodi muutub intressimäär automaatselt ujuvmääraks, ei kajastu see uue laenutegevuse RA intressimäärades, vaid ainult bilansilise jäägi intressimäärades. |
| --- | --- |

55.

Liites 2 sätestatud uue tegevuse laenuintressimäärad jaotatakse esialgsete lepingus fikseeritud intressimäära perioodide järgi. RA intressimäärade statistika puhul tähendab esialgne intressimäära fikseerimise periood sellist lepingu sõlmimisest kehtima hakkavat kindlaksmääratud ajavahemikku, mille jooksul intressimäära väärtus ei muutu. Esialgne fikseerimise periood võib olla laenu esialgsest tähtajast lühem või sellega võrdne. Intressimäära väärtust peetakse muutumatuks ainult siis, kui see on määratletud täpse tasemena (näiteks 10 %) või erinevusena viiteintressist konkreetsel ajahetkel (näiteks kuue kuu Euribor + 2 protsendipunkti konkreetsel päeval ja kellaajal). Kui lepingu jõustumise ajal on kodumajapidamine või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootev ettevõte ning andmeesitaja laenuintressi arvutamise korra teatavaks ajaks kokku leppinud (näiteks kolme aasta jooksul kuue kuu Euribor + 2 protsendipunkti), ei peeta seda esialgseks intressimäära fikseerimiseks, sest intressimäära väärtus võib kolme aasta jooksul muutuda. Uue laenutegevuse RA intressimäärade statistikas kajastatakse ainult intressimäära, mis on kokku lepitud esialgseks fikseerimise perioodiks alates lepingu sõlmimisest või pärast laenutingimuste muutmist. Kui pärast esialgset fikseerimise perioodi muutub intressimäär automaatselt ujuvmääraks, ei kajastu see uue laenutegevuse RA intressimäärades, vaid ainult bilansilise jäägi intressimäärades.

| 56. | Kodumajapidamistele antud laenude osas eristatakse järgmisi esialgse intressimäära fikseerimise perioode.
  Kodumajapidamistele antud tarbimislaenude ja muu otstarbega laenude osas:






  — | ujuvmäär ning esialgne intressimäära fikseerimine kuni üheks aastaks (k.a); |
| --- | --- | --- |

56.

Kodumajapidamistele antud laenude osas eristatakse järgmisi esialgse intressimäära fikseerimise perioode.

Kodumajapidamistele antud tarbimislaenude ja muu otstarbega laenude osas:

—

ujuvmäär ning esialgne intressimäära fikseerimine kuni üheks aastaks (k.a);

| — | esialgne intressimäära fikseerimine rohkem kui üheks aastaks ja kuni viieks aastaks (k.a) ja |
| --- | --- |

—

esialgne intressimäära fikseerimine rohkem kui üheks aastaks ja kuni viieks aastaks (k.a) ja

| — | esialgne intressimäära fikseerimine rohkem kui viieks aastaks. |
| --- | --- |

—

esialgne intressimäära fikseerimine rohkem kui viieks aastaks.

Kodumajapidamistele antud eluasemelaenude osas:

| — | ujuvmäär ning esialgne intressimäära fikseerimine kuni üheks aastaks (k.a); |
| --- | --- |

—

ujuvmäär ning esialgne intressimäära fikseerimine kuni üheks aastaks (k.a);

| — | esialgne intressimäära fikseerimine rohkem kui üheks aastaks ja kuni viieks aastaks (k.a); |
| --- | --- |

—

esialgne intressimäära fikseerimine rohkem kui üheks aastaks ja kuni viieks aastaks (k.a);

| — | esialgne intressimäära fikseerimine rohkem kui viieks aastaks ja kuni kümneks aastaks (k.a) ja |
| --- | --- |

—

esialgne intressimäära fikseerimine rohkem kui viieks aastaks ja kuni kümneks aastaks (k.a) ja

| — | esialgne intressimäära fikseerimine rohkem kui kümneks aastaks. |
| --- | --- |

—

esialgne intressimäära fikseerimine rohkem kui kümneks aastaks.

| 57. | Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele antud laenude osas mahtudes kuni 0,25 miljonit eurot, üle 0,25 miljoni euro ja kuni 1 miljon eurot ning üle 1 miljoni euro eristatakse järgmisi esialgse intressimäära fikseerimise perioode:






  — | ujuvmäär ning esialgne intressimäära fikseerimine kuni kolmeks kuuks (k.a); |
| --- | --- | --- |

57.

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele antud laenude osas mahtudes kuni 0,25 miljonit eurot, üle 0,25 miljoni euro ja kuni 1 miljon eurot ning üle 1 miljoni euro eristatakse järgmisi esialgse intressimäära fikseerimise perioode:

—

ujuvmäär ning esialgne intressimäära fikseerimine kuni kolmeks kuuks (k.a);

| — | esialgne intressimäära fikseerimine rohkem kui kolmeks kuuks ja kuni üheks aastaks (k.a); |
| --- | --- |

—

esialgne intressimäära fikseerimine rohkem kui kolmeks kuuks ja kuni üheks aastaks (k.a);

| — | esialgne intressimäära fikseerimine rohkem kui üheks aastaks ja kuni kolmeks aastaks (k.a); |
| --- | --- |

—

esialgne intressimäära fikseerimine rohkem kui üheks aastaks ja kuni kolmeks aastaks (k.a);

| — | esialgne intressimäära fikseerimine rohkem kui kolmeks aastaks ja kuni viieks aastaks (k.a); |
| --- | --- |

—

esialgne intressimäära fikseerimine rohkem kui kolmeks aastaks ja kuni viieks aastaks (k.a);

| — | esialgne intressimäära fikseerimine rohkem kui viieks aastaks ja kuni kümneks aastaks (k.a) ja |
| --- | --- |

—

esialgne intressimäära fikseerimine rohkem kui viieks aastaks ja kuni kümneks aastaks (k.a) ja

| — | esialgne intressimäära fikseerimine rohkem kui kümneks aastaks. |
| --- | --- |

—

esialgne intressimäära fikseerimine rohkem kui kümneks aastaks.

| 58. | RA intressimäärade statistikas määratletakse ujuvmäär kui intressimäär, mis kuulub läbivaatamisele pidevalt (näiteks iga päev) või RA otsusel. |
| --- | --- |

58.

RA intressimäärade statistikas määratletakse ujuvmäär kui intressimäär, mis kuulub läbivaatamisele pidevalt (näiteks iga päev) või RA otsusel.

XVI.   Jaotused tagatise ja/või garantiiga tagatud laenude järgi

| 59. | Kodumajapidamistele ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele antud tagatise ja/või garantiiga tagatud laenude aruandlus toimub eraldi kõikide RA intressimäärade statistika uute tegevuste liikide kohta, v.a krediitkaardivõlg, stardilaen ja arvelduskrediit ning muul otstarbel antud laenud. |
| --- | --- |

59.

Kodumajapidamistele ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele antud tagatise ja/või garantiiga tagatud laenude aruandlus toimub eraldi kõikide RA intressimäärade statistika uute tegevuste liikide kohta, v.a krediitkaardivõlg, stardilaen ja arvelduskrediit ning muul otstarbel antud laenud.

| 60. | RA intressimäärade statistikas hõlmab laenude jaotus tagatise/garantii järgi uute tegevuste laenude kogusumma, võttes arvesse tagatisi otsese krediidiriski kaitse tehnika Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ (krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine) (6) artikli 4 punkti 31 ja VIII lisa 1. osa punktide 6 kuni 25 määratluses ning garantiisid kaudse krediidiriski kaitse tehnika direktiivi 2006/48/EÜ artikli 4 punkti 32 ja VIII lisa 1. osa punktide 26 kuni 29 määratluses, kusjuures tagatise ja/või garantii väärtus peab olema laenu kogusummast suurem või sellega võrdne. Juhul kui RA kasutab järelevalve eesmärgil meetodit, mis ei ole direktiivis 2006/48/EÜ määratletud standardmeetod, võib ta kasutada sama meetodit ka kõnealuses jaotuses hõlmatud laenude aruandluses. |
| --- | --- |

60.

RA intressimäärade statistikas hõlmab laenude jaotus tagatise/garantii järgi uute tegevuste laenude kogusumma, võttes arvesse tagatisi otsese krediidiriski kaitse tehnika Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ (krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine) (6) artikli 4 punkti 31 ja VIII lisa 1. osa punktide 6 kuni 25 määratluses ning garantiisid kaudse krediidiriski kaitse tehnika direktiivi 2006/48/EÜ artikli 4 punkti 32 ja VIII lisa 1. osa punktide 26 kuni 29 määratluses, kusjuures tagatise ja/või garantii väärtus peab olema laenu kogusummast suurem või sellega võrdne. Juhul kui RA kasutab järelevalve eesmärgil meetodit, mis ei ole direktiivis 2006/48/EÜ määratletud standardmeetod, võib ta kasutada sama meetodit ka kõnealuses jaotuses hõlmatud laenude aruandluses.

| 61. | RKPd võivad teha aruandluse erandeid kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele antavate tagatud/garanteeritud laenude suhtes kohaldatavate intressimäärade ja tegevusmahtude osas, näitajad 62 kuni 85, juhul kui vastava kõiki laene hõlmava riigisisese tegevuse agregeeritud maht vastava näitaja (37 kuni 54) osas ei ole alla 10 % riigisisese tegevuse agregeeritud mahust selle liigi laenude kogusummast ega alla 2 % selle mahu ja esialgse intressimäära fikseerimise perioodi osas euroala tasandil. Erandite tegemise korral tuleb neid suhteid igal aastal kontrollida. |
| --- | --- |

61.

RKPd võivad teha aruandluse erandeid kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele antavate tagatud/garanteeritud laenude suhtes kohaldatavate intressimäärade ja tegevusmahtude osas, näitajad 62 kuni 85, juhul kui vastava kõiki laene hõlmava riigisisese tegevuse agregeeritud maht vastava näitaja (37 kuni 54) osas ei ole alla 10 % riigisisese tegevuse agregeeritud mahust selle liigi laenude kogusummast ega alla 2 % selle mahu ja esialgse intressimäära fikseerimise perioodi osas euroala tasandil. Erandite tegemise korral tuleb neid suhteid igal aastal kontrollida.

5   OSA

ARUANDLUSKOHUSTUS

| 62. | Kõikide osalevate liikmesriikide koondandmete saamiseks liidetes 1 ja 2 sätestatud kõigi instrumendiliikide kohta agregeeritakse andmeid kolmel tasandil. |
| --- | --- |

62.

Kõikide osalevate liikmesriikide koondandmete saamiseks liidetes 1 ja 2 sätestatud kõigi instrumendiliikide kohta agregeeritakse andmeid kolmel tasandil.

XVII.   Statistiline teave andmeesitajate tasandil

| 63. | Esimese tasandi andmeid agregeerivad punktides 64 kuni 69 osutatud andmeesitajad. RKPd võivad andmeesitajatelt nõuda andmeid hoiuste ja laenude individuaaltasandil. Andmed esitatakse selle osaleva liikmesriigi RKP-le, mille resident andmeesitaja on. |
| --- | --- |

63.

Esimese tasandi andmeid agregeerivad punktides 64 kuni 69 osutatud andmeesitajad. RKPd võivad andmeesitajatelt nõuda andmeid hoiuste ja laenude individuaaltasandil. Andmed esitatakse selle osaleva liikmesriigi RKP-le, mille resident andmeesitaja on.

| 64. | Kui bilansilise jäägi intressimäärad, s.t liites 1 sätestatud näitajad 1 kuni 14, koostatakse kuu lõpu vaatluste läbilõikena, esitavad andmeesitajad iga instrumendiliigi kohta kuu viimasele päevale viitava kaalutud keskmise intressimäära. |
| --- | --- |

64.

Kui bilansilise jäägi intressimäärad, s.t liites 1 sätestatud näitajad 1 kuni 14, koostatakse kuu lõpu vaatluste läbilõikena, esitavad andmeesitajad iga instrumendiliigi kohta kuu viimasele päevale viitava kaalutud keskmise intressimäära.

| 65. | Kui bilansilise jäägi intressimäärad, s.t liites 1 sätestatud näitajad 1 kuni 14, koostatakse kuu keskmisele viitavate kaudsete intressimääradena, esitavad andmeesitajad iga instrumendiliigi kohta kuu jooksul kogunenud makstava või saadava intressimäära ning hoiuste ja laenude keskmise kogumi samal kuul. |
| --- | --- |

65.

Kui bilansilise jäägi intressimäärad, s.t liites 1 sätestatud näitajad 1 kuni 14, koostatakse kuu keskmisele viitavate kaudsete intressimääradena, esitavad andmeesitajad iga instrumendiliigi kohta kuu jooksul kogunenud makstava või saadava intressimäära ning hoiuste ja laenude keskmise kogumi samal kuul.

| 66. | Kui üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardivõla ning stardilaenude ja arvelduskrediidi intressimäärad, s.t liite 2 näitajad 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ja 36, koostatakse kuu lõpu vaatluste läbilõikena, esitavad andmeesitajad iga instrumendiliigi kohta kuu viimasele päevale osutava kaalutud keskmise intressimäära. |
| --- | --- |

66.

Kui üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardivõla ning stardilaenude ja arvelduskrediidi intressimäärad, s.t liite 2 näitajad 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ja 36, koostatakse kuu lõpu vaatluste läbilõikena, esitavad andmeesitajad iga instrumendiliigi kohta kuu viimasele päevale osutava kaalutud keskmise intressimäära.

| 67. | Kui üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardivõla ning stardilaenude ja panga arvelduskrediidi intressimäärad, s.t liites 2 sätestatud näitajad 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ja 36, koostatakse kuu keskmisele viitavate kaudsete intressimääradena, esitavad andmeesitajad iga instrumendiliigi kohta kuu jooksul kogunenud makstava või saadava intressimäära ning hoiuste ja laenude keskmise kogumi samal kuul. |
| --- | --- |

67.

Kui üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardivõla ning stardilaenude ja panga arvelduskrediidi intressimäärad, s.t liites 2 sätestatud näitajad 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ja 36, koostatakse kuu keskmisele viitavate kaudsete intressimääradena, esitavad andmeesitajad iga instrumendiliigi kohta kuu jooksul kogunenud makstava või saadava intressimäära ning hoiuste ja laenude keskmise kogumi samal kuul.

| 68. | Iga uute tegevuste instrumendiliigi kohta, s.t liite 2 näitajad 2 kuni 4, 8 kuni 11, 13 kuni 22, 30 kuni 31, 33 kuni 35 ja 37 kuni 85, esitavad andmeesitajad kaalutud keskmise intressimäära. Lisaks sellele esitavad andmeesitajad kõigi liite 2 näitajate 2 kuni 4, 8 kuni 11, 13 kuni 22 ja 33 kuni 35 ja 37 kuni 85 kohta kuu jooksul igas instrumendiliigis teostatud uue tegevuse mahu. |
| --- | --- |

68.

Iga uute tegevuste instrumendiliigi kohta, s.t liite 2 näitajad 2 kuni 4, 8 kuni 11, 13 kuni 22, 30 kuni 31, 33 kuni 35 ja 37 kuni 85, esitavad andmeesitajad kaalutud keskmise intressimäära. Lisaks sellele esitavad andmeesitajad kõigi liite 2 näitajate 2 kuni 4, 8 kuni 11, 13 kuni 22 ja 33 kuni 35 ja 37 kuni 85 kohta kuu jooksul igas instrumendiliigis teostatud uue tegevuse mahu.

| 69. | Krediidiasutusi ja muid asutusi, kellele RKP on andnud loa edastada RA intressimäärade statistikat kontsernina, peetakse tinglikult üheks andmeesitajaks ja nad esitavad lõigetes 64 kuni 66 määratletud andmed kontserni kohta. Lisaks sellele esitavad need andmeesitajad igal aastal kontserni kuuluvate andmeid esitavate asutuste arvu ja intressimäärade varieeruvuse kõnealustes asutustes iga instrumendiliigi kohta. Kontserni kuuluvate andmeid esitavate asutuste arv ja intressimäärade varieeruvus teatatakse oktoobrikuu kohta ja edastatakse koos oktoobrikuu andmetega. |
| --- | --- |

69.

Krediidiasutusi ja muid asutusi, kellele RKP on andnud loa edastada RA intressimäärade statistikat kontsernina, peetakse tinglikult üheks andmeesitajaks ja nad esitavad lõigetes 64 kuni 66 määratletud andmed kontserni kohta. Lisaks sellele esitavad need andmeesitajad igal aastal kontserni kuuluvate andmeid esitavate asutuste arvu ja intressimäärade varieeruvuse kõnealustes asutustes iga instrumendiliigi kohta. Kontserni kuuluvate andmeid esitavate asutuste arv ja intressimäärade varieeruvus teatatakse oktoobrikuu kohta ja edastatakse koos oktoobrikuu andmetega.

XVIII.   Riigi kaalutud keskmised intressimäärad

| 70. | Teise tasandi andmete agregeerimisega tegelevad RKPd. RKPd agregeerivad kõigi riigi andmeesitajate intressimäärad ja nendega seotud tegevuse mahu iga instrumendiliigi riigi kaalutud keskmiseks intressimääraks. Andmed esitatakse Euroopa Keskpangale (EKP). |
| --- | --- |

70.

Teise tasandi andmete agregeerimisega tegelevad RKPd. RKPd agregeerivad kõigi riigi andmeesitajate intressimäärad ja nendega seotud tegevuse mahu iga instrumendiliigi riigi kaalutud keskmiseks intressimääraks. Andmed esitatakse Euroopa Keskpangale (EKP).

| 71. | RKPd esitavad riigi kaalutud keskmise intressimäära bilansilise jäägi iga instrumendiliigi kohta, s.t liite 1 näitajate 1 kuni 14 kohta. |
| --- | --- |

71.

RKPd esitavad riigi kaalutud keskmise intressimäära bilansilise jäägi iga instrumendiliigi kohta, s.t liite 1 näitajate 1 kuni 14 kohta.

| 72. | RKPd esitavad riigi kaalutud keskmise intressimäära uute tegevuste iga instrumendiliigi kohta, s.t liite 2 näitajate 1 kuni 23 ja 30 kuni 85 kohta. Lisaks sellele esitavad RKPd kõigi liite 2 näitajate 2 kuni 4, 8 kuni 23, 33 kuni 35 ja 37 kuni 85 kohta vaadeldava kuu jooksul igas instrumendiliigis riiklikul tasandil teostatud uue tegevuse mahu. Kõnealune uue tegevuse maht viitab üldkogumile, s.t kogu võimalikule andmeid esitavale üldkogumile. Kui andmeesitajate valimiseks on kasutatud valimimeetodit, kasutatakse riiklikul tasandil laiendustegurit, et saada kogu üldkogumi suurus (7). Laiendustegur on valikutõenäosuse πi pöördväärtus, s.t 1/πi . Uue tegevuse prognoositud maht kogu üldkogumi Ŷ kohta arvutatakse seejärel järgmise üldvalemi põhjal:



  kus:






  yi | on asutuse i uue tegevuse maht ja |
| --- | --- | --- |
| πi | on asutuse i valimise tõenäosus. |

72.

RKPd esitavad riigi kaalutud keskmise intressimäära uute tegevuste iga instrumendiliigi kohta, s.t liite 2 näitajate 1 kuni 23 ja 30 kuni 85 kohta. Lisaks sellele esitavad RKPd kõigi liite 2 näitajate 2 kuni 4, 8 kuni 23, 33 kuni 35 ja 37 kuni 85 kohta vaadeldava kuu jooksul igas instrumendiliigis riiklikul tasandil teostatud uue tegevuse mahu. Kõnealune uue tegevuse maht viitab üldkogumile, s.t kogu võimalikule andmeid esitavale üldkogumile. Kui andmeesitajate valimiseks on kasutatud valimimeetodit, kasutatakse riiklikul tasandil laiendustegurit, et saada kogu üldkogumi suurus (7). Laiendustegur on valikutõenäosuse πi pöördväärtus, s.t 1/πi . Uue tegevuse prognoositud maht kogu üldkogumi Ŷ kohta arvutatakse seejärel järgmise üldvalemi põhjal:

Formula

kus:

yi

on asutuse i uue tegevuse maht ja

πi

on asutuse i valimise tõenäosus.

| 73. | RKPd esitavad bilansilise jäägi ja uue tegevuse RA intressimäärad EKP-le nelja kümnendkoha täpsusega. See ei piira RKPde otsust kogutavate andmete detailsuse kohta. Avaldatud tulemustes ei esitata rohkem kui kaks kümnendkohta. |
| --- | --- |

73.

RKPd esitavad bilansilise jäägi ja uue tegevuse RA intressimäärad EKP-le nelja kümnendkoha täpsusega. See ei piira RKPde otsust kogutavate andmete detailsuse kohta. Avaldatud tulemustes ei esitata rohkem kui kaks kümnendkohta.

| 74. | RKPd dokumenteerivad kõik RA intressimäärade statistikat mõjutavad õigusloomega seotud menetlused metoodikat käsitlevates märkustes, mis esitatakse koos riigi andmetega. |
| --- | --- |

74.

RKPd dokumenteerivad kõik RA intressimäärade statistikat mõjutavad õigusloomega seotud menetlused metoodikat käsitlevates märkustes, mis esitatakse koos riigi andmetega.

| 75. | Kui RKPd kasutavad andmeesitajate valimiseks valimimeetodit, teatavad nad prognoosi esialgse valimi valikuvea suuruse kohta. Pärast valimi iga läbivaatamist esitatakse uus prognoos. |
| --- | --- |

75.

Kui RKPd kasutavad andmeesitajate valimiseks valimimeetodit, teatavad nad prognoosi esialgse valimi valikuvea suuruse kohta. Pärast valimi iga läbivaatamist esitatakse uus prognoos.

XIX.   Osalevate liikmesriikide agregeeritud tulem

| 76. | Agregeerimise lõpuleviimisega, s.t osalevate liikmesriikide instrumendiliikide agregeerimisega kõigi osalevate liikmesriikide tasandil tegeleb EKP. |
| --- | --- |

76.

Agregeerimise lõpuleviimisega, s.t osalevate liikmesriikide instrumendiliikide agregeerimisega kõigi osalevate liikmesriikide tasandil tegeleb EKP.

6   OSA

KONKREETSETE TOODETE KÄSITLEMINE

| 77. | Allpool lõigetes 78 kuni 86 määratletud toote käsitlemise eeskirja kohaldatakse ka sarnaste omadustega toodete puhul. |
| --- | --- |

77.

Allpool lõigetes 78 kuni 86 määratletud toote käsitlemise eeskirja kohaldatakse ka sarnaste omadustega toodete puhul.

| 78. | Tõusva (langeva) intressimääraga hoius või laen on fikseeritud tähtajaga hoius või laen, mille puhul kohaldatakse aastast-aastasse eelnevalt fikseeritud protsendipunktide võrra tõusvat (langevat) intressimäära. Tõusva (langeva) intressimääraga hoiused või laenud on kogu tähtajaks fikseeritud intressimääraga instrumendid. Hoiuse või laenu kogu tähtajaks fikseeritud intressimäär ja muud tingimused lepitakse eelnevalt kokku ajal t0, mil lepingule alla kirjutatakse. Tõusva intressimääraga hoius on näiteks kokkulepitud nelja-aastase tähtajaga hoius, mille intress esimesel aastal on 5 %, teisel aastal 7 %, kolmandal aastal 9 % ja neljandal aastal 13 %. RA intressimäärade statistikas ajal t0 kajastatav uue tegevuse AAR on tegurite „1 + intressimäär” geomeetriline keskmine. Kooskõlas punktiga 3 võivad RKPd nõuda, et andmeesitajad kohaldaksid sellist liiki toodete puhul NDERi. Bilansilise jäägi AAR ajast t0 kuni ajani t3 on intressimäär, mida andmeesitaja kohaldab RA intressimäärade arvutamise ajal, s.t kokkulepitud nelja-aastase tähtajaga hoiuse puhul on see ajal t0 5 %, ajal t1 7 %, ajal t2 9 % ja ajal t3 13 %. |
| --- | --- |

78.

Tõusva (langeva) intressimääraga hoius või laen on fikseeritud tähtajaga hoius või laen, mille puhul kohaldatakse aastast-aastasse eelnevalt fikseeritud protsendipunktide võrra tõusvat (langevat) intressimäära. Tõusva (langeva) intressimääraga hoiused või laenud on kogu tähtajaks fikseeritud intressimääraga instrumendid. Hoiuse või laenu kogu tähtajaks fikseeritud intressimäär ja muud tingimused lepitakse eelnevalt kokku ajal t0, mil lepingule alla kirjutatakse. Tõusva intressimääraga hoius on näiteks kokkulepitud nelja-aastase tähtajaga hoius, mille intress esimesel aastal on 5 %, teisel aastal 7 %, kolmandal aastal 9 % ja neljandal aastal 13 %. RA intressimäärade statistikas ajal t0 kajastatav uue tegevuse AAR on tegurite „1 + intressimäär” geomeetriline keskmine. Kooskõlas punktiga 3 võivad RKPd nõuda, et andmeesitajad kohaldaksid sellist liiki toodete puhul NDERi. Bilansilise jäägi AAR ajast t0 kuni ajani t3 on intressimäär, mida andmeesitaja kohaldab RA intressimäärade arvutamise ajal, s.t kokkulepitud nelja-aastase tähtajaga hoiuse puhul on see ajal t0 5 %, ajal t1 7 %, ajal t2 9 % ja ajal t3 13 %.

| 79. | RA intressimäärade statistikas esineb krediidiliini osana võetud laen määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) tähenduses ja liigituses. Ainult bilansiline jääk, s.t väljavõetud summa, mida pole veel krediidiliini raames tagasi makstud, on hõlmatud kui uus tegevus ja kajastatud RA intressimäärade statistikas kooskõlas punktiga 17. Summasid, mis on krediidiliini raames kättesaadavad, kuid mida pole välja võetud või mis on tagasi makstud, ei võeta arvesse ei uue tegevuse ega bilansilise jäägi osas. |
| --- | --- |

79.

RA intressimäärade statistikas esineb krediidiliini osana võetud laen määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) tähenduses ja liigituses. Ainult bilansiline jääk, s.t väljavõetud summa, mida pole veel krediidiliini raames tagasi makstud, on hõlmatud kui uus tegevus ja kajastatud RA intressimäärade statistikas kooskõlas punktiga 17. Summasid, mis on krediidiliini raames kättesaadavad, kuid mida pole välja võetud või mis on tagasi makstud, ei võeta arvesse ei uue tegevuse ega bilansilise jäägi osas.

| 80. | Katusleping võimaldab klientidel võtta erinevatel laenukonto liikidel laenu teatava maksimummäärani, mis kehtib kõikidele laenukontodele kokku. Sellise katuslepingu sõlmimise ajal ei täpsustata laenu vormi ja/või laenu võtmise aega ja/või intressimäära, kuid kokku võib leppida erinevates võimalustes. RA intressimäärade statistika ei hõlma selliseid katuslepinguid. Samas, kui katuslepingu raames lepitakse laenus kokku, on see hõlmatud vastava RA intressimäärade statistika kirje all nii uue tegevuse kui ka bilansilise jäägi osas. |
| --- | --- |

80.

Katusleping võimaldab klientidel võtta erinevatel laenukonto liikidel laenu teatava maksimummäärani, mis kehtib kõikidele laenukontodele kokku. Sellise katuslepingu sõlmimise ajal ei täpsustata laenu vormi ja/või laenu võtmise aega ja/või intressimäära, kuid kokku võib leppida erinevates võimalustes. RA intressimäärade statistika ei hõlma selliseid katuslepinguid. Samas, kui katuslepingu raames lepitakse laenus kokku, on see hõlmatud vastava RA intressimäärade statistika kirje all nii uue tegevuse kui ka bilansilise jäägi osas.

| 81. | Olemas võivad olla reguleeritud säästuhoiused, mille puhul makstakse lisaintresse usaldusväärsuse ja/või summa suuruse eest. Hoiustamise ajal ei ole kindel, kas lisaintressi makstakse või ei. Selle maksmine sõltub kodumajapidamise või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootva ettevõtte edaspidisest säästukäitumisest. Tavaliselt selliseid usaldusväärsuse või summa suuruse lisaintresse uut tegevust käsitleva AAR statistikas ei hõlmata. Bilansilise jäägi AAR hõlmab alati intressimäärasid, mida andmeesitaja kohaldab RA intressimäärade statistika arvutamise ajal. Seega kui andmeesitaja maksab sellist lisaintressi usaldusväärsuse ja/või summa suuruse eest, kajastub see bilansilise jäägi statistikas.. |
| --- | --- |

81.

Olemas võivad olla reguleeritud säästuhoiused, mille puhul makstakse lisaintresse usaldusväärsuse ja/või summa suuruse eest. Hoiustamise ajal ei ole kindel, kas lisaintressi makstakse või ei. Selle maksmine sõltub kodumajapidamise või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootva ettevõtte edaspidisest säästukäitumisest. Tavaliselt selliseid usaldusväärsuse või summa suuruse lisaintresse uut tegevust käsitleva AAR statistikas ei hõlmata. Bilansilise jäägi AAR hõlmab alati intressimäärasid, mida andmeesitaja kohaldab RA intressimäärade statistika arvutamise ajal. Seega kui andmeesitaja maksab sellist lisaintressi usaldusväärsuse ja/või summa suuruse eest, kajastub see bilansilise jäägi statistikas..

| 82. | Kodumajapidamistele ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele antavad laenud võidakse siduda tuletisinstrumentide lepingutega, näiteks intressimäära vahetuslepingu/ülempiiri/alampiiriga jne. Reeglina ei ole need seonduvad tuletisinstrumentide lepingud uute tegevuste AAR statistikas hõlmatud. Bilansilise jäägi AAR hõlmab alati intressimäärasid, mida andmeesitaja kohaldab RA intressimäärade statistika arvutamise ajal. Seega, kui kasutatakse sellist tuletisinstrumendi lepingut ja andmeesitaja korrigeerib kodumajapidamise või mittefinantsteenuseid tootva ettevõtte suhtes kohaldatavaid intressimäärasid, kajastub see bilansilise jäägi statistikas. |
| --- | --- |

82.

Kodumajapidamistele ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele antavad laenud võidakse siduda tuletisinstrumentide lepingutega, näiteks intressimäära vahetuslepingu/ülempiiri/alampiiriga jne. Reeglina ei ole need seonduvad tuletisinstrumentide lepingud uute tegevuste AAR statistikas hõlmatud. Bilansilise jäägi AAR hõlmab alati intressimäärasid, mida andmeesitaja kohaldab RA intressimäärade statistika arvutamise ajal. Seega, kui kasutatakse sellist tuletisinstrumendi lepingut ja andmeesitaja korrigeerib kodumajapidamise või mittefinantsteenuseid tootva ettevõtte suhtes kohaldatavaid intressimäärasid, kajastub see bilansilise jäägi statistikas.

| 83. | Pakkumisel võib olla kahest komponendist koosnevaid hoiuseid: kokkulepitud tähtajaga hoius, mille suhtes kohaldatakse fikseeritud intressimäära, ja sellega seotud tuletisinstrument, mille tulu on seotud määratletud börsiindeksi või kahepoolse vahetuskursi muutustega ja mille puhul on tagatud miinimumtulu 0 %. Kahe komponendi tähtaeg võib olla sama või erinev. Uue tegevuse AAR hõlmab kokkulepitud tähtajaga hoiuse intressimäära, sest see kajastab hoiustaja ja andmeesitaja vahelist kokkulepet ja on hoiustamise ajal teada. Hoiuse teiselt komponendilt saadav tulu, mis on seotud määratletud börsiindeksi või kahepoolse vahetuskursi muutustega, saadakse teada alles tagantjärele, kui toote tähtaeg lõpeb, ja seega ei saa seda kajastada uue tegevuse intressimääras. Seetõttu on hõlmatud ainult garanteeritud miinimumtasu (tavaliselt 0 %). Bilansilise jäägi AAR hõlmab alati intressimäärasid, mida andmeesitaja kohaldab RA intressimäärade statistika arvutamise ajal. Kuni tähtpäevani võetakse arvesse kokkulepitud tähtajaga hoiuse intressimäära ja tuletisinstrumenti sisaldava hoiuse puhul tagatud miinimumtulu. Alles tähtaja lõppedes kajastatakse RA bilansilise jäägi intressimäärades andmeesitaja makstavat AARi. |
| --- | --- |

83.

Pakkumisel võib olla kahest komponendist koosnevaid hoiuseid: kokkulepitud tähtajaga hoius, mille suhtes kohaldatakse fikseeritud intressimäära, ja sellega seotud tuletisinstrument, mille tulu on seotud määratletud börsiindeksi või kahepoolse vahetuskursi muutustega ja mille puhul on tagatud miinimumtulu 0 %. Kahe komponendi tähtaeg võib olla sama või erinev. Uue tegevuse AAR hõlmab kokkulepitud tähtajaga hoiuse intressimäära, sest see kajastab hoiustaja ja andmeesitaja vahelist kokkulepet ja on hoiustamise ajal teada. Hoiuse teiselt komponendilt saadav tulu, mis on seotud määratletud börsiindeksi või kahepoolse vahetuskursi muutustega, saadakse teada alles tagantjärele, kui toote tähtaeg lõpeb, ja seega ei saa seda kajastada uue tegevuse intressimääras. Seetõttu on hõlmatud ainult garanteeritud miinimumtasu (tavaliselt 0 %). Bilansilise jäägi AAR hõlmab alati intressimäärasid, mida andmeesitaja kohaldab RA intressimäärade statistika arvutamise ajal. Kuni tähtpäevani võetakse arvesse kokkulepitud tähtajaga hoiuse intressimäära ja tuletisinstrumenti sisaldava hoiuse puhul tagatud miinimumtulu. Alles tähtaja lõppedes kajastatakse RA bilansilise jäägi intressimäärades andmeesitaja makstavat AARi.

| 84. | Määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) II lisa 2. osas määratletud üle kaheaastase tähtajaga hoiuste hulka võivad kuuluda ka kogumispensioni kontod. Suurem osa kogumispensioni kontodest paigutatakse väärtpaberitesse ja seega sõltuvad kontode intressimäärad asjaomaste väärtpaberite tulususest. Ülejäänud osa kogumispensioni kontodest hoiustatakse sularahana ja krediidiasutus või muu asutus määrab intressimäära kindlaks samamoodi nagu muude hoiuste puhul. Hoiustamise ajal ei ole kodumajapidamise jaoks kogumispensionist saadava kogutulu suurus teada ja see võib olla ka negatiivne. Hoiustamise ajal ei lepita kodumajapidamise ja krediidiasutuse või muu asutuse vahel kokku väärtpaberitesse paigutatud osa intressimäära, vaid ainult ülejäänud hoiuseosa intressimäär Seega hõlmab RA intressimäärade statistika ainult seda hoiuseosa, mis ei ole paigutatud väärtpaberitesse. Uue tegevuse AAR, mille kohta esitatakse andmed, on intressimäär, mille kodumajapidamine ja andmeesitaja lepivad hoiuseosa jaoks kokku hoiustamise ajal. Bilansilise jäägi AAR on intressimäär, mida andmeesitaja kohaldab kogumispensioni konto hoiuseosa suhtes RA intressimäära arvutamise ajal. |
| --- | --- |

84.

Määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) II lisa 2. osas määratletud üle kaheaastase tähtajaga hoiuste hulka võivad kuuluda ka kogumispensioni kontod. Suurem osa kogumispensioni kontodest paigutatakse väärtpaberitesse ja seega sõltuvad kontode intressimäärad asjaomaste väärtpaberite tulususest. Ülejäänud osa kogumispensioni kontodest hoiustatakse sularahana ja krediidiasutus või muu asutus määrab intressimäära kindlaks samamoodi nagu muude hoiuste puhul. Hoiustamise ajal ei ole kodumajapidamise jaoks kogumispensionist saadava kogutulu suurus teada ja see võib olla ka negatiivne. Hoiustamise ajal ei lepita kodumajapidamise ja krediidiasutuse või muu asutuse vahel kokku väärtpaberitesse paigutatud osa intressimäära, vaid ainult ülejäänud hoiuseosa intressimäär Seega hõlmab RA intressimäärade statistika ainult seda hoiuseosa, mis ei ole paigutatud väärtpaberitesse. Uue tegevuse AAR, mille kohta esitatakse andmed, on intressimäär, mille kodumajapidamine ja andmeesitaja lepivad hoiuseosa jaoks kokku hoiustamise ajal. Bilansilise jäägi AAR on intressimäär, mida andmeesitaja kohaldab kogumispensioni konto hoiuseosa suhtes RA intressimäära arvutamise ajal.

| 85. | Eluasemelaenu säästuplaanid võivad olla pikaajalised madala tulususega säästukavad, kuid pärast teatavat säästuperioodi annab see kodumajapidamisele või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvale ettevõttele õiguse saada eluasemelaenu madalama intressimääraga. Määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) II lisa 2. osa kohaselt liigitatakse need säästukavad üle kaheaastase kokkulepitud tähtajaga hoiuste hulka, tingimusel et neid kasutatakse hoiusena. Niipea kui need muudetakse laenuks, liigitatakse nad kodumajapidamisele eluaseme ostmiseks antavate laenude hulka. Andmeesitajad teatavad esialgse hoiustamise ajal kokkulepitud intressimäära hoiustega seotud uue tegevusena. Vastav uue tegevuse maht vastab sellisel juhul hoiustatud summale. Kui hoiustatud summa aja jooksul kasvab, kajastatakse seda ainult bilansilises jäägis. Hetkel, mil hoius muudetakse laenuks, registreeritakse see uus laen uue laenutegevusena. Intressimäär on sel juhul andmeesitaja pakutav madalam intressimäär. Statistiliseks kaaluks on kodumajapidamisele või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvale ettevõttele antava laenu kogusumma. |
| --- | --- |

85.

Eluasemelaenu säästuplaanid võivad olla pikaajalised madala tulususega säästukavad, kuid pärast teatavat säästuperioodi annab see kodumajapidamisele või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvale ettevõttele õiguse saada eluasemelaenu madalama intressimääraga. Määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) II lisa 2. osa kohaselt liigitatakse need säästukavad üle kaheaastase kokkulepitud tähtajaga hoiuste hulka, tingimusel et neid kasutatakse hoiusena. Niipea kui need muudetakse laenuks, liigitatakse nad kodumajapidamisele eluaseme ostmiseks antavate laenude hulka. Andmeesitajad teatavad esialgse hoiustamise ajal kokkulepitud intressimäära hoiustega seotud uue tegevusena. Vastav uue tegevuse maht vastab sellisel juhul hoiustatud summale. Kui hoiustatud summa aja jooksul kasvab, kajastatakse seda ainult bilansilises jäägis. Hetkel, mil hoius muudetakse laenuks, registreeritakse see uus laen uue laenutegevusena. Intressimäär on sel juhul andmeesitaja pakutav madalam intressimäär. Statistiliseks kaaluks on kodumajapidamisele või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvale ettevõttele antava laenu kogusumma.

| 86. | Määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) II lisa 2. osa kohaselt liigitatakse Prantsusmaal pakutav reguleeritud eluaseme säästukava plan d’epargne-logement (PEL) üle kaheaastase kokkulepitud tähtajaga hoiusena. Valitsus reguleerib nimetatud PELi tingimusi ja fikseerib intressimäära, mis ei muutu kogu hoiuse tähtaja jooksul, s.t igal PELi „põlvkonnal” on sama intressimäär. PELi hoitakse vähemalt neli aastat ja igal aastal hoiustab klient teatava ettemääratud summa, kuid tal on lubatud summat mis tahes ajal kava jooksul suurendada. Andmeesitaja teatab uue PELi avamisel uue tegevusena esialgse hoiuse. PELis esialgu hoiustatav rahasumma võib olla väga väike ja see tähendab, et ka uue tegevuse intressimäärale antav kaal on suhteliselt väike. See meetod tagab, et uue tegevuse intressimäär kajastab alati asjaomase PELi põlvkonna tingimusi. PELi suhtes kohaldatavate intressimäärade muutumine kajastub uue tegevuse intressimääras. Kui tarbijad reageerivad sellega, et asendavad portfellis muud pika tähtajaga hoiused olemasolevate PELidega, ei kajastu see uue tegevuse intressimäärades, vaid ainult bilansilise jäägi intressimäärades. Nelja aasta möödumisel võib klient taotleda madalama intressimääraga laenu või pikendada lepingut. Kuna PELi pikendamine toimub automaatselt ilma kliendi aktiivse sekkumiseta ja lepingu tingimusi, sh intressimäärasid, uuesti ei arutata, ei peeta sellist pikendamist kooskõlas punktiga 21 uueks tegevuseks. Laenu pikendamise korral võib klient hoiustada lisasummasid, kui laenujääk ei ületa kindlaksmääratud ülemmäära ja leping ei kehti kindlaksmääratud pikimast tähtajast kauem. Kui saavutatakse ülemmäär või tähtaeg, siis leping külmutatakse. Kui raha jääb panka, jäävad kodumajapidamisel või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootval ettevõttel alles laenuõigused ja talle võimaldatakse endiselt PELi avamise aja tingimustele vastavat intressimäära. Valitsus subsideerib intressimakset, mis lisatakse krediidiasutuse või muu asutuse pakutavale intressimäärale. Kooskõlas punktiga 6 kajastatakse RA intressimäärade statistikas ainult krediidiasutuse või muu asutuse pakutavat intressimakse osa. Valitsuse subsiidiumi makstakse krediidiasutuse või muu asutuse vahendusel, kuid mitte tema poolt, ja seda ei võeta arvesse. |
| --- | --- |

86.

Määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) II lisa 2. osa kohaselt liigitatakse Prantsusmaal pakutav reguleeritud eluaseme säästukava plan d’epargne-logement (PEL) üle kaheaastase kokkulepitud tähtajaga hoiusena. Valitsus reguleerib nimetatud PELi tingimusi ja fikseerib intressimäära, mis ei muutu kogu hoiuse tähtaja jooksul, s.t igal PELi „põlvkonnal” on sama intressimäär. PELi hoitakse vähemalt neli aastat ja igal aastal hoiustab klient teatava ettemääratud summa, kuid tal on lubatud summat mis tahes ajal kava jooksul suurendada. Andmeesitaja teatab uue PELi avamisel uue tegevusena esialgse hoiuse. PELis esialgu hoiustatav rahasumma võib olla väga väike ja see tähendab, et ka uue tegevuse intressimäärale antav kaal on suhteliselt väike. See meetod tagab, et uue tegevuse intressimäär kajastab alati asjaomase PELi põlvkonna tingimusi. PELi suhtes kohaldatavate intressimäärade muutumine kajastub uue tegevuse intressimääras. Kui tarbijad reageerivad sellega, et asendavad portfellis muud pika tähtajaga hoiused olemasolevate PELidega, ei kajastu see uue tegevuse intressimäärades, vaid ainult bilansilise jäägi intressimäärades. Nelja aasta möödumisel võib klient taotleda madalama intressimääraga laenu või pikendada lepingut. Kuna PELi pikendamine toimub automaatselt ilma kliendi aktiivse sekkumiseta ja lepingu tingimusi, sh intressimäärasid, uuesti ei arutata, ei peeta sellist pikendamist kooskõlas punktiga 21 uueks tegevuseks. Laenu pikendamise korral võib klient hoiustada lisasummasid, kui laenujääk ei ületa kindlaksmääratud ülemmäära ja leping ei kehti kindlaksmääratud pikimast tähtajast kauem. Kui saavutatakse ülemmäär või tähtaeg, siis leping külmutatakse. Kui raha jääb panka, jäävad kodumajapidamisel või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootval ettevõttel alles laenuõigused ja talle võimaldatakse endiselt PELi avamise aja tingimustele vastavat intressimäära. Valitsus subsideerib intressimakset, mis lisatakse krediidiasutuse või muu asutuse pakutavale intressimäärale. Kooskõlas punktiga 6 kajastatakse RA intressimäärade statistikas ainult krediidiasutuse või muu asutuse pakutavat intressimakse osa. Valitsuse subsiidiumi makstakse krediidiasutuse või muu asutuse vahendusel, kuid mitte tema poolt, ja seda ei võeta arvesse.

Liide 1

Bilansilise jäägi intressimäärade instrumendiliigid

Kord kuus esitatakse AAR või NDER aruandlus tabelis 1 sisalduvate liikide kohta.

Tabel 1

| | Sektor | Instrumendiliik | Esialgne tähtaeg, etteteatamistähtaeg, esialgne fikseeritud intressimäära periood | Bilansilise jäägi näitaja | Aruandlus¬kohustus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hoiused eurodes | Kodumajapidamistelt | Kokkulepitud tähtajaga | Kuni 2 aastat | 1 | AAR |
| üle 2 aasta | 2 | AAR |
| Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatelt ettevõtetelt | Kokkulepitud tähtajaga | Kuni 2 aastat | 3 | AAR |
| üle 2 aasta | 4 | AAR |
| Repotehingud | 5 | AAR |
| Laenud eurodes | Kodumajapidamistele | Eluaseme ostmiseks | kuni 1 aasta | 6 | AAR |
| üle 1 aasta ja kuni 5 aastat | 7 | AAR |
| üle 5 aasta | 8 | AAR |
| Tarbimiseks ja muul otstarbel | kuni 1 aasta | 9 | AAR |
| üle 1 aasta ja kuni 5 aastat | 10 | AAR |
| üle 5 aasta | 11 | AAR |
| Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele | kuni 1 aasta | 12 | AAR |
| üle 1 aasta ja kuni 5 aastat | 13 | AAR |
| üle 5 aasta | 14 | AAR |

Sektor

Instrumendiliik

Esialgne tähtaeg, etteteatamistähtaeg, esialgne fikseeritud intressimäära periood

Bilansilise jäägi näitaja

Aruandlus¬kohustus

Hoiused eurodes

Kodumajapidamistelt

Kokkulepitud tähtajaga

Kuni 2 aastat

1

AAR

üle 2 aasta

2

AAR

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatelt ettevõtetelt

Kokkulepitud tähtajaga

Kuni 2 aastat

3

AAR

üle 2 aasta

4

AAR

Repotehingud

5

AAR

Laenud eurodes

Kodumajapidamistele

Eluaseme ostmiseks

kuni 1 aasta

6

AAR

üle 1 aasta ja kuni 5 aastat

7

AAR

üle 5 aasta

8

AAR

Tarbimiseks ja muul otstarbel

kuni 1 aasta

9

AAR

üle 1 aasta ja kuni 5 aastat

10

AAR

üle 5 aasta

11

AAR

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele

kuni 1 aasta

12

AAR

üle 1 aasta ja kuni 5 aastat

13

AAR

üle 5 aasta

14

AAR

Liide 2

Uue tegevuse intressimäärade instrumendiliigid

AAR ja NDER aruandlus esitatakse kord kuus tabelite 2, 3, 4 ja 5 instrumendiliikide kohta. AAR aruandlusega koos osutatakse seonduva tegevuse summa, kui tabelis on osutatud sõna „summa”.

Tabelite 2 (v.a näitajad 33 kuni 35), 3 ja 5 liigid välistavad üksteist iga tabeli piires. Seetõttu, kui laen on märgitud tabeli 2 (v.a näitajad 33 kuni 35) ja/või tabeli 3 ja/või tabeli 5 mis tahes näitajana, ei märgita seda uuesti sama tabeli mis tahes punktis, v.a laenud näitajate 33 kuni 35 all, mis tuleb samuti märkida näitajate 20 kuni 22 all. Kõik laenud, mis on märgitud tabeli 3 mis tahes liigi all, peavad esinema ka tabeli 2 vastava liigi all. Tabeli 4 näitajad on tabeli 2, tagamise puhul tabeli 3, näitajate alarühm; seetõttu peab iga tabelis 4 märgitud laen esinema ka vastavalt kas tabelis 2 või 3.

Tabel 5 hõlmab ainult APRCi. Tabelis 5 esitatud laenud esitatakse ka tabelites 2, 3 ja 4, võttes arvesse APRCi meetodi erisusi punktis 9.

Uue tegevuse mõiste laieneb kogu jäägile, s.t üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, stardilaenude ja arvelduskrediidi ning pikendatud krediitkaardivõla bilansilisele jäägile, s.t näitajatele 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32, 36.

Tabel 2

| | Sektor | Instrumendiliik | Esialgne tähtaeg, etteteatamistähtaeg, esialgne fikseeritud intressimäära periood | Uue tegevuse näitaja | Aruandlus–kohustus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hoiused eurodes | Kodumajapidamistelt | Üleööhoiused | 1 | AAR |
| Kokkulepitud tähtajaga | Tähtaeg kuni 1 aasta | 2 | AAR, summa |
| Tähtaeg üle 1 aasta ja kuni 2 aastat | 3 | AAR, summa |
| Tähtaeg üle 2 aasta | 4 | AAR, summa |
| Etteteatamistähtajaga lõpetatavad (8) | Etteteatamistähtaeg kuni 3 kuud | 5 | AAR |
| Etteteatamistähtaeg üle 3 kuu | 6 | AAR |
| Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatelt ettevõtetelt | Üleööhoiused | 7 | AAR |
| Kokkulepitud tähtajaga | Tähtaeg kuni 1 aasta | 8 | AAR, summa |
| Tähtaeg üle 1 aasta ja kuni 2 aastat | 9 | AAR, summa |
| Tähtaeg üle 2 aasta | 10 | AAR, summa |
| Repotehingud | 11 | AAR, summa |
| Laenud eurodes | Kodumajapidamistele | Stardilaenud ja arvelduskrediidid | 12 | AAR |
| Pikendatud krediitkaardivõlg | 32 | AAR |
| Tarbimiseks | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks | 13 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 1 aastaks ja kuni 5 aastaks | 14 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 5 aastaks | 15 | AAR, summa |
| Eluaseme ostmiseks | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks | 16 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 1 aastaks ja kuni 5 aastaks | 17 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 5 aastaks ja kuni 10 aastaks | 18 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 10 aastaks | 19 | AAR, summa |
| Muuks otstarbeks | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks | 20 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 1 aastaks ja kuni 5 aastaks | 21 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 5 aastaks | 22 | AAR, summa |
| Muuks otstarbeks, sellest: füüsilisest isikust ettevõtjad | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks | 33 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 1 aastaks ja kuni 5 aastaks | 34 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 5 aastaks | 35 | AAR, summa |
| Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele | Stardilaenud ja arvelduskrediidid | 23 | AAR |
| Pikendatud krediitkaardivõlg | 36 | AAR |
| Laenud kuni 0,25 miljonit eurot | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 3 kuuks | 37 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 3 kuuks ja kuni 1 aastaks | 38 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 1 aastaks ja kuni 3 aastaks | 39 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 3 aastaks ja kuni 5 aastaks | 40 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 5 aastaks ja kuni 10 aastaks | 41 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 10 aastaks | 42 | AAR, summa |
| Laenud summas üle 0,25 miljoni euro ja kuni 1 miljon eurot | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 3 kuuks | 43 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 3 kuuks ja kuni 1 aastaks | 44 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 1 aastaks ja kuni 3 aastaks | 45 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 3 aastaks ja kuni 5 aastaks | 46 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 5 aastaks ja kuni 10 aastaks | 47 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 10 aastaks | 48 | AAR, summa |
| Laenud summas üle 1 miljoni euro | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 3 kuuks | 49 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 3 kuuks ja kuni 1 aastaks | 50 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 1 aastaks ja kuni 3 aastaks | 51 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 3 aastaks ja kuni 5 aastaks | 52 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 5 aastaks ja kuni 10 aastaks | 53 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 10 | 54 | AAR, summa |

Sektor

Instrumendiliik

Esialgne tähtaeg, etteteatamistähtaeg, esialgne fikseeritud intressimäära periood

Uue tegevuse näitaja

Aruandlus–kohustus

Hoiused eurodes

Kodumajapidamistelt

Üleööhoiused

1

AAR

Kokkulepitud tähtajaga

Tähtaeg kuni 1 aasta

2

AAR, summa

Tähtaeg üle 1 aasta ja kuni 2 aastat

3

AAR, summa

Tähtaeg üle 2 aasta

4

AAR, summa

Etteteatamistähtajaga lõpetatavad (8)

Etteteatamistähtaeg kuni 3 kuud

5

AAR

Etteteatamistähtaeg üle 3 kuu

6

AAR

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatelt ettevõtetelt

Üleööhoiused

7

AAR

Kokkulepitud tähtajaga

Tähtaeg kuni 1 aasta

8

AAR, summa

Tähtaeg üle 1 aasta ja kuni 2 aastat

9

AAR, summa

Tähtaeg üle 2 aasta

10

AAR, summa

Repotehingud

11

AAR, summa

Laenud eurodes

Kodumajapidamistele

Stardilaenud ja arvelduskrediidid

12

AAR

Pikendatud krediitkaardivõlg

32

AAR

Tarbimiseks

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks

13

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 1 aastaks ja kuni 5 aastaks

14

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 5 aastaks

15

AAR, summa

Eluaseme ostmiseks

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks

16

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 1 aastaks ja kuni 5 aastaks

17

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 5 aastaks ja kuni 10 aastaks

18

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 10 aastaks

19

AAR, summa

Muuks otstarbeks

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks

20

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 1 aastaks ja kuni 5 aastaks

21

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 5 aastaks

22

AAR, summa

Muuks otstarbeks, sellest: füüsilisest isikust ettevõtjad

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks

33

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 1 aastaks ja kuni 5 aastaks

34

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 5 aastaks

35

AAR, summa

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele

Stardilaenud ja arvelduskrediidid

23

AAR

Pikendatud krediitkaardivõlg

36

AAR

Laenud kuni 0,25 miljonit eurot

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 3 kuuks

37

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 3 kuuks ja kuni 1 aastaks

38

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 1 aastaks ja kuni 3 aastaks

39

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 3 aastaks ja kuni 5 aastaks

40

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 5 aastaks ja kuni 10 aastaks

41

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 10 aastaks

42

AAR, summa

Laenud summas üle 0,25 miljoni euro ja kuni 1 miljon eurot

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 3 kuuks

43

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 3 kuuks ja kuni 1 aastaks

44

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 1 aastaks ja kuni 3 aastaks

45

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 3 aastaks ja kuni 5 aastaks

46

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 5 aastaks ja kuni 10 aastaks

47

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 10 aastaks

48

AAR, summa

Laenud summas üle 1 miljoni euro

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 3 kuuks

49

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 3 kuuks ja kuni 1 aastaks

50

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 1 aastaks ja kuni 3 aastaks

51

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 3 aastaks ja kuni 5 aastaks

52

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 5 aastaks ja kuni 10 aastaks

53

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 10

54

AAR, summa

Tabel 3

Uue tegevuse laenud, mis on tagatud ja/või garanteeritud

| | Sektor | Instrumendiliik | Esialgne intressimäära fikseerimise periood | Uue tegevuse näitaja | Aruandlus–kohustus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laenud eurodes | Kodumajapidamistele | Tarbimiseks | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks | 55 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 1 aastaks ja kuni 5 aastaks | 56 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 5 aastaks | 57 | AAR, summa |
| Eluaseme ostmiseks | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks | 58 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 1 aastaks ja kuni 5 aastaks | 59 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 5 aastaks ja kuni 10 aastaks | 60 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 10 aastaks | 61 | AAR, summa |
| Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele | Laenud kuni 0,25 miljonit eurot | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 3 kuuks | 62 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 3 kuuks ja kuni 1 aastaks | 63 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 1 aastaks ja kuni 3 aastaks | 64 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 3 aastaks ja kuni 5 aastaks | 65 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 5 aastaks ja kuni 10 aastaks | 66 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 10 aastaks | 67 | AAR, summa |
| Laenud summas üle 0,25 miljoni euro ja kuni 1 miljon eurot | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 3 kuuks | 68 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 3 kuuks ja kuni 1 aastaks | 69 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 1 aastaks ja kuni 3 aastaks | 70 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 3 aastaks ja kuni 5 aastaks | 71 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 5 aastaks ja kuni 10 aastaks | 72 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 10 aastaks | 73 | AAR, summa |
| Laenud summas üle 1 miljoni euro | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 3 kuuks | 74 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 3 kuuks ja kuni 1 aastaks | 75 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 1 aastaks ja kuni 3 aastaks | 76 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 3 aastaks ja kuni 5 aastaks | 77 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 5 aastaks ja kuni 10 aastaks | 78 | AAR, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 10 aastaks | 79 | AAR, summa |

Sektor

Instrumendiliik

Esialgne intressimäära fikseerimise periood

Uue tegevuse näitaja

Aruandlus–kohustus

Laenud eurodes

Kodumajapidamistele

Tarbimiseks

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks

55

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 1 aastaks ja kuni 5 aastaks

56

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 5 aastaks

57

AAR, summa

Eluaseme ostmiseks

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks

58

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 1 aastaks ja kuni 5 aastaks

59

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 5 aastaks ja kuni 10 aastaks

60

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 10 aastaks

61

AAR, summa

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele

Laenud kuni 0,25 miljonit eurot

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 3 kuuks

62

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 3 kuuks ja kuni 1 aastaks

63

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 1 aastaks ja kuni 3 aastaks

64

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 3 aastaks ja kuni 5 aastaks

65

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 5 aastaks ja kuni 10 aastaks

66

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 10 aastaks

67

AAR, summa

Laenud summas üle 0,25 miljoni euro ja kuni 1 miljon eurot

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 3 kuuks

68

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 3 kuuks ja kuni 1 aastaks

69

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 1 aastaks ja kuni 3 aastaks

70

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 3 aastaks ja kuni 5 aastaks

71

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 5 aastaks ja kuni 10 aastaks

72

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 10 aastaks

73

AAR, summa

Laenud summas üle 1 miljoni euro

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 3 kuuks

74

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 3 kuuks ja kuni 1 aastaks

75

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 1 aastaks ja kuni 3 aastaks

76

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 3 aastaks ja kuni 5 aastaks

77

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 5 aastaks ja kuni 10 aastaks

78

AAR, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 10 aastaks

79

AAR, summa

Tabel 4

Uue tegevuse laenud kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele esialgse intressimäära fikseerimisega alla 1 aasta ja esialgse tähtajaga üle 1 aasta

| | Sektor | Instrumendiliik | Kõik laenud / tagatud/garanteeritud laenud algtähtaja järgi | Uue tegevuse näitaja | Aruandlus–kohustus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laenud eurodes | Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele | Laenud kuni 0,25 miljonit eurot | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks, algtähtajaga üle 1 aasta | 80 | AAR, summa |
| Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks, algtähtajaga üle 1 aasta, ainult tagatud/garanteeritud laenud | 81 | AAR, summa |
| Laenud summas üle 0,25 miljoni euro ja kuni 1 miljon eurot | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks, algtähtajaga üle 1 aasta | 82 | AAR, summa |
| Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks, algtähtajaga üle 1 aasta, ainult tagatud/garanteeritud laenud | 83 | AAR, summa |
| Laenud summas üle 1 miljoni euro | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks, algtähtajaga üle 1 aasta | 84 | AAR, summa |
| Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks, algtähtajaga üle 1 aasta, ainult tagatud/garanteeritud laenud | 85 | AAR, summa |

Sektor

Instrumendiliik

Kõik laenud / tagatud/garanteeritud laenud algtähtaja järgi

Uue tegevuse näitaja

Aruandlus–kohustus

Laenud eurodes

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele

Laenud kuni 0,25 miljonit eurot

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks, algtähtajaga üle 1 aasta

80

AAR, summa

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks, algtähtajaga üle 1 aasta, ainult tagatud/garanteeritud laenud

81

AAR, summa

Laenud summas üle 0,25 miljoni euro ja kuni 1 miljon eurot

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks, algtähtajaga üle 1 aasta

82

AAR, summa

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks, algtähtajaga üle 1 aasta, ainult tagatud/garanteeritud laenud

83

AAR, summa

Laenud summas üle 1 miljoni euro

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks, algtähtajaga üle 1 aasta

84

AAR, summa

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks, algtähtajaga üle 1 aasta, ainult tagatud/garanteeritud laenud

85

AAR, summa

Tabel 5

Uue tegevuse laenud kodumajapidamistele

| | Sektor | Instrumendiliik | Kõik laenud | Uue tegevuse näitaja | Aruandlus–kohustus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laenud eurodes | Kodumajapidamistele | Tarbimiseks | APRC | 30 | APRC |
| Eluaseme ostmiseks | APRC | 31 | APRC |

Sektor

Instrumendiliik

Kõik laenud

Uue tegevuse näitaja

Aruandlus–kohustus

Laenud eurodes

Kodumajapidamistele

Tarbimiseks

APRC

30

APRC

Eluaseme ostmiseks

APRC

31

APRC

---

(1)  ELT L 133, 22.5.2008, lk 66.

1

(2)  Kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide puhul võivad RKPd teha erandeid tarbijakrediidi ja kodumajapidamistele eluaseme ostmiseks antava laenu osas.

2

(3)  ELT L 15, 20.1.2009, lk 14.

3

(4)  S.14 ja S.15 kokku vastavalt määratlusele Euroopa arvepidamise süsteemis (European System of Accounts, ESA) 1995, s.o nõukogu 25. juuni 1996. aasta määruse (EÜ) nr 2223/96 (ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta, EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1) A lisas.

4

(5)  S.11 ESA 1995 määratluse kohaselt.

5

(6)  ELT L 177, 30.6.2006, lk 1.

6

(7)  Laiendustegureid ei ole vaja kaalutud keskmise intressimäära puhul, kui eeldatakse, et valimi abil tehtav prognoos on sama kui prognoos kogu võimaliku andmeid esitava üldkogumi kohta (näiteks kuna kogu kõnealuses instrumendis esindatud tegevuse teostajad on valimis olevad asutused).

7

(8)  Selle instrumendiliigi jaoks ühendatakse kodumajapidamised ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted ning esitatakse need kodumajapidamiste sektori all.

8

---

III LISA

„IV LISA

ÜLEMINEKUSÄTTED

Kuni 2010. aasta detsembri vaatluskuuni (k.a) on I lisa punkti 10 sõnastus järgmine:

„Riigi valimi miinimumsuurus tagab , et

| a) | uue tegevuse intressimäärade keskmine maksimaalne juhuslik viga (1) kõigis instrumendiliikides ei ole keskmiselt suurem kui 10 baaspunkti 90 % usaldusnivoo korral (2) või |
| --- | --- |

a)

uue tegevuse intressimäärade keskmine maksimaalne juhuslik viga (1) kõigis instrumendiliikides ei ole keskmiselt suurem kui 10 baaspunkti 90 % usaldusnivoo korral (2) või

| b) | see hõlmab vähemalt 30 % võimalikust andmeid esitavast üldkogumist; kui 30 % võimalikust andmeid esitavast residentidest koosnevast üldkogumist on rohkem kui 100, võib riigi valimi miinimumsuurust piirata 100 andmeesitajani, või |
| --- | --- |

b)

see hõlmab vähemalt 30 % võimalikust andmeid esitavast üldkogumist; kui 30 % võimalikust andmeid esitavast residentidest koosnevast üldkogumist on rohkem kui 100, võib riigi valimi miinimumsuurust piirata 100 andmeesitajani, või

| c) | riigi valimi andmeesitajad hõlmavad osaleva liikmesriigi residentidest kodumajapidamistelt ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatelt ettevõtetelt saadud eurodes vääringustatud hoiuste kogumist vähemalt 75 % ja neile antud eurodes vääringustatud laenude kogumist vähemalt 75 %.” |
| --- | --- |

c)

riigi valimi andmeesitajad hõlmavad osaleva liikmesriigi residentidest kodumajapidamistelt ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatelt ettevõtetelt saadud eurodes vääringustatud hoiuste kogumist vähemalt 75 % ja neile antud eurodes vääringustatud laenude kogumist vähemalt 75 %.”

Kuni 2010. aasta detsembri vaatluskuuni (k.a) on II lisa punkti 61 sõnastus järgmine:

„RKPd võivad teha erandeid kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele antud tagatud või garanteeritud laenude suhtes kohaldatavate intressimäärade ja tegevusmahtude aruandluses, näitajad 62 kuni 85, kui

| — | riigisisese tegevuse agregeeritud maht vastava näitaja (37 kuni 54) osas ei ole alla 10 % riigisisese tegevuse agregeeritud mahust selle liigi laenude kogusummast ega alla 2 % selle mahu ja esialgse intressimäära fikseerimise perioodi osas euroala tasandil või |
| --- | --- |

—

riigisisese tegevuse agregeeritud maht vastava näitaja (37 kuni 54) osas ei ole alla 10 % riigisisese tegevuse agregeeritud mahust selle liigi laenude kogusummast ega alla 2 % selle mahu ja esialgse intressimäära fikseerimise perioodi osas euroala tasandil või

| — | riigisisese tegevuse agregeeritud maht vastava näitaja osas, mis hõlmab kõiki (tagatud ja tagamata) laenusid vastavas laenu mahus ja esialgse intressimäära fikseerimise perioodis seoses allpool toodud tabeli näitajatega (endine uus tegevus, näitajad 24 kuni 29 II lisa liite 2 tabelis 2), on detsembris 2008 alla 100 miljoni euro. |
| --- | --- |

—

riigisisese tegevuse agregeeritud maht vastava näitaja osas, mis hõlmab kõiki (tagatud ja tagamata) laenusid vastavas laenu mahus ja esialgse intressimäära fikseerimise perioodis seoses allpool toodud tabeli näitajatega (endine uus tegevus, näitajad 24 kuni 29 II lisa liite 2 tabelis 2), on detsembris 2008 alla 100 miljoni euro.

| | Sektor | Instrumendiliik | Esialgne tähtaeg, etteteatamistähtaeg, esialgne fikseeritud intressimäära periood | Endine uue tegevuse näitaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Laenud | Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele | Laenud kuni 1 miljonit eurot (3) | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks | 24 |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 1 aastaks ja kuni 5 aastaks | 25 |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 5 aastaks | 26 |
| Laenud summas üle 1 miljoni euro | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks | 27 |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 1 aastaks ja kuni 5 aastaks | 28 |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 5 aastaks | 29 |

Sektor

Instrumendiliik

Esialgne tähtaeg, etteteatamistähtaeg, esialgne fikseeritud intressimäära periood

Endine uue tegevuse näitaja

Laenud

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele

Laenud kuni 1 miljonit eurot (3)

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks

24

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 1 aastaks ja kuni 5 aastaks

25

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 5 aastaks

26

Laenud summas üle 1 miljoni euro

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni 1 aastaks

27

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 1 aastaks ja kuni 5 aastaks

28

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui 5 aastaks

29

Erandite tegemise korral tuleb neid suhteid igal aastal kontrollida.””

---

(1)  Formula , kus D on maksimaalne juhuslik viga, zα/2 on normaalse jaotuse või muu andmete struktuuri kohase jaotuse (näiteks t-jaotus) põhjal arvutatud tegur, eeldusel et usaldusnivoo on 1-α, var(Image) on parameetri θ, hinnangfunktsiooni dispersioon ja vâr (Image) parameetri θ hinnangfunktsiooni eeldatav dispersioon.

1

α/2

(2)  RKPd võivad 90 % usaldusnivoo korral teisendada 10 baaspunkti suuruse absoluutse mõõdu otse suhteliseks mõõduks hinnangfunktsiooni suurima lubatud variatsioonikordajana.

2

(3)  „Kuni” tähendab „kuni ja kaasa arvatud”.

3

---

DIREKTIIVID

| 8.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/97 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/97

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2009/27/EÜ,

7. aprill 2009,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/49/EÜ teatavaid lisasid riskijuhtimist käsitlevate tehniliste sätete osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/49/EÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta (uuestisõnastamine), (1) eriti selle artikli 41 punki 1 alapunkti g,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et tagada direktiivi 2006/49/EÜ ühtne kohaldamine ja rakendamine kogu ELis, moodustasid komisjon ja Euroopa pangandusinspektorite komitee 2006. aastal töörühma (kapitalinõuete direktiivi ülevõtmise rühm), kelle ülesandeks on arutada ja lahendada kõnealuse direktiivi kohaldamise ja rakendamise küsimusi. Kapitalinõuete direktiivi ülevõtmise rühma arvates tuleks täiendavalt täpsustada direktiivi 2006/49/EÜ I, II ja VII lisas esitatud teatavaid tehnilisi sätteid, et tagada kõnealuste sätete ühtne kohaldamine. Lisaks sellele ei ole teatavad sätted vastavuses krediidiasutuste riskijuhtimise heade tavadega, mistõttu on asjakohane kõnealuseid sätteid kohandada. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et tagada direktiivi 2006/49/EÜ ühtne kohaldamine ja rakendamine kogu ELis, moodustasid komisjon ja Euroopa pangandusinspektorite komitee 2006. aastal töörühma (kapitalinõuete direktiivi ülevõtmise rühm), kelle ülesandeks on arutada ja lahendada kõnealuse direktiivi kohaldamise ja rakendamise küsimusi. Kapitalinõuete direktiivi ülevõtmise rühma arvates tuleks täiendavalt täpsustada direktiivi 2006/49/EÜ I, II ja VII lisas esitatud teatavaid tehnilisi sätteid, et tagada kõnealuste sätete ühtne kohaldamine. Lisaks sellele ei ole teatavad sätted vastavuses krediidiasutuste riskijuhtimise heade tavadega, mistõttu on asjakohane kõnealuseid sätteid kohandada.

| (2) | Seepärast tuleks direktiivi 2006/49/EÜ muuta. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast tuleks direktiivi 2006/49/EÜ muuta.

| (3) | Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa panganduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa panganduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2006/49/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 8. B asendatakse järgmisega:
  „B.   KAITSE OSTJA KOHTLEMINE
  Selle osapoole jaoks, kes krediidiriski üle annab (edaspidi „kaitse ostja”), määratakse positsioonid kaitse müüja suhtes peegelpildi põhimõtte alusel, välja arvatud krediidiriski ülekandetehingut sisaldava võlakirja puhul (millega ei kaasne lühikest positsiooni väljaandjas). Kui mingil hetkel on ostuoptsioon kombinatsioonis kasvava väärtusega võlainstrumendiga, siis sellist hetke käsitletakse kaitse lõpptähtajana. Esimese makseviivituse juhu tagamise krediididerivatiivide ja n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediididerivatiivide puhul kohaldatakse peegelpildi põhimõtte asemel järgmist menetlust.

  Esimese makseviivituse juhu tagamise krediididerivatiivid

  Kui asutus omandab krediidiriski kaitse mitmele krediididerivatiivi aluseks olevale üksusele, tingimusel et nõuetega seotud esimene makseviivitus käivitab maksekohustuse ja selline krediidikvaliteeti mõjutav sündmus lõpetab lepingu, võib asutus aluseks olevate üksuste hulgast välja jätta sellise aluseks oleva üksuse eririski, mille suhtes kohaldatakse vastavalt käesoleva lisa tabelile 1 madalaimat eririski kapitalinõuet.

  N-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediididerivatiivid

  Kui riskipositsioonidega seotud n-arvu järjekohaga makseviivitus käivitab krediidiriski kaitse alusel maksekohustuse, võib kaitse ostja välja jätta eririski ainult juhul, kui kaitse on omandatud ka makseviivitustele järjekohaga 1 kuni n-1 või kui n-1 järjekohaga makseviivitus on juba aset leidnud. Sel juhul järgitakse esimese makseviivituse juhu tagamise krediididerivatiivide suhtes kohaldatavat meetodit, mida on n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu toodete puhul asjakohaselt muudetud.”; |
| --- | --- | --- |

1)

I lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 8. B asendatakse järgmisega:

„B.   KAITSE OSTJA KOHTLEMINE

Selle osapoole jaoks, kes krediidiriski üle annab (edaspidi „kaitse ostja”), määratakse positsioonid kaitse müüja suhtes peegelpildi põhimõtte alusel, välja arvatud krediidiriski ülekandetehingut sisaldava võlakirja puhul (millega ei kaasne lühikest positsiooni väljaandjas). Kui mingil hetkel on ostuoptsioon kombinatsioonis kasvava väärtusega võlainstrumendiga, siis sellist hetke käsitletakse kaitse lõpptähtajana. Esimese makseviivituse juhu tagamise krediididerivatiivide ja n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediididerivatiivide puhul kohaldatakse peegelpildi põhimõtte asemel järgmist menetlust.

Esimese makseviivituse juhu tagamise krediididerivatiivid

Kui asutus omandab krediidiriski kaitse mitmele krediididerivatiivi aluseks olevale üksusele, tingimusel et nõuetega seotud esimene makseviivitus käivitab maksekohustuse ja selline krediidikvaliteeti mõjutav sündmus lõpetab lepingu, võib asutus aluseks olevate üksuste hulgast välja jätta sellise aluseks oleva üksuse eririski, mille suhtes kohaldatakse vastavalt käesoleva lisa tabelile 1 madalaimat eririski kapitalinõuet.

N-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediididerivatiivid

Kui riskipositsioonidega seotud n-arvu järjekohaga makseviivitus käivitab krediidiriski kaitse alusel maksekohustuse, võib kaitse ostja välja jätta eririski ainult juhul, kui kaitse on omandatud ka makseviivitustele järjekohaga 1 kuni n-1 või kui n-1 järjekohaga makseviivitus on juba aset leidnud. Sel juhul järgitakse esimese makseviivituse juhu tagamise krediididerivatiivide suhtes kohaldatavat meetodit, mida on n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu toodete puhul asjakohaselt muudetud.”;

| b) | punkti 14 tabel 1 asendatakse järgmisega:

  „Tabel 1







  Kategooriad | Eririski kapitalinõue |
| --- | --- | --- |
| Võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad keskvalitsused või mille on emiteerinud keskpangad, rahvusvahelised organisatsioonid, mitmepoolsed arengupangad või liikmesriikide piirkondlikud omavalitsused või kohalikud ametiasutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 1 või mille riskikaal direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78–83 ette nähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt oleks 0 %. | 0 % |
| Võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad keskvalitsused või mille on emiteerinud keskpangad, rahvusvahelised organisatsioonid, mitmepoolsed arengupangad või liikmesriikide piirkondlikud omavalitsused või kohalikud ametiasutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 2 või 3 direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78–83 ette nähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt; võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad asutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 1 või 2 direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78–83 ette nähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt, võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad asutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 3 direktiivi 2006/48/EÜ VI lisa 1. osa punkti 29 kohaselt; võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad äriühingud, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 1, 2 või 3 direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78–83 ette nähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt.
  Muud aktsepteeritavad instrumendid vastavalt punktis 15 esitatud määratlusele. | 0,25 %(lõpptähtajani jäänud aeg kuni 6 kuud)
  1,00 %(lõpptähtajani jäänud aeg 6–24 kuud)
  1,60 %(lõpptähtajani jäänud aeg üle 24 kuu) |
| Võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad keskvalitsused või mille on emiteerinud keskpangad, rahvusvahelised organisatsioonid, mitmepoolsed arengupangad või liikmesriikide piirkondlikud omavalitsused või kohalikud ametiasutused või asutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 4 või 5 direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78–83 ette nähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt; võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad asutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 3 direktiivi 2006/48/EÜ VI lisa 1. osa punktis 26 ette nähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt; võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad äriühingud, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 4 direktiivi 2006/48/EÜ artiklite 78–83 kohaselt. Nõuded, mille kohta tunnustatud reitinguagentuuri antud krediidihinnang ei ole kättesaadav. | 8,00 % |
| Võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad keskvalitsused või mille on emiteerinud keskpangad, rahvusvahelised organisatsioonid, mitmepoolsed arengupangad või liikmesriikide piirkondlikud omavalitsused või kohalikud ametiasutused või asutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 6 direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78–83 ette nähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt, ja võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad äriühingud, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 5 või 6 direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78–83 ette nähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt. | 12,00 %” |

b)

punkti 14 tabel 1 asendatakse järgmisega:

„Tabel 1

Kategooriad

Eririski kapitalinõue

Võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad keskvalitsused või mille on emiteerinud keskpangad, rahvusvahelised organisatsioonid, mitmepoolsed arengupangad või liikmesriikide piirkondlikud omavalitsused või kohalikud ametiasutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 1 või mille riskikaal direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78–83 ette nähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt oleks 0 %.

0 %

Võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad keskvalitsused või mille on emiteerinud keskpangad, rahvusvahelised organisatsioonid, mitmepoolsed arengupangad või liikmesriikide piirkondlikud omavalitsused või kohalikud ametiasutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 2 või 3 direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78–83 ette nähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt; võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad asutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 1 või 2 direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78–83 ette nähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt, võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad asutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 3 direktiivi 2006/48/EÜ VI lisa 1. osa punkti 29 kohaselt; võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad äriühingud, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 1, 2 või 3 direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78–83 ette nähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt.

Muud aktsepteeritavad instrumendid vastavalt punktis 15 esitatud määratlusele.

0,25 %(lõpptähtajani jäänud aeg kuni 6 kuud)

1,00 %(lõpptähtajani jäänud aeg 6–24 kuud)

1,60 %(lõpptähtajani jäänud aeg üle 24 kuu)

Võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad keskvalitsused või mille on emiteerinud keskpangad, rahvusvahelised organisatsioonid, mitmepoolsed arengupangad või liikmesriikide piirkondlikud omavalitsused või kohalikud ametiasutused või asutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 4 või 5 direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78–83 ette nähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt; võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad asutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 3 direktiivi 2006/48/EÜ VI lisa 1. osa punktis 26 ette nähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt; võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad äriühingud, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 4 direktiivi 2006/48/EÜ artiklite 78–83 kohaselt. Nõuded, mille kohta tunnustatud reitinguagentuuri antud krediidihinnang ei ole kättesaadav.

8,00 %

Võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad keskvalitsused või mille on emiteerinud keskpangad, rahvusvahelised organisatsioonid, mitmepoolsed arengupangad või liikmesriikide piirkondlikud omavalitsused või kohalikud ametiasutused või asutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 6 direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78–83 ette nähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt, ja võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad äriühingud, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 5 või 6 direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78–83 ette nähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt.

12,00 %”

| 2) | II lisa punkt 11 asendatakse järgmisega:






  „11. | Kui kauplemisportfelli kuuluv krediididerivatiiv on osa sisesest riskimaandusest ja krediidiriski kaitset tunnustatakse direktiivi 2006/48/EÜ kohaselt, siis loetakse krediididerivatiivi positsioonist tulenev vastaspoole risk puuduvaks. Teise võimalusena võib asutus vastaspoole krediidiriskiga seotud kapitalinõuete arvutamisel võtta arvesse kõiki kauplemisportfelli kuuluvaid krediididerivatiive, mis moodustavad osa sisesest riskimaandusest või on ostetud vastaspoole krediidiriski kaitseks, kui krediidiriski kaitset tunnustatakse direktiivi 2006/48/EÜ kohaselt.” |
| --- | --- | --- |

2)

II lisa punkt 11 asendatakse järgmisega:

„11.

Kui kauplemisportfelli kuuluv krediididerivatiiv on osa sisesest riskimaandusest ja krediidiriski kaitset tunnustatakse direktiivi 2006/48/EÜ kohaselt, siis loetakse krediididerivatiivi positsioonist tulenev vastaspoole risk puuduvaks. Teise võimalusena võib asutus vastaspoole krediidiriskiga seotud kapitalinõuete arvutamisel võtta arvesse kõiki kauplemisportfelli kuuluvaid krediididerivatiive, mis moodustavad osa sisesest riskimaandusest või on ostetud vastaspoole krediidiriski kaitseks, kui krediidiriski kaitset tunnustatakse direktiivi 2006/48/EÜ kohaselt.”

| 3) | VII lisa C osa punkt 3 asendatakse järgmisega:






  „3. | Erandina punktidest 1 ja 2, kui asutus maandab kauplemisportfellivälise krediidiriski oma kauplemisportfelli kuuluva krediididerivatiivi abil (sisest maandust kasutades), ei loeta kauplemisportfellivälist positsiooni kapitalinõuete arvutamisel maandatuks, välja arvatud juhul, kui asutus ostab sobivalt kolmandalt kaitse andjalt krediididerivatiivi, mis vastab kauplemisportfelliväliste positsioonide suhtes direktiivi 2006/48/EÜ VIII lisa 2. osa punktis 19 sätestatud nõuetele. Kui selline kolmanda osapoole kaitse ostetakse ja seda kapitalinõuete arvutamisel kauplemisportfellivälise positsiooni maandusena tunnistatakse, ei loeta kapitalinõuete arvutamisel kauplemisportfelli kuuluvaks ei sisest ega välist krediididerivatiivi maandust, ilma et see piiraks II lisa punkti 11 teise lause kohaldamist.” |
| --- | --- | --- |

3)

VII lisa C osa punkt 3 asendatakse järgmisega:

„3.

Erandina punktidest 1 ja 2, kui asutus maandab kauplemisportfellivälise krediidiriski oma kauplemisportfelli kuuluva krediididerivatiivi abil (sisest maandust kasutades), ei loeta kauplemisportfellivälist positsiooni kapitalinõuete arvutamisel maandatuks, välja arvatud juhul, kui asutus ostab sobivalt kolmandalt kaitse andjalt krediididerivatiivi, mis vastab kauplemisportfelliväliste positsioonide suhtes direktiivi 2006/48/EÜ VIII lisa 2. osa punktis 19 sätestatud nõuetele. Kui selline kolmanda osapoole kaitse ostetakse ja seda kapitalinõuete arvutamisel kauplemisportfellivälise positsiooni maandusena tunnistatakse, ei loeta kapitalinõuete arvutamisel kauplemisportfelli kuuluvaks ei sisest ega välist krediididerivatiivi maandust, ilma et see piiraks II lisa punkti 11 teise lause kohaldamist.”

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. oktoobriks 2010. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Nad kohaldavad neid norme alates 31. detsembrist 2010.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 7. aprill 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Charlie McCREEVY

---

(1)  ELT L 177, 30.6.2006, lk 201.

1

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 8.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/100 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/100

---

KOMISJONI OTSUS,

6. aprill 2009,

millega muudetakse komisjoni otsust 79/542/EMÜ seoses loomade õhutranspordiga, loomade transiidiga läbi teatavate kolmandate riikide ning seoses veterinaarsertifikaatidega, mis käsitlevad teatavate kabjaliste liha ja teatava värske liha transiiti ja ladustamist

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 2273 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/317/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, millega sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (1) eriti selle artikli 8 sissejuhatavat osa, artikli 8 lõiget 4 ning artikli 8 lõike 5 kolmandat taanet,

võttes arvesse nõukogu 26. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/68/EÜ, millega kehtestatakse loomatervishoiu eeskirjad teatavate elusate kabiloomade impordile ühendusse ja ttransiidile ühenduse kaudu, muudetakse direktiive 90/426/EMÜ ja 92/65/EMÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 72/462/EMÜ, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. detsembri 1976. aasta otsusega 79/542/EMÜ (milles koostatakse loetelu kolmandatest riikidest või nende osadest ning sätestatakse loomade ja inimeste tervise ja veterinaarsertifikaatide tingimused teatavate elusloomade ja nende värske liha impordil ühendusse) (3) on kehtestatud sanitaarnõuded elusloomade (välja arvatud hobuslaste) ning kõnealuste loomade (sealhulgas hobuslaste) värske liha (välja arvatud lihavalmististe) impordiks ühendusse. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. detsembri 1976. aasta otsusega 79/542/EMÜ (milles koostatakse loetelu kolmandatest riikidest või nende osadest ning sätestatakse loomade ja inimeste tervise ja veterinaarsertifikaatide tingimused teatavate elusloomade ja nende värske liha impordil ühendusse) (3) on kehtestatud sanitaarnõuded elusloomade (välja arvatud hobuslaste) ning kõnealuste loomade (sealhulgas hobuslaste) värske liha (välja arvatud lihavalmististe) impordiks ühendusse.

| (2) | Otsuse 79/542/EMÜ artiklis 6 käsitletakse elusloomade transporti ühendusse importimiseks. Selliste loomade õhutransport põhjustab ohtu loomade tervisele ühenduses, sest õhutranspordivahendis võib leiduda loomahaiguste vektorputukaid. Seetõttu on asjakohane näha ette selliste transpordivahendite desinfektsioonimeetmed, et vältida potentsiaalselt nakatunud vektorputukate juhuslik sattumine ühendusse koos imporditavate loomadega. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 79/542/EMÜ artiklis 6 käsitletakse elusloomade transporti ühendusse importimiseks. Selliste loomade õhutransport põhjustab ohtu loomade tervisele ühenduses, sest õhutranspordivahendis võib leiduda loomahaiguste vektorputukaid. Seetõttu on asjakohane näha ette selliste transpordivahendite desinfektsioonimeetmed, et vältida potentsiaalselt nakatunud vektorputukate juhuslik sattumine ühendusse koos imporditavate loomadega.

| (3) | Otsuses 79/542/EMÜ on sätestatud, et ühendusse importimiseks ette nähtud loomad võivad läbida ainult selliseid kolmandaid riike, mis tohivad sama liiki loomi ühendusse eksportida. Siiski on lubatud transportida loomi mõnede selliste kolmandate riikide kaudu, mis ei tohi loomi ühendusse eksportida. Selline transiit on lubatud vaid juhul, kui loomad on ette nähtud tapmiseks kohe pärast ühenduse lõppsihtkohta jõudmist. Kõnealuste kolmandate riikide loetellu lisamise puhul tuleb arvesse võtta mitmeid tegureid, eelkõige loomatervise olukorda kolmandas riigis, loomade puutumatuse tagamist transiidi jooksul, kontrolle piiripunktides ja lõppsihtkohta. |
| --- | --- |

(3)

Otsuses 79/542/EMÜ on sätestatud, et ühendusse importimiseks ette nähtud loomad võivad läbida ainult selliseid kolmandaid riike, mis tohivad sama liiki loomi ühendusse eksportida. Siiski on lubatud transportida loomi mõnede selliste kolmandate riikide kaudu, mis ei tohi loomi ühendusse eksportida. Selline transiit on lubatud vaid juhul, kui loomad on ette nähtud tapmiseks kohe pärast ühenduse lõppsihtkohta jõudmist. Kõnealuste kolmandate riikide loetellu lisamise puhul tuleb arvesse võtta mitmeid tegureid, eelkõige loomatervise olukorda kolmandas riigis, loomade puutumatuse tagamist transiidi jooksul, kontrolle piiripunktides ja lõppsihtkohta.

| (4) | Loomade heaolu ja jälgitavust tuleb samuti arvesse võtta, kui kavandatakse loomade transporti ühendusse kolmandatest riikidest või nende kaudu. Ühenduse praegu kehtivate eeskirjade tõttu tuleb nuumveiseid transportida pikemat teed kasutades, et vältida transiiti läbi teatavate kolmandate riikide, mis ei tohi eksportida loomi ühendusse. Sellel on negatiivne mõju loomade heaolule. Võimalust transportida loomi läbi kolmandate riikide, mis ei tohi loomi ühendusse eksportida, on seetõttu asjakohane laiendada nii, et see hõlmaks ka nuumveiseid. |
| --- | --- |

(4)

Loomade heaolu ja jälgitavust tuleb samuti arvesse võtta, kui kavandatakse loomade transporti ühendusse kolmandatest riikidest või nende kaudu. Ühenduse praegu kehtivate eeskirjade tõttu tuleb nuumveiseid transportida pikemat teed kasutades, et vältida transiiti läbi teatavate kolmandate riikide, mis ei tohi eksportida loomi ühendusse. Sellel on negatiivne mõju loomade heaolule. Võimalust transportida loomi läbi kolmandate riikide, mis ei tohi loomi ühendusse eksportida, on seetõttu asjakohane laiendada nii, et see hõlmaks ka nuumveiseid.

| (5) | Lisaks on vaja tagada piisav loomade tervise kaitse ühenduses, kui nuumloomad saabuvad transiidina läbi kolmanda riigi, mis ei tohi eksportida loomi ühendusse. Seetõttu tuleks sätestada asjakohased meetmed, mida kohaldataks nii transiidi ajal kui ka lõppsihtkohas. Need meetmed peaksid tagama loomade terviseseisundi ja saadetise puutumatuse transpordi ajal ning välistama loomade edasiliikumise ühenduse sihtmajandist. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks on vaja tagada piisav loomade tervise kaitse ühenduses, kui nuumloomad saabuvad transiidina läbi kolmanda riigi, mis ei tohi eksportida loomi ühendusse. Seetõttu tuleks sätestada asjakohased meetmed, mida kohaldataks nii transiidi ajal kui ka lõppsihtkohas. Need meetmed peaksid tagama loomade terviseseisundi ja saadetise puutumatuse transpordi ajal ning välistama loomade edasiliikumise ühenduse sihtmajandist.

| (6) | Sihtliikmesriigi pädev veterinaarasutus peaks spetsiaalselt kindlaks määrama sihtmajandi. Sellise majandi määramisel peaks pädev veterinaarasutus eelkõige tagama loomade kontrolli alates loomade majandisse saabumise päevast kuni nende tapmiseni. |
| --- | --- |

(6)

Sihtliikmesriigi pädev veterinaarasutus peaks spetsiaalselt kindlaks määrama sihtmajandi. Sellise majandi määramisel peaks pädev veterinaarasutus eelkõige tagama loomade kontrolli alates loomade majandisse saabumise päevast kuni nende tapmiseni.

| (7) | Otsuses 79/452/EMÜ, mida on muudetud komisjoni otsusega 2008/752/EÜ, (4) esitatud veterinaarsertifikaatides, mis käsitlevad kodukabjaliste ja looduslike kabjaliste liha, on viide teatamiskohustuslikele loomataudidele, mis on loetletud nõukogu direktiivi 90/426/EMÜ (5) A lisas. Kuna liha kaudu võivad levida üksnes hobuste aafrika katk ja malleus, siis peaksid sertifikaadid sisaldama viidet vaid nendele haigustele. |
| --- | --- |

(7)

Otsuses 79/452/EMÜ, mida on muudetud komisjoni otsusega 2008/752/EÜ, (4) esitatud veterinaarsertifikaatides, mis käsitlevad kodukabjaliste ja looduslike kabjaliste liha, on viide teatamiskohustuslikele loomataudidele, mis on loetletud nõukogu direktiivi 90/426/EMÜ (5) A lisas. Kuna liha kaudu võivad levida üksnes hobuste aafrika katk ja malleus, siis peaksid sertifikaadid sisaldama viidet vaid nendele haigustele.

| (8) | Ühenduse õigusaktide selguse ja järjepidevuse huvides peaks otsuse 79/542/EMÜ II lisast välja jätma veterinaarsertifikaadi „Transiit/Ladustamine” ning kõnealuse otsuse III lisa tuleks asendada. |
| --- | --- |

(8)

Ühenduse õigusaktide selguse ja järjepidevuse huvides peaks otsuse 79/542/EMÜ II lisast välja jätma veterinaarsertifikaadi „Transiit/Ladustamine” ning kõnealuse otsuse III lisa tuleks asendada.

| (9) | Seepärast tuleks otsust 79/542/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks otsust 79/542/EMÜ vastavalt muuta.

| (10) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 79/542/EMÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artikli 6 lõikele 1 lisatakse teine lõik järgmises sõnastuses:
  „Kui loomi transporditakse õhutsi, siis tuleb loomade transportimise kast või konteiner ning ümbritsev ala pihustada üle asjakohase insektitsiidiga vahetult enne õhusõiduki uste sulgemist ning seejärel iga kord, kui õhusõiduki uksed avatakse enne lõppsihtkohta jõudmist.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 6 lõikele 1 lisatakse teine lõik järgmises sõnastuses:

„Kui loomi transporditakse õhutsi, siis tuleb loomade transportimise kast või konteiner ning ümbritsev ala pihustada üle asjakohase insektitsiidiga vahetult enne õhusõiduki uste sulgemist ning seejärel iga kord, kui õhusõiduki uksed avatakse enne lõppsihtkohta jõudmist.”

| 2) | I, II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale. |
| --- | --- |

2)

I, II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. märtsist 2009.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 6. aprill 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  ELT L 18, 23.1.2003, lk 11.

1

(2)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 321.

2

(3)  EÜT L 146, 14.6.1979, lk 15.

3

(4)  ELT L 261, 30.9.2008, lk 1.

4

(5)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 42.

5

---

LISA

Otsuse 79/542/EMÜ I, II ja III lisa muudetakse järgmiselt.

| (1) | I lisa I osa „eritingimusi” käsitlevas osas asendatakse punkt I järgmisega:







  „ „I” | : | otse tapamajja viidavate loomade või nuumveiste transiidiks läbi territooriumi, kui loomi veetakse ühest liikmesriigist teise nummerdatud plommiga plommitud veokites. Plommi number peab olema märgitud terviseohutuse sertifikaadile, mis veiste ja sigade puhul vastab nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivi 64/432/EMÜ (ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta) (1) F lisas sätestatud näidisele ning lammaste ja kitsede puhul nõukogu 28. jaanuari 1991. aasta direktiivi 91/68/EMÜ (loomatervishoiu kohta ühendusesiseses lamba- ja kitsekaubanduses) (2) E lisa 1. näidisele. Lisaks peab plomm saabumisel ühendusse sisenemiseks määratud piiripunkti olema vigastamata ning plommi number peab olema sisestatud TRACES-süsteemi. Enne transiiti läbi kolmanda riigi peab pädev veterinaarasutus panema sertifikaadile ühendusest väljumise kohas templi järgmise asjakohase sõnastusega: „AINULT TRANSIIDIKS EUROOPA LIIDU ERINEVATE OSADE VAHEL LÄBI ENDISE JUGOSLAAVIA MAKEDOONIA VABARIIGI / MONTENEGRO/SERBIA (3)
   (4)”
  Nuumveised tuleb transportida otse sihtliikmesriigi pädeva veterinaarameti määratud sihtmajandisse. Neid loomi tohib sihtmajandist välja viia üksnes otse tapamajja. |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

I lisa I osa „eritingimusi” käsitlevas osas asendatakse punkt I järgmisega:

„ „I”

:

otse tapamajja viidavate loomade või nuumveiste transiidiks läbi territooriumi, kui loomi veetakse ühest liikmesriigist teise nummerdatud plommiga plommitud veokites. Plommi number peab olema märgitud terviseohutuse sertifikaadile, mis veiste ja sigade puhul vastab nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivi 64/432/EMÜ (ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta) (1) F lisas sätestatud näidisele ning lammaste ja kitsede puhul nõukogu 28. jaanuari 1991. aasta direktiivi 91/68/EMÜ (loomatervishoiu kohta ühendusesiseses lamba- ja kitsekaubanduses) (2) E lisa 1. näidisele. Lisaks peab plomm saabumisel ühendusse sisenemiseks määratud piiripunkti olema vigastamata ning plommi number peab olema sisestatud TRACES-süsteemi. Enne transiiti läbi kolmanda riigi peab pädev veterinaarasutus panema sertifikaadile ühendusest väljumise kohas templi järgmise asjakohase sõnastusega: „AINULT TRANSIIDIKS EUROOPA LIIDU ERINEVATE OSADE VAHEL LÄBI ENDISE JUGOSLAAVIA MAKEDOONIA VABARIIGI / MONTENEGRO/SERBIA (3)
   (4)”

Nuumveised tuleb transportida otse sihtliikmesriigi pädeva veterinaarameti määratud sihtmajandisse. Neid loomi tohib sihtmajandist välja viia üksnes otse tapamajja.

| (2) | II lisa 2. osa muudetakse järgmiselt:






  a) | Veterinaarsertifikaadi näidis EQU asendatakse järgmisega: |
| --- | --- | --- |

(2)

II lisa 2. osa muudetakse järgmiselt:

a)

Veterinaarsertifikaadi näidis EQU asendatakse järgmisega:

Image

Image

Image

| b) | Veterinaarsertifikaadi näidis EQW asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

b)

Veterinaarsertifikaadi näidis EQW asendatakse järgmisega:

Image

Image

Image

| c) | Veterinaarsertifikaadi TRANSIIT/LADUSTAMINE näidis jäetakse välja. |
| --- | --- |

c)

Veterinaarsertifikaadi TRANSIIT/LADUSTAMINE näidis jäetakse välja.

| (3) | III lisa asendatakse järgmisega:

  „III LISA

  (Transiit ja/või ladustamine) |
| --- | --- |

(3)

III lisa asendatakse järgmisega:

„III LISA

(Transiit ja/või ladustamine)

Image

Image

Image

---

(1)  EÜT L 121, 29,7,1964, lk 1977/64.

1

(2)  EÜT L 46, 19.2.1991, lk 19. .

2

(3)  Mittevajalik riik maha tõmmata.

3

(4)  Serbia ei hõlma Kosovot vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonile 1244.’;

4

---

Parandused

| 8.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/112 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/112

---

Komisjoni 2. aprilli 2009. aasta määruse (mis käsitleb endo-1,4-beeta-ksülanaasi ja endo-1,4-beeta-glükanaasi preparaadi lubamist võõrutatud põrsaste, broilerkanade, munakanade, nuumkalkunite ja nuumpartide söödalisandina (loaomanik BASF SE)) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 91, 3. aprill 2009
  )

Leheküljel 6 lisa 7. veerus „Miinimumsisaldus”

asendatakse ühik

„TXT”

järgmisega:

„TXU”.

---