# Euroopan unionin L 176/2009

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2009.176.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 176 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 52. vuosikerta7. heinäkuu 2009 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2009.176.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 176

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

52. vuosikerta7. heinäkuu 2009

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | | Komission asetus (EY) N:o 584/2009, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 585/2009, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2009, tietyille perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina vietäville maataloustuotteille myönnetyistä vientituista annettuja tukitodistuksia koskevista poikkeustoimenpiteistä | 3 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 586/2009, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2009, asetuksen (EY) N:o 1043/2005 muuttamisesta tiettyjen tukitodistusten voimassaoloajan osalta | 5 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

Komission asetus (EY) N:o 584/2009, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

*

Komission asetus (EY) N:o 585/2009, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2009, tietyille perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina vietäville maataloustuotteille myönnetyistä vientituista annettuja tukitodistuksia koskevista poikkeustoimenpiteistä

3

*

Komission asetus (EY) N:o 586/2009, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2009, asetuksen (EY) N:o 1043/2005 muuttamisesta tiettyjen tukitodistusten voimassaoloajan osalta

5

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Komissio |
| | | 2009/523/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 10 päivänä joulukuuta 2008, Valtiontuesta C 52/2006 (ex NN 73/06, ex N 340/06) jonka Puola on osittain myöntänyt Odlewnia Żeliwa Śrem SA -nimiselle yritykselle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 7049)

   (
  1
  ) | 7 |
| | | SUOSITUKSET |
| | | Komissio |
| | | 2009/524/EY |
| | * | Komission suositus, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2009, sisämarkkinoiden toiminnan parannustoimista (
  1
  ) | 17 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

2009/523/EY

*

Komission päätös, tehty 10 päivänä joulukuuta 2008, Valtiontuesta C 52/2006 (ex NN 73/06, ex N 340/06) jonka Puola on osittain myöntänyt Odlewnia Żeliwa Śrem SA -nimiselle yritykselle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 7049)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 7049)

1

7

SUOSITUKSET

Komissio

2009/524/EY

*

Komission suositus, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2009, sisämarkkinoiden toiminnan parannustoimista (
  1
  )

1

17

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaistaan neuvoston asetus (EY) N:o 3290/94, annettu 22 päivänä joulukuuta 1994, maatalousalalla Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa tehtyjen sopimusten täytäntöönpanemiseksi tarvittavista mukautuksista ja siirtymäjärjestelyistä (EYVL L 349, 31.12.1994) (Suomenkielinen erityispainos, Alue 3, Nide 66, s. 52) | 27 |

Oikaisuja

*

Oikaistaan neuvoston asetus (EY) N:o 3290/94, annettu 22 päivänä joulukuuta 1994, maatalousalalla Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa tehtyjen sopimusten täytäntöönpanemiseksi tarvittavista mukautuksista ja siirtymäjärjestelyistä (EYVL L 349, 31.12.1994) (Suomenkielinen erityispainos, Alue 3, Nide 66, s. 52)

EYVL L 349, 31.12.1994

(Suomenkielinen erityispainos, Alue 3, Nide 66, s. 52)

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 7.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 176/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 176/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 584/2009,

annettu 6 päivänä heinäkuuta 2009,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 7 päivänä heinäkuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 6 päivänä heinäkuuta 2009.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 24,2 |
| TR | 44,0 |
| ZZ | 34,1 |
| 0707 00 05 | TR | 108,5 |
| ZZ | 108,5 |
| 0709 90 70 | TR | 100,7 |
| ZZ | 100,7 |
| 0805 50 10 | AR | 53,6 |
| MK | 25,1 |
| TR | 41,9 |
| ZA | 60,5 |
| ZZ | 45,3 |
| 0808 10 80 | AR | 94,3 |
| BR | 72,3 |
| CL | 80,5 |
| CN | 93,4 |
| NZ | 113,9 |
| US | 92,3 |
| UY | 116,5 |
| ZA | 88,1 |
| ZZ | 93,9 |
| 0808 20 50 | AR | 70,3 |
| CL | 70,8 |
| NZ | 161,4 |
| ZA | 100,3 |
| ZZ | 100,7 |
| 0809 10 00 | TR | 208,8 |
| XS | 116,3 |
| ZZ | 162,6 |
| 0809 20 95 | SY | 197,7 |
| TR | 323,5 |
| ZZ | 260,6 |
| 0809 30 | TR | 140,1 |
| ZZ | 140,1 |
| 0809 40 05 | IL | 160,5 |
| ZZ | 160,5 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

24,2

TR

44,0

ZZ

34,1

0707 00 05

TR

108,5

ZZ

108,5

0709 90 70

TR

100,7

ZZ

100,7

0805 50 10

AR

53,6

MK

25,1

TR

41,9

ZA

60,5

ZZ

45,3

0808 10 80

AR

94,3

BR

72,3

CL

80,5

CN

93,4

NZ

113,9

US

92,3

UY

116,5

ZA

88,1

ZZ

93,9

0808 20 50

AR

70,3

CL

70,8

NZ

161,4

ZA

100,3

ZZ

100,7

0809 10 00

TR

208,8

XS

116,3

ZZ

162,6

0809 20 95

SY

197,7

TR

323,5

ZZ

260,6

0809 30

TR

140,1

ZZ

140,1

0809 40 05

IL

160,5

ZZ

160,5

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 7.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 176/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 176/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 585/2009,

annettu 6 päivänä heinäkuuta 2009,

tietyille perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina vietäville maataloustuotteille myönnetyistä vientituista annettuja tukitodistuksia koskevista poikkeustoimenpiteistä

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tiettyihin maataloustuotteiden valmistuksessa tuotettuihin tavaroihin sovellettavasta kauppajärjestelmästä 6 päivänä joulukuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3448/93 (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 3448/93 täytäntöönpanosta tiettyjen perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina vietävien maataloustuotteiden vientituen myöntämisjärjestelmän ja tuen määrän vahvistamisperusteiden osalta 30 päivänä kesäkuuta 2005 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1043/2005 (2) säädetään, että 33 artiklan a alakohdan tai 38 a artiklan mukaisesti 7 päivään marraskuuta mennessä haetut tukitodistukset ovat voimassa sitä kuukautta, jona hakemus tehtiin, seuraavan kymmenennen kuukauden viimeiseen päivään. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 3448/93 täytäntöönpanosta tiettyjen perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina vietävien maataloustuotteiden vientituen myöntämisjärjestelmän ja tuen määrän vahvistamisperusteiden osalta 30 päivänä kesäkuuta 2005 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1043/2005 (2) säädetään, että 33 artiklan a alakohdan tai 38 a artiklan mukaisesti 7 päivään marraskuuta mennessä haetut tukitodistukset ovat voimassa sitä kuukautta, jona hakemus tehtiin, seuraavan kymmenennen kuukauden viimeiseen päivään.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1043/2005 mukaan tukitodistuksen antaminen velvoittaa haltijan hakemaan tukea todistuksen voimassaoloaikana tapahtunutta tavaroiden vientiä varten sille määrälle, jolle tukitodistus on annettu. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1043/2005 mukaan tukitodistuksen antaminen velvoittaa haltijan hakemaan tukea todistuksen voimassaoloaikana tapahtunutta tavaroiden vientiä varten sille määrälle, jolle tukitodistus on annettu.

| (3) | Jos tukihakemuksia ei ole tehty, vakuudesta menetetään 95 prosenttia määrästä, jolle todistus on annettu, vähennettynä tosiasiallisesti käytetyllä tuen määrällä. Talous- ja rahoituskriisin vaikutukset kolmansien maiden markkinoilla budjettikaudella 2009 ovat aiheuttaneet sen, että eräiden perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomien tavaroiden 1 päivän lokakuuta 2008 jälkeen käytettäviksi myönnettyjen tukitodistusten kymmenen kuukauden voimassaoloaika on aiheuttanut suuren riskin ja epävarmuutta toimijoille. Lisääntynyt epävarmuus koskee lähes kaikkea 1 päivän lokakuuta 2008 jälkeen annettujen tukitodistusten kattamaa vientiä. Toisin kuin peruselintarvikkeet, useimmat perustamissopimuksen liitteeseen I sisältymättömät tavarat, joille myönnetään vientitukea, eivät ole välttämättömiä tuotteita ja ne ovat siten erityisen herkkiä kulutuksen vähenemiselle kohdemaissa. |
| --- | --- |

(3)

Jos tukihakemuksia ei ole tehty, vakuudesta menetetään 95 prosenttia määrästä, jolle todistus on annettu, vähennettynä tosiasiallisesti käytetyllä tuen määrällä. Talous- ja rahoituskriisin vaikutukset kolmansien maiden markkinoilla budjettikaudella 2009 ovat aiheuttaneet sen, että eräiden perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomien tavaroiden 1 päivän lokakuuta 2008 jälkeen käytettäviksi myönnettyjen tukitodistusten kymmenen kuukauden voimassaoloaika on aiheuttanut suuren riskin ja epävarmuutta toimijoille. Lisääntynyt epävarmuus koskee lähes kaikkea 1 päivän lokakuuta 2008 jälkeen annettujen tukitodistusten kattamaa vientiä. Toisin kuin peruselintarvikkeet, useimmat perustamissopimuksen liitteeseen I sisältymättömät tavarat, joille myönnetään vientitukea, eivät ole välttämättömiä tuotteita ja ne ovat siten erityisen herkkiä kulutuksen vähenemiselle kohdemaissa.

| (4) | Rahoitus- ja talouskriisin vaikutukset tulivat näkyviin syyskuun 2008 lopusta lähtien. Kriisin seurauksena sellaisten tavaroiden viejät, joille on annettu 1 päivästä lokakuuta 2008 käytettäviä, kymmenen kuukautta voimassa olevien tukitodistuksia, joiden on tarkoitus kattaa vienti heinäkuun 2009 loppuun saakka, eivät pysty täysimääräisesti käyttämään kaikkia 1 päivästä lokakuuta 2008 myönnettyjä tukitodistuksia. |
| --- | --- |

(4)

Rahoitus- ja talouskriisin vaikutukset tulivat näkyviin syyskuun 2008 lopusta lähtien. Kriisin seurauksena sellaisten tavaroiden viejät, joille on annettu 1 päivästä lokakuuta 2008 käytettäviä, kymmenen kuukautta voimassa olevien tukitodistuksia, joiden on tarkoitus kattaa vienti heinäkuun 2009 loppuun saakka, eivät pysty täysimääräisesti käyttämään kaikkia 1 päivästä lokakuuta 2008 myönnettyjä tukitodistuksia.

| (5) | Jotta vähennetään viejiin kohdistuvia negatiivisia vaikutuksia, on tarpeen säätää, että poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1043/2005 39 artiklan 2 kohdassa ja maataloustuotteiden tuonti-, vienti- ja ennakkovahvistustodistusmenettelyn soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 23 päivänä huhtikuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 376/2008 (3) 40 artiklan 3 kohdassa säädetään, asetuksen (EY) N:o 1043/2005 33 artiklan a alakohdan tai 38 a artiklan mukaisesti 8 päivän heinäkuuta 2008 ja 26 päivän syyskuuta 2008 välisenä aikana haettujen ja 1 päivästä lokakuuta 2008 lähtien käytettävien tukitodistusten voimassaoloaikaa olisi jatkettava 30 päivään syyskuuta 2009. |
| --- | --- |

(5)

Jotta vähennetään viejiin kohdistuvia negatiivisia vaikutuksia, on tarpeen säätää, että poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1043/2005 39 artiklan 2 kohdassa ja maataloustuotteiden tuonti-, vienti- ja ennakkovahvistustodistusmenettelyn soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 23 päivänä huhtikuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 376/2008 (3) 40 artiklan 3 kohdassa säädetään, asetuksen (EY) N:o 1043/2005 33 artiklan a alakohdan tai 38 a artiklan mukaisesti 8 päivän heinäkuuta 2008 ja 26 päivän syyskuuta 2008 välisenä aikana haettujen ja 1 päivästä lokakuuta 2008 lähtien käytettävien tukitodistusten voimassaoloaikaa olisi jatkettava 30 päivään syyskuuta 2009.

| (6) | Asetuksen (EY) N:o 376/2008 40 artiklan 3 kohdan säännöksiä ei tulisi soveltaa tässä tapauksessa, koska tukitodistusten keston pidentäminen ei johdu ylivoimaisesta esteestä. Tämän vuoksi olisi tehtävä poikkeus asetuksen (EY) N:o 1043/2005 23 artiklan 3 kohdan soveltamisessa, jotta asetuksen (EY) N:o 376/2008 40 artiklan 3 kohtaa ei sovelleta tähän tapaukseen. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EY) N:o 376/2008 40 artiklan 3 kohdan säännöksiä ei tulisi soveltaa tässä tapauksessa, koska tukitodistusten keston pidentäminen ei johdu ylivoimaisesta esteestä. Tämän vuoksi olisi tehtävä poikkeus asetuksen (EY) N:o 1043/2005 23 artiklan 3 kohdan soveltamisessa, jotta asetuksen (EY) N:o 376/2008 40 artiklan 3 kohtaa ei sovelleta tähän tapaukseen.

| (7) | Joitakin kymmenen kuukautta voimassa olevia tukitodistuksia, joita on haettu 8 päivän heinäkuuta ja 7 päivän marraskuuta 2008 välisenä aikana asetuksen (EY) N:o 1043/2005 33 artiklan a alakohdan tai 38 a artiklan mukaisesti, on saatettu jo palauttaa todistuksen antaneelle viranomaiselle asetuksen (EY) N:o 1043/2005 45 artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti ennen tämän asetuksen voimaantuloa. Tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi on asianmukaista tarjota todistuksen antaneelle viranomaiselle mahdollisuus uusia palautetut todistukset tai osia niistä ja palauttaa voimaan niihin liittyvät vakuudet. |
| --- | --- |

(7)

Joitakin kymmenen kuukautta voimassa olevia tukitodistuksia, joita on haettu 8 päivän heinäkuuta ja 7 päivän marraskuuta 2008 välisenä aikana asetuksen (EY) N:o 1043/2005 33 artiklan a alakohdan tai 38 a artiklan mukaisesti, on saatettu jo palauttaa todistuksen antaneelle viranomaiselle asetuksen (EY) N:o 1043/2005 45 artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti ennen tämän asetuksen voimaantuloa. Tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi on asianmukaista tarjota todistuksen antaneelle viranomaiselle mahdollisuus uusia palautetut todistukset tai osia niistä ja palauttaa voimaan niihin liittyvät vakuudet.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomien jalostettujen maataloustuotteiden kauppaa koskevia horisontaalisia kysymyksiä käsittelevän hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomien jalostettujen maataloustuotteiden kauppaa koskevia horisontaalisia kysymyksiä käsittelevän hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1043/2005 39 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa ja 23 artiklan 3 kohdassa säädetään, kymmenen kuukautta voimassa olevien, 8 päivän heinäkuuta ja 7 päivän marraskuuta 2008 välisenä aikana asetuksen (EY) N:o 1043/2005 33 artiklan a alakohdan tai 38 a artiklan mukaisesti haettujen tukitodistusten voimassaoloa jatketaan 30 päivään syyskuuta 2009 saakka.

2 artikla

Todistuksenhaltijan kirjallisesta pyynnöstä sellaiset kymmenen kuukautta voimassa olevat todistukset tai niiden osat, joita on haettu 8 päivän heinäkuuta ja 7 päivän marraskuuta 2008 välisenä aikana asetuksen (EY) N:o 1043/2005 33 artiklan a alakohdan tai 38 a artiklan mukaisesti ja jotka on palautettu todistuksen antaneelle viranomaiselle ennen tämän asetuksen voimaantuloa asetuksen (EY) N:o 1043/2005 45 artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti, uusitaan käyttämättömän määrän osalta, jos todistuksen antaneelle viranomaiselle luovutetaan vastaava vakuus.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 6 päivänä heinäkuuta 2009.

Komission puolesta

Günter VERHEUGEN

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 318, 20.12.1993, s. 18.

1

(2)  EUVL L 172, 5.7.2005, s. 24.

2

(3)  EUVL L 114, 26.4.2008, s. 3.

3

---

| 7.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 176/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 176/5

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 586/2009,

annettu 6 päivänä heinäkuuta 2009,

asetuksen (EY) N:o 1043/2005 muuttamisesta tiettyjen tukitodistusten voimassaoloajan osalta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tiettyihin maataloustuotteiden valmistuksessa tuotettuihin tavaroihin sovellettavasta kauppajärjestelmästä 6 päivänä joulukuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3448/93 (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 3448/93 täytäntöönpanosta tiettyjen perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina vietävien maataloustuotteiden vientituen myöntämisjärjestelmän ja tuen määrän vahvistamisperusteiden osalta 30 päivänä kesäkuuta 2005 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1043/2005 (2) säädetään, että tukitodistus, jota on haettu 33 artiklan a alakohdan tai 38 a artiklan mukaisesti viimeistään 7 päivänä marraskuuta, on voimassa sitä kuukautta, jona hakemus tehtiin, seuraavan kymmenennen kuukauden viimeiseen päivään. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 3448/93 täytäntöönpanosta tiettyjen perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina vietävien maataloustuotteiden vientituen myöntämisjärjestelmän ja tuen määrän vahvistamisperusteiden osalta 30 päivänä kesäkuuta 2005 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1043/2005 (2) säädetään, että tukitodistus, jota on haettu 33 artiklan a alakohdan tai 38 a artiklan mukaisesti viimeistään 7 päivänä marraskuuta, on voimassa sitä kuukautta, jona hakemus tehtiin, seuraavan kymmenennen kuukauden viimeiseen päivään.

| (2) | Ennen 7 päivää marraskuuta haettuihin tukitodistuksiin sovellettava kymmenen kuukauden voimassaoloaika vahvistettiin sen vuoksi, että helpotettaisiin tukijärjestelmän toimintaa siinä erityistapauksessa, että tukitodistusten antaminen oltaisiin keskeyttämässä sokerialan yhteisen markkinajärjestelyn uudistamisen vuoksi. Kymmenen kuukauden voimassaoloaikaa koskevaa säännöstä olisi siksi sovellettava vain varainhoitokauteen 2009 ja viimeistään 7 päivänä marraskuuta 2008 haettuihin todistuksiin. Kyseinen säädös on käynyt tarpeettomaksi, joten se olisi poistettava. |
| --- | --- |

(2)

Ennen 7 päivää marraskuuta haettuihin tukitodistuksiin sovellettava kymmenen kuukauden voimassaoloaika vahvistettiin sen vuoksi, että helpotettaisiin tukijärjestelmän toimintaa siinä erityistapauksessa, että tukitodistusten antaminen oltaisiin keskeyttämässä sokerialan yhteisen markkinajärjestelyn uudistamisen vuoksi. Kymmenen kuukauden voimassaoloaikaa koskevaa säännöstä olisi siksi sovellettava vain varainhoitokauteen 2009 ja viimeistään 7 päivänä marraskuuta 2008 haettuihin todistuksiin. Kyseinen säädös on käynyt tarpeettomaksi, joten se olisi poistettava.

| (3) | Koska tiettyjen perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina vietäville maataloustuotteille myönnetyistä vientituista annettuja tukitodistuksia koskevista poikkeustoimenpiteistä 6 päivää heinäkuuta 2009 annettua komission asetusta (EY) N:o 585/2009 (3) sovelletaan ainoastaan 8 päivän heinäkuuta ja 7 päivän marraskuuta 2008 välisenä aikana asetuksen (EY) N:o 1043/2005 33 artiklan a alakohdan tai 38 a artiklan mukaisesti haettuihin tukitodistuksiin, on tarpeen täsmentää, että tällä asetuksella tehdyt muutokset eivät rajoita asetuksen (EY) N:o 585/2009 soveltamista. |
| --- | --- |

(3)

Koska tiettyjen perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina vietäville maataloustuotteille myönnetyistä vientituista annettuja tukitodistuksia koskevista poikkeustoimenpiteistä 6 päivää heinäkuuta 2009 annettua komission asetusta (EY) N:o 585/2009 (3) sovelletaan ainoastaan 8 päivän heinäkuuta ja 7 päivän marraskuuta 2008 välisenä aikana asetuksen (EY) N:o 1043/2005 33 artiklan a alakohdan tai 38 a artiklan mukaisesti haettuihin tukitodistuksiin, on tarpeen täsmentää, että tällä asetuksella tehdyt muutokset eivät rajoita asetuksen (EY) N:o 585/2009 soveltamista.

| (4) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1043/2005 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1043/2005 olisi muutettava.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomien jalostettujen maataloustuotteiden kauppaa koskevia horisontaalisia kysymyksiä käsittelevän hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomien jalostettujen maataloustuotteiden kauppaa koskevia horisontaalisia kysymyksiä käsittelevän hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1043/2005 39 artiklan 2 kohta seuraavasti:

| 1. | Korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”Jollei toisesta alakohdasta muuta johdu, tukitodistus on voimassa sitä kuukautta, jona hakemus tehtiin, seuraavan viidennen kuukauden viimeiseen päivään tai varainhoitokauden loppuun, jos se päättyy aikaisemmin.”.; |
| --- | --- |

1.

Korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Jollei toisesta alakohdasta muuta johdu, tukitodistus on voimassa sitä kuukautta, jona hakemus tehtiin, seuraavan viidennen kuukauden viimeiseen päivään tai varainhoitokauden loppuun, jos se päättyy aikaisemmin.”.;

| 2. | Poistetaan toinen alakohta. |
| --- | --- |

2.

Poistetaan toinen alakohta.

2 artikla

Asetuksessa (EY) N:o 585/2009 vahvistettua voimassaoloaikaa sovelletaan ainoastaan sellaisiin tukitodistuksiin, jotka on haettu 8 päivän heinäkuuta ja 7 päivän marraskuuta välisenä aikana asetuksen (EY) N:o 1043/2005 33 artiklan a alakohdan tai 38 a artiklan mukaisesti.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 6 päivänä heinäkuuta 2009.

Komission puolesta

Günter VERHEUGEN

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 318, 20.12.1993, s. 18.

1

(2)  EUVL L 172, 5.7.2005, s. 24.

2

(3)  Ks. tämän virallisen lehden sivu 3.

3

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

| 7.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 176/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 176/7

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 10 päivänä joulukuuta 2008,

Valtiontuesta C 52/2006 (ex NN 73/06, ex N 340/06) jonka Puola on osittain myöntänyt Odlewnia Żeliwa ”Śrem” SA -nimiselle yritykselle

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 7049)

(Ainoastaan puolankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/523/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Puolan viranomaiset ilmoittivat 1 päivänä kesäkuuta 2006 Odlewnia Żeliwa ”Śrem” -nimiselle yritykselle, jäljempänä ’Odlewnia Śrem’ myönnetystä rakenneuudistustuesta, joka muodostui pääasiallisesti julkisoikeudellisten velkojen jakamisesta useampaan maksuerään. On käynyt ilmi, että eräät tukitoimenpiteet on hyväksytty Puolan EU:hun liittymisen jälkeen ilman komission hyväksyntää. Ne on tämän vuoksi katsottu sääntöjenvastaiseksi tueksi. |
| --- | --- |

(1)

Puolan viranomaiset ilmoittivat 1 päivänä kesäkuuta 2006 Odlewnia Żeliwa ”Śrem” -nimiselle yritykselle, jäljempänä ’Odlewnia Śrem’ myönnetystä rakenneuudistustuesta, joka muodostui pääasiallisesti julkisoikeudellisten velkojen jakamisesta useampaan maksuerään. On käynyt ilmi, että eräät tukitoimenpiteet on hyväksytty Puolan EU:hun liittymisen jälkeen ilman komission hyväksyntää. Ne on tämän vuoksi katsottu sääntöjenvastaiseksi tueksi.

| (2) | Komissio ilmoitti Puolalle 6 päivänä joulukuuta 2006 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee edellä mainittuja tukitoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Puolalle 6 päivänä joulukuuta 2006 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee edellä mainittuja tukitoimenpiteitä.

| (3) | Komission päätös EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Komissio on pyytänyt asianomaisia esittämään huomautuksensa suunnitellusta tuesta. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätös EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Komissio on pyytänyt asianomaisia esittämään huomautuksensa suunnitellusta tuesta.

| (4) | Puolan viranomaiset esittivät huomautuksensa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta 31 päivänä tammikuuta 2007. Kolmansilta ei ole saatu huomautuksia. |
| --- | --- |

(4)

Puolan viranomaiset esittivät huomautuksensa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta 31 päivänä tammikuuta 2007. Kolmansilta ei ole saatu huomautuksia.

| (5) | Komissio pyysi Puolan viranomaisilta lisätietoja 15 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(5)

Komissio pyysi Puolan viranomaisilta lisätietoja 15 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.

| (6) | Puolan viranomaiset vastasivat 30 päivänä huhtikuuta 2008 ja ilmoittivat komissiolle, että suunnitellut tukitoimenpiteet oli peruttu. Komissio ei kuitenkaan voinut hyväksyä tätä neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/99 (1) 8 artiklan mukaiseksi peruuttamiseksi, koska aiempi velkojenmaksun lykkäys oli jo tosiasiallisesti vaikuttanut tuensaajaan ja antanut yritykselle huomattavaa etua muihin yrityksiin verrattuna, jotka joutuvat maksamaan julkisoikeudelliset velkansa aikataulun mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Puolan viranomaiset vastasivat 30 päivänä huhtikuuta 2008 ja ilmoittivat komissiolle, että suunnitellut tukitoimenpiteet oli peruttu. Komissio ei kuitenkaan voinut hyväksyä tätä neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/99 (1) 8 artiklan mukaiseksi peruuttamiseksi, koska aiempi velkojenmaksun lykkäys oli jo tosiasiallisesti vaikuttanut tuensaajaan ja antanut yritykselle huomattavaa etua muihin yrityksiin verrattuna, jotka joutuvat maksamaan julkisoikeudelliset velkansa aikataulun mukaisesti.

II   KUVAUS TUENSAAJASTA JA RAKENNEUUDISTUKSESTA

| (7) | Odlewnia Śrem aloitti tuotantotoimintansa vuonna 1968. Yritys valmistaa pääasiallisesti valurautatuotteita telakkateollisuuden tarpeisiin. Yrityksen yksityistäminen aloitettiin vuonna 1999, jolloin Puolan valtiovarainministeriö myi 85 prosenttia yrityksen osakkeista seuraaville ostajille: CENTROZAP (44,9 %), BANK PEKAO (25,1 %) ja yrityksen työntekijät (15 %). Yksi syy tuensaajan tilanteen heikkenemiseen oli suurimman osakkeenomistajan CENTROZAPin vaikea taloudellinen tilanne (se omisti enimmillään 71,4 % Odlewnia Śremin osakkeista). Nykyään Odlewnia Śremin omistaa PIOMA-ODLEWNIA, jonka määräysvallassa on 85,1 % yrityksen osakkeista. Puolan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Odlewnia Śremin markkinaosuus Puolan valurautamarkkinoista on 6–8 prosenttia. Yrityksen päätoimipaikka sijaitsee EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella aluetukikelpoisella alueella. |
| --- | --- |

(7)

Odlewnia Śrem aloitti tuotantotoimintansa vuonna 1968. Yritys valmistaa pääasiallisesti valurautatuotteita telakkateollisuuden tarpeisiin. Yrityksen yksityistäminen aloitettiin vuonna 1999, jolloin Puolan valtiovarainministeriö myi 85 prosenttia yrityksen osakkeista seuraaville ostajille: CENTROZAP (44,9 %), BANK PEKAO (25,1 %) ja yrityksen työntekijät (15 %). Yksi syy tuensaajan tilanteen heikkenemiseen oli suurimman osakkeenomistajan CENTROZAPin vaikea taloudellinen tilanne (se omisti enimmillään 71,4 % Odlewnia Śremin osakkeista). Nykyään Odlewnia Śremin omistaa PIOMA-ODLEWNIA, jonka määräysvallassa on 85,1 % yrityksen osakkeista. Puolan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Odlewnia Śremin markkinaosuus Puolan valurautamarkkinoista on 6–8 prosenttia. Yrityksen päätoimipaikka sijaitsee EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella aluetukikelpoisella alueella.

| (8) | Odlewnia Śremin rakenneuudistus alkoi vuonna 2003. Puolan teollisuuden kehittämisrahaston (Agencja Rozwoju Przemysłu, ARP) johtaja hyväksyi ensimmäisen rakenneuudistussuunnitelman vuonna 2004. |
| --- | --- |

(8)

Odlewnia Śremin rakenneuudistus alkoi vuonna 2003. Puolan teollisuuden kehittämisrahaston (Agencja Rozwoju Przemysłu, ARP) johtaja hyväksyi ensimmäisen rakenneuudistussuunnitelman vuonna 2004.

| (9) | Puolan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella Odlewnia Śrem halusi hyödyntää työmarkkinoiden kannalta erityisen merkittäville yrityksille myönnettävästä valtiontuesta 30 päivänä lokakuuta 2002 annetun lain muutoksia, joilla laajennetaan mahdollisuutta mitätöidä julkisoikeudellisia velkoja (5 a luku). Toisaalta yritykselle myös asetetaan lisävaatimuksia; esimerkiksi osa sen omaisuudesta on asetettava riippumattoman operaattorin valvontaan. Operaattorina toimivan yrityksen on oltava kokonaan ARP:n tai valtiovarainministeriön omistuksessa. Operaattorin suorittamasta omaisuuden myynnistä saaduilla tuloilla on katettava ainakin osa rakenneuudistuksen kohteena olevan yrityksen julkisoikeudellisista veloista. Jäljelle jäävät velat on mitätöitävä rakenneuudistuksen päätyttyä. Lain 5 a luvun nojalla rakenneuudistus oli määrä saattaa päätökseen viimeistään 19 päivänä maaliskuuta 2006, mutta operaattori ei siihen mennessä ollut myynyt yrityksen omaisuutta. Tästä huolimatta ARP:n johtaja päätti 27 päivänä kesäkuuta 2006 lopettaa Odlewnia Śremin rakenneuudistuksen ja ilmoitti, että yrityksen elinkelpoisuus oli palautunut ja että rakenneuudistuksen lopulliseen päättämiseen tarvittiin ainoastaan komission hyväksyntä jakaa julkisoikeudellisten velkojen maksu useampaan erään. Koska menettelyä ei ollut saatettu päätökseen lain 5 a luvussa säädetyn menettelyn mukaisesti, yritys pyysi viittä julkisoikeudellista velkojaansa hyväksymään velkojenmaksun lykkäämisen yleisemmin sovelletun verolain säännösten nojalla. Tämä on kuitenkin velkojien kannalta epäedullisempi ratkaisu kuin 5 a luvussa säädetty oikeudellinen järjestely. |
| --- | --- |

(9)

Puolan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella Odlewnia Śrem halusi hyödyntää työmarkkinoiden kannalta erityisen merkittäville yrityksille myönnettävästä valtiontuesta 30 päivänä lokakuuta 2002 annetun lain muutoksia, joilla laajennetaan mahdollisuutta mitätöidä julkisoikeudellisia velkoja (5 a luku). Toisaalta yritykselle myös asetetaan lisävaatimuksia; esimerkiksi osa sen omaisuudesta on asetettava riippumattoman operaattorin valvontaan. Operaattorina toimivan yrityksen on oltava kokonaan ARP:n tai valtiovarainministeriön omistuksessa. Operaattorin suorittamasta omaisuuden myynnistä saaduilla tuloilla on katettava ainakin osa rakenneuudistuksen kohteena olevan yrityksen julkisoikeudellisista veloista. Jäljelle jäävät velat on mitätöitävä rakenneuudistuksen päätyttyä. Lain 5 a luvun nojalla rakenneuudistus oli määrä saattaa päätökseen viimeistään 19 päivänä maaliskuuta 2006, mutta operaattori ei siihen mennessä ollut myynyt yrityksen omaisuutta. Tästä huolimatta ARP:n johtaja päätti 27 päivänä kesäkuuta 2006 lopettaa Odlewnia Śremin rakenneuudistuksen ja ilmoitti, että yrityksen elinkelpoisuus oli palautunut ja että rakenneuudistuksen lopulliseen päättämiseen tarvittiin ainoastaan komission hyväksyntä jakaa julkisoikeudellisten velkojen maksu useampaan erään. Koska menettelyä ei ollut saatettu päätökseen lain 5 a luvussa säädetyn menettelyn mukaisesti, yritys pyysi viittä julkisoikeudellista velkojaansa hyväksymään velkojenmaksun lykkäämisen yleisemmin sovelletun verolain säännösten nojalla. Tämä on kuitenkin velkojien kannalta epäedullisempi ratkaisu kuin 5 a luvussa säädetty oikeudellinen järjestely.

| (10) | Puolan viranomaisten mukaan rakenneuudistuksen kustannukset ovat 43,6 miljoonaa zlotya. Taloudellisen uudelleenjärjestelyn kustannukset muodostavat 75 prosenttia koko rakenneuudistuksen kustannuksista. Loppu muodostuu lähinnä yrityksen infrastruktuurin modernisointiin liittyvistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(10)

Puolan viranomaisten mukaan rakenneuudistuksen kustannukset ovat 43,6 miljoonaa zlotya. Taloudellisen uudelleenjärjestelyn kustannukset muodostavat 75 prosenttia koko rakenneuudistuksen kustannuksista. Loppu muodostuu lähinnä yrityksen infrastruktuurin modernisointiin liittyvistä kustannuksista.

| (11) | Rakenneuudistussuunnitelmassa keskitytään ensinnäkin tuotantolaitoksen modernisointiin sekä investointeihin, joiden tarkoituksena on parantaa yrityksen hallinnointia (esimerkiksi SAP R/3 -tietokoneohjelman käyttöönotto pääasialliseksi tietotekniseksi apuvälineeksi). |
| --- | --- |

(11)

Rakenneuudistussuunnitelmassa keskitytään ensinnäkin tuotantolaitoksen modernisointiin sekä investointeihin, joiden tarkoituksena on parantaa yrityksen hallinnointia (esimerkiksi SAP R/3 -tietokoneohjelman käyttöönotto pääasialliseksi tietotekniseksi apuvälineeksi).

| (12) | Toinen rakenneuudistuksen keskeinen osa on taloudellinen uudelleenjärjestely, jolla tarkoitetaan julkisten velkojen mitätöintiä ja maksujen jakamista useampaan erään. Lisäksi velkojien kanssa 17 päivänä toukokuuta 2005 tehdyssä rakenneuudistussopimuksessa määrättiin yrityksen yksityisoikeudellisten velkojen mitätöimisestä yhteensä 1,4 miljoonan zlotyn arvosta. |
| --- | --- |

(12)

Toinen rakenneuudistuksen keskeinen osa on taloudellinen uudelleenjärjestely, jolla tarkoitetaan julkisten velkojen mitätöintiä ja maksujen jakamista useampaan erään. Lisäksi velkojien kanssa 17 päivänä toukokuuta 2005 tehdyssä rakenneuudistussopimuksessa määrättiin yrityksen yksityisoikeudellisten velkojen mitätöimisestä yhteensä 1,4 miljoonan zlotyn arvosta.

| (13) | Kolmanneksi yritys supisti henkilöstöään 1 776 työntekijästä (vuonna 2002) 1 457 työntekijään (vuonna 2005). Muita työvoimaa koskevia rakennetoimia ei ollut suunnitteilla. Puolan viranomaiset ovat kuitenkin ilmoittaneet, että yritysten kollektiivisen työehtosopimuksen (Zakładowy Układ Zbiorowy Pracy, ZUZP) soveltamisen väliaikainen keskeyttäminen vähentää työsuhde-etuuksista aiheutuvia kustannuksia, koska yritys on väliaikaisesti vapautettu yritysten sosiaaliturvarahaston (Zakładowy Fundusz Świadczeń Socjalnych) maksuista. |
| --- | --- |

(13)

Kolmanneksi yritys supisti henkilöstöään 1 776 työntekijästä (vuonna 2002) 1 457 työntekijään (vuonna 2005). Muita työvoimaa koskevia rakennetoimia ei ollut suunnitteilla. Puolan viranomaiset ovat kuitenkin ilmoittaneet, että yritysten kollektiivisen työehtosopimuksen (Zakładowy Układ Zbiorowy Pracy, ZUZP) soveltamisen väliaikainen keskeyttäminen vähentää työsuhde-etuuksista aiheutuvia kustannuksia, koska yritys on väliaikaisesti vapautettu yritysten sosiaaliturvarahaston (Zakładowy Fundusz Świadczeń Socjalnych) maksuista.

| (14) | Omaisuuden uudelleenjärjestely perustui siihen, että muu kuin tuotanto-omaisuus, kuten yrityksen omistama hotelli (Ostrowiecznossa sijaitseva Ośrodek Wypoczynkowy) sekä muita omaisuuseriä vuokrattiin yhteensä 0,4 miljoonan zlotyn hintaan. Lisäksi on suunnitteilla noin 2,6 miljoonan zlotyn arvoisten omaisuuserien myynti. Tätä toimenpidettä ei kuitenkaan ole vielä toteutettu. |
| --- | --- |

(14)

Omaisuuden uudelleenjärjestely perustui siihen, että muu kuin tuotanto-omaisuus, kuten yrityksen omistama hotelli (Ostrowiecznossa sijaitseva Ośrodek Wypoczynkowy) sekä muita omaisuuseriä vuokrattiin yhteensä 0,4 miljoonan zlotyn hintaan. Lisäksi on suunnitteilla noin 2,6 miljoonan zlotyn arvoisten omaisuuserien myynti. Tätä toimenpidettä ei kuitenkaan ole vielä toteutettu.

| (15) | Ennen kuin komissio päätti aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, se sai tiedon siitä, että yritys on vuodesta 2003 asti yrittänyt löytää uuden sijoittajan ja että Puolan viranomaiset korostivat yksityistämisen merkitystä yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden saavuttamisen kannalta. Puolan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että elinkelpoisuutta koskeva tavoite on saavutettu, koska 85,1 prosenttia yrityksen osakkeista on myyty yksityiselle yritykselle nimeltä PIOMA-ODLEWNIA. |
| --- | --- |

(15)

Ennen kuin komissio päätti aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, se sai tiedon siitä, että yritys on vuodesta 2003 asti yrittänyt löytää uuden sijoittajan ja että Puolan viranomaiset korostivat yksityistämisen merkitystä yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden saavuttamisen kannalta. Puolan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että elinkelpoisuutta koskeva tavoite on saavutettu, koska 85,1 prosenttia yrityksen osakkeista on myyty yksityiselle yritykselle nimeltä PIOMA-ODLEWNIA.

| (16) | Odlewnia Śrem on supistanut valuraudan tuotantokapasiteettiaan 57 tuhannesta tonnista 55 tuhanteen tonniin vuodessa. Se ei aio toteuttaa lisäsupistuksia, koska katsoo niiden uhkaavan yrityksen elinkelpoisuutta. Puolan viranomaiset ovat ehdottaneet kahta vaihtoehtoista vastasuoritetta. Ensinnäkin yritys on supistanut teollisuuslaitteisiin liittyvää valurautatuotantoaan 50 prosentilla (noin 11 tuhannesta tonnista 5,5 tuhanteen tonniin). Toiseksi Puolan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että yritys aikoo lopettaa valuraudan toimittamisen tuulivoimaloille. |
| --- | --- |

(16)

Odlewnia Śrem on supistanut valuraudan tuotantokapasiteettiaan 57 tuhannesta tonnista 55 tuhanteen tonniin vuodessa. Se ei aio toteuttaa lisäsupistuksia, koska katsoo niiden uhkaavan yrityksen elinkelpoisuutta. Puolan viranomaiset ovat ehdottaneet kahta vaihtoehtoista vastasuoritetta. Ensinnäkin yritys on supistanut teollisuuslaitteisiin liittyvää valurautatuotantoaan 50 prosentilla (noin 11 tuhannesta tonnista 5,5 tuhanteen tonniin). Toiseksi Puolan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että yritys aikoo lopettaa valuraudan toimittamisen tuulivoimaloille.

III   PÄÄTÖS ALOITTAA EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 88 ARTIKLAN 2 KOHDASSA TARKOITETTU MENETTELY

| (17) | Komissio päätti aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn, koska epäili rakenneuudistustuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Nämä epäilykset johtuivat neljästä syystä. |
| --- | --- |

(17)

Komissio päätti aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn, koska epäili rakenneuudistustuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Nämä epäilykset johtuivat neljästä syystä.

| (18) | Ensinnäkin komissio epäili, voitaisiinko Odlewnia Śrem katsoa valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa (2), jäljempänä ’vuoden 2004 suuntaviivat’, tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, ja olisiko se tällä perusteella oikeutettu saamaan rakenneuudistustukea, koska yrityksen nettotulos oli vuonna 2005 ollut 3,9 miljoonaa zlotya. |
| --- | --- |

(18)

Ensinnäkin komissio epäili, voitaisiinko Odlewnia Śrem katsoa valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa (2), jäljempänä ’vuoden 2004 suuntaviivat’, tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, ja olisiko se tällä perusteella oikeutettu saamaan rakenneuudistustukea, koska yrityksen nettotulos oli vuonna 2005 ollut 3,9 miljoonaa zlotya.

| (19) | Toiseksi komissio epäili, voitaisiinko tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuus palauttaa rakenneuudistussuunnitelman avulla, koska siinä keskitytään velkojen maksamiseen ja toimintakulujen kattamiseen ja yrityksellä oli vaikeuksia löytää yksityistä sijoittajaa. |
| --- | --- |

(19)

Toiseksi komissio epäili, voitaisiinko tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuus palauttaa rakenneuudistussuunnitelman avulla, koska siinä keskitytään velkojen maksamiseen ja toimintakulujen kattamiseen ja yrityksellä oli vaikeuksia löytää yksityistä sijoittajaa.

| (20) | Kolmanneksi komissio epäili, oliko tuki rajattu välttämättömään ja oliko yrityksen oma rahoitusosuus rakenneuudistuksen kustannuksista merkittävä tai edes niin suuri kuin mahdollista. Tämä johtui erityisesti siitä, että Puolan viranomaiset eivät olleet toimittaneet mitään konkreettista yksityistämissuunnitelmaa, jossa yrityksen oma rahoitusosuus olisi ollut merkittävästi suurempi. |
| --- | --- |

(20)

Kolmanneksi komissio epäili, oliko tuki rajattu välttämättömään ja oliko yrityksen oma rahoitusosuus rakenneuudistuksen kustannuksista merkittävä tai edes niin suuri kuin mahdollista. Tämä johtui erityisesti siitä, että Puolan viranomaiset eivät olleet toimittaneet mitään konkreettista yksityistämissuunnitelmaa, jossa yrityksen oma rahoitusosuus olisi ollut merkittävästi suurempi.

| (21) | Komissio suhtautui epäilevästi myös vastasuoritteisiin, koska Puolan viranomaiset eivät ole osoittaneet, että johdanto-osan 16 kappaleessa mainittu tuotannon rajoittaminen on todellinen vastasuorite eikä vain seuraus ulkoisista tekijöistä kuten kysynnän supistumisesta tai yrityksen kilpailukyvyn heikkenemisestä kyseisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(21)

Komissio suhtautui epäilevästi myös vastasuoritteisiin, koska Puolan viranomaiset eivät ole osoittaneet, että johdanto-osan 16 kappaleessa mainittu tuotannon rajoittaminen on todellinen vastasuorite eikä vain seuraus ulkoisista tekijöistä kuten kysynnän supistumisesta tai yrityksen kilpailukyvyn heikkenemisestä kyseisillä markkinoilla.

IV   OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

| (22) | Komissio on saanut huomautuksia ainoastaan Puolan viranomaisilta. |
| --- | --- |

(22)

Komissio on saanut huomautuksia ainoastaan Puolan viranomaisilta.

| (23) | Puolan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle eräistä liittymisen jälkeen myönnettyä tukea koskevista muutoksista. Liittymisen jälkeen tukea on myönnetty yhteensä 24,2 miljoonaa zlotya. Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto Odlewnia Śremille myönnetystä ja suunnitteilla olevasta rakenneuudistustuesta Puolan viranomaisten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen yhteydessä esittämien huomautusten perusteella. |
| --- | --- |

(23)

Puolan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle eräistä liittymisen jälkeen myönnettyä tukea koskevista muutoksista. Liittymisen jälkeen tukea on myönnetty yhteensä 24,2 miljoonaa zlotya. Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto Odlewnia Śremille myönnetystä ja suunnitteilla olevasta rakenneuudistustuesta Puolan viranomaisten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen yhteydessä esittämien huomautusten perusteella.

| (24) | Valtiontuen nimellisarvo on yhteensä 43,6 miljoonaa zlotya. Tukitoimenpiteet muodostuvat valtion takauksesta, edullisin ehdoin myönnetystä lainasta, suorista tuista, julkisoikeudellisten velkojen maksuaikojen pidennyksistä sekä mitätöinnistä. Jäljempänä olevassa taulukossa on erittely tukitoimenpiteistä (Puolan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella). |
| --- | --- |

(24)

Valtiontuen nimellisarvo on yhteensä 43,6 miljoonaa zlotya. Tukitoimenpiteet muodostuvat valtion takauksesta, edullisin ehdoin myönnetystä lainasta, suorista tuista, julkisoikeudellisten velkojen maksuaikojen pidennyksistä sekä mitätöinnistä. Jäljempänä olevassa taulukossa on erittely tukitoimenpiteistä (Puolan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella).

Taulukko 1

Yritykselle myönnetty tuki

| A | B | C | D | E | F |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nr | Sopimuksen tai päätöksen arvioitu pvm | Tuen myöntävä viranomainen | Tuen muoto | Nimellisarvo
  (PLN) | Tuen määrä
  (PLN) |
| Ennen liittymistä myönnetty tuki, jota ei sovelleta enää liittymisen jälkeen |
| 1 | 19.03.2004 | Śremin kaupunginjohtaja | Kiinteistöverojen mitätöinti (korkoineen) ajalta 1.3.2002–30.6.2002 | 738 748,02 | 738 748,02 |
| 2 | 19.03.2004 | Śremin kaupunginjohtaja | Verorästien mitätöinti | 500 000,00 | 500 000,00 |
| 3 | 23.04.2004 | ARP | Laina | 4 000 000,00 | 4 000 000,00 |
| 4 | 28.04.2004 | ARP | Lainatakaus | 14 000 000,00 | 14 000 000,00 |
| 5 | 30.04.2004 | Śremin kaupunginjohtaja | Verorästien korkojen mitätöinti | 200 353,90 | 200 353,90 |
| Yhteensä | 19 439 101,92 | 19 439 101,92 |
| Liittymisen jälkeen myönnetty tuki |
| 6 | 20.05.2004 | Tiede- ja tietotekniikkaministeriö | Avustus | 435 000,00 | 352 350,00 |
| 7 | 09.05.2005 | ZUS (sosiaalivakuutuslaitos) | Sosiaaliturvamaksujen jakaminen useampaan erään(korkoineen) | 5 385 415,31 | 134 585,81 |
| 8 | 17.10.2005 | lääninvirasto | Eräpäivän lykkääminen | 855 438,78 | 105 369,44 |
| 9 | Vuoden 2007 toinen neljännes | lääninvirasto | 30.6.2003 erääntyneiden ympäristömaksujen jakaminen useampaan erään | 1 272 657,45 | 247 003,92 |
| 10 | Vuoden 2007 toinen neljännes | lääninvirasto | Ympäristömaksujen korkojen jakaminen useampaan erään (ks. ed.) | 692 185,03 | 126 365,78 |
| 11 | Vuoden 2007 toinen neljännes | lääninvirasto | 30.6.2003 erääntyneiden ympäristömaksujen jakaminen useampaan erään | 422 946,34 | 51 018,68 |
| 12 | Vuoden 2007 toinen neljännes | lääninvirasto | Ympäristömaksujen korkojen jakaminen useampaan erään (ks. ed.) | 274 950,10 | 33 167,04 |
| 13 | Vuoden 2007 toinen neljännes | Valtiollinen vammaisten kuntoutusrahasto (Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych, PFRON) | 30.6.2003 erääntyneiden PFRONin maksujen jakaminen useampaan erään | 803 221,50 | 148 274,11 |
| 14 | Vuoden 2007 toinen neljännes | Valtiollinen vammaisten kuntoutusrahasto (Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych, PFRON) | 30.6.2003 erääntyneistä PFRONin maksuista kertyneiden korkojen mitätöinti | 421 085,20 | 421 085,20 |
| 15 | Vuoden 2007 toinen neljännes | Valtiollinen vammaisten kuntoutusrahasto (Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych, PFRON) | Heinäkuusta 2003 tammikuuhun 2004 kertyneiden PFRONin maksujen jakaminen 20:een neljännesvuosittain maksettavaan erään | 479 156,60 | 155 721,64 |
| 16 | Vuoden 2007 toinen neljännes | Valtiollinen vammaisten kuntoutusrahasto (Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych, PFRON) | Heinäkuusta 2003 tammikuuhun 2004 kertyneisiin PFRON-maksuihin liittyvien korkojen mitätöinti | 38 392,87 | 38 392,87 |
| 17 | Vuoden 2007 toinen neljännes | Kuntaliiton virasto | 30.6.2003 erääntyneiden pitkäaikaisten tonttivuokrien jakaminen useampaan erään | 263 496,00 | 34 701,67 |
| 18 | Vuoden 2007 toinen neljännes | Kuntaliiton virasto | 30.6.2003 erääntyneisiin pitkäaikaisiin tonttivuokriin liittyvien korkojen mitätöinti (ks. ed.) | 137 890,00 | 18 159,78 |
| 19 | Vuoden 2007 toinen neljännes | ZUS | 30.6.2003 erääntyneiden sosiaaliturvamaksujen jakaminen useampaan erään | 4 077 498,51 | 46 619,38 |
| 20 | Vuoden 2007 toinen neljännes | ZUS | 30.6.2003 erääntyneisiin sosiaaliturvamaksuihin liittyvien korkojen jakaminen useampaan erään (ks. ed.) | 2 306 780,00 | 26 341,18 |
| 21 | Vuoden 2007 toinen neljännes | ZUS | 30.6.2003 erääntyneiden työrahaston (Fundusz Pracy) ja työntekijöiden etuuksien takuurahaston (Fundusz Gwarantowanych Świadczeń Pracowniczych) maksujen jakaminen useampaan erään | 1 275 873,09 | 28 618,42 |
| 22 | Vuoden 2007 toinen neljännes | ZUS | Työrahaston (Fundusz Pracy) ja työntekijöiden etuuksien takuurahaston (Fundusz Gwarantowanych Świadczeń Pracowniczych) maksuihin liittyvien korkojen jakaminen useampaan erään (ks. ed.) | 727 023,00 | 16 296,744 |
| 23 | Vuoden 2007 toinen neljännes | ZUS | 30.6.2003 erääntyneiden sosiaaliturvamaksujen jakaminen useampaan erään | 2 085 480,55 | 29 309,94 |
| 24 | Vuoden 2007 toinen neljännes | ZUS | 30.6.2003 erääntyneisiin sosiaaliturvamaksuihin liittyvien korkojen jakaminen useampaan erään (ks. ed.) | 1 100 260,00 | 15 463,36 |
| 25 | Vuoden 2007 toinen neljännes | ZUS | 30.6.2003 erääntyneiden sosiaaliturvamaksurästien täytäntöönpanokulujen mitätöinti | 641 593,80 | 641 593,80 |
| 26 | Vuoden 2007 toinen neljännes | Narodowy Fundusz Ochrony Œrodowiska i Gospodarki Wodnej (Kansallinen ympäristönsuojelu- ja vesitaloussäätiö) | Avustus | 470 000,00 | 470 000,00 |
| Liittymisen jälkeen myönnetty tuki | 24 166 344,12 | 3 140 438,76 |
| Myönnetyn ja suunnitellun valtiontuen kokonaisarvo | 43 605 446,04 | 22 579 540,68 |

A

B

C

D

E

F

Nr

Sopimuksen tai päätöksen arvioitu pvm

Tuen myöntävä viranomainen

Tuen muoto

Nimellisarvo

(PLN)

Tuen määrä

(PLN)

Ennen liittymistä myönnetty tuki, jota ei sovelleta enää liittymisen jälkeen

1

19.03.2004

Śremin kaupunginjohtaja

Kiinteistöverojen mitätöinti (korkoineen) ajalta 1.3.2002–30.6.2002

738 748,02

738 748,02

2

19.03.2004

Śremin kaupunginjohtaja

Verorästien mitätöinti

500 000,00

500 000,00

3

23.04.2004

ARP

Laina

4 000 000,00

4 000 000,00

4

28.04.2004

ARP

Lainatakaus

14 000 000,00

14 000 000,00

5

30.04.2004

Śremin kaupunginjohtaja

Verorästien korkojen mitätöinti

200 353,90

200 353,90

Yhteensä

19 439 101,92

19 439 101,92

Liittymisen jälkeen myönnetty tuki

6

20.05.2004

Tiede- ja tietotekniikkaministeriö

Avustus

435 000,00

352 350,00

7

09.05.2005

ZUS (sosiaalivakuutuslaitos)

Sosiaaliturvamaksujen jakaminen useampaan erään(korkoineen)

5 385 415,31

134 585,81

8

17.10.2005

lääninvirasto

Eräpäivän lykkääminen

855 438,78

105 369,44

9

Vuoden 2007 toinen neljännes

lääninvirasto

30.6.2003 erääntyneiden ympäristömaksujen jakaminen useampaan erään

1 272 657,45

247 003,92

10

Vuoden 2007 toinen neljännes

lääninvirasto

Ympäristömaksujen korkojen jakaminen useampaan erään (ks. ed.)

692 185,03

126 365,78

11

Vuoden 2007 toinen neljännes

lääninvirasto

30.6.2003 erääntyneiden ympäristömaksujen jakaminen useampaan erään

422 946,34

51 018,68

12

Vuoden 2007 toinen neljännes

lääninvirasto

Ympäristömaksujen korkojen jakaminen useampaan erään (ks. ed.)

274 950,10

33 167,04

13

Vuoden 2007 toinen neljännes

Valtiollinen vammaisten kuntoutusrahasto (Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych, PFRON)

30.6.2003 erääntyneiden PFRONin maksujen jakaminen useampaan erään

803 221,50

148 274,11

14

Vuoden 2007 toinen neljännes

Valtiollinen vammaisten kuntoutusrahasto (Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych, PFRON)

30.6.2003 erääntyneistä PFRONin maksuista kertyneiden korkojen mitätöinti

421 085,20

421 085,20

15

Vuoden 2007 toinen neljännes

Valtiollinen vammaisten kuntoutusrahasto (Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych, PFRON)

Heinäkuusta 2003 tammikuuhun 2004 kertyneiden PFRONin maksujen jakaminen 20:een neljännesvuosittain maksettavaan erään

479 156,60

155 721,64

16

Vuoden 2007 toinen neljännes

Valtiollinen vammaisten kuntoutusrahasto (Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych, PFRON)

Heinäkuusta 2003 tammikuuhun 2004 kertyneisiin PFRON-maksuihin liittyvien korkojen mitätöinti

38 392,87

38 392,87

17

Vuoden 2007 toinen neljännes

Kuntaliiton virasto

30.6.2003 erääntyneiden pitkäaikaisten tonttivuokrien jakaminen useampaan erään

263 496,00

34 701,67

18

Vuoden 2007 toinen neljännes

Kuntaliiton virasto

30.6.2003 erääntyneisiin pitkäaikaisiin tonttivuokriin liittyvien korkojen mitätöinti (ks. ed.)

137 890,00

18 159,78

19

Vuoden 2007 toinen neljännes

ZUS

30.6.2003 erääntyneiden sosiaaliturvamaksujen jakaminen useampaan erään

4 077 498,51

46 619,38

20

Vuoden 2007 toinen neljännes

ZUS

30.6.2003 erääntyneisiin sosiaaliturvamaksuihin liittyvien korkojen jakaminen useampaan erään (ks. ed.)

2 306 780,00

26 341,18

21

Vuoden 2007 toinen neljännes

ZUS

30.6.2003 erääntyneiden työrahaston (Fundusz Pracy) ja työntekijöiden etuuksien takuurahaston (Fundusz Gwarantowanych Świadczeń Pracowniczych) maksujen jakaminen useampaan erään

1 275 873,09

28 618,42

22

Vuoden 2007 toinen neljännes

ZUS

Työrahaston (Fundusz Pracy) ja työntekijöiden etuuksien takuurahaston (Fundusz Gwarantowanych Świadczeń Pracowniczych) maksuihin liittyvien korkojen jakaminen useampaan erään (ks. ed.)

727 023,00

16 296,744

23

Vuoden 2007 toinen neljännes

ZUS

30.6.2003 erääntyneiden sosiaaliturvamaksujen jakaminen useampaan erään

2 085 480,55

29 309,94

24

Vuoden 2007 toinen neljännes

ZUS

30.6.2003 erääntyneisiin sosiaaliturvamaksuihin liittyvien korkojen jakaminen useampaan erään (ks. ed.)

1 100 260,00

15 463,36

25

Vuoden 2007 toinen neljännes

ZUS

30.6.2003 erääntyneiden sosiaaliturvamaksurästien täytäntöönpanokulujen mitätöinti

641 593,80

641 593,80

26

Vuoden 2007 toinen neljännes

Narodowy Fundusz Ochrony Œrodowiska i Gospodarki Wodnej (Kansallinen ympäristönsuojelu- ja vesitaloussäätiö)

Avustus

470 000,00

470 000,00

Liittymisen jälkeen myönnetty tuki

24 166 344,12

3 140 438,76

Myönnetyn ja suunnitellun valtiontuen kokonaisarvo

43 605 446,04

22 579 540,68

| (25) | Ensinnäkin Puolan viranomaiset ovat vakuuttaneet, että rakenneuudistus oli Odlewnia Śremin elinkelpoisuuden kannalta menestys, koska yritys löysi strategisen yksityisen sijoittajan, joka antaa sille tarvittavan pääoman, niin että sen markkinauskottavuus palautuu. |
| --- | --- |

(25)

Ensinnäkin Puolan viranomaiset ovat vakuuttaneet, että rakenneuudistus oli Odlewnia Śremin elinkelpoisuuden kannalta menestys, koska yritys löysi strategisen yksityisen sijoittajan, joka antaa sille tarvittavan pääoman, niin että sen markkinauskottavuus palautuu.

| (26) | Lisäksi Puolan viranomaiset ovat korostaneet, että yritys on monipuolistanut tuotantoaan ja keskittynyt kehittyneempiin tuotteisiin, joilla on suurempi lisäarvo. Yli 300-kiloisten valurautatuotteiden valmistukseen siirtyminen on osoittautunut hyväksi ideaksi, sillä monet kilpailijat ovat lopettaneet kyseisen markkinasegmentin tuotannon, niin että Odlewnia Śrem sai tilaisuuden aloittaa toiminnan tällä segmentillä. |
| --- | --- |

(26)

Lisäksi Puolan viranomaiset ovat korostaneet, että yritys on monipuolistanut tuotantoaan ja keskittynyt kehittyneempiin tuotteisiin, joilla on suurempi lisäarvo. Yli 300-kiloisten valurautatuotteiden valmistukseen siirtyminen on osoittautunut hyväksi ideaksi, sillä monet kilpailijat ovat lopettaneet kyseisen markkinasegmentin tuotannon, niin että Odlewnia Śrem sai tilaisuuden aloittaa toiminnan tällä segmentillä.

| (27) | Puolan viranomaiset ovat vakuuttaneet, että yrityksellä ei ole enää maksuvalmiusongelmia, vaan se maksaa kaikki juoksevat menonsa ajoissa. |
| --- | --- |

(27)

Puolan viranomaiset ovat vakuuttaneet, että yrityksellä ei ole enää maksuvalmiusongelmia, vaan se maksaa kaikki juoksevat menonsa ajoissa.

| (28) | Toiseksi Puolan viranomaiset ovat esittäneet argumentteja sen näkemyksen tueksi, että Odlewnia Śremiä voidaan pitää vuoden 2004 suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä ja että sille voidaan tällä perusteella myöntää rakenneuudistustukea. Puolan viranomaiset ovat vakuuttaneet, että rakenneuudistus alkoi vuonna 2003, kun yrityksen tilanne oli kiistatta vaikea. Se, että yrityksen nettotulos vuonna 2005 oli 3,9 miljoonaa zlotya, osoittaa yrityksen elinkelpoisuuden palautuneen rakenneuudistuksen ansiosta. |
| --- | --- |

(28)

Toiseksi Puolan viranomaiset ovat esittäneet argumentteja sen näkemyksen tueksi, että Odlewnia Śremiä voidaan pitää vuoden 2004 suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä ja että sille voidaan tällä perusteella myöntää rakenneuudistustukea. Puolan viranomaiset ovat vakuuttaneet, että rakenneuudistus alkoi vuonna 2003, kun yrityksen tilanne oli kiistatta vaikea. Se, että yrityksen nettotulos vuonna 2005 oli 3,9 miljoonaa zlotya, osoittaa yrityksen elinkelpoisuuden palautuneen rakenneuudistuksen ansiosta.

| (29) | Kolmanneksi Puolan viranomaiset ovat toimittaneet lisätietoja yrityksen omasta rahoitusosuudesta rakenneuudistuksen kustannuksiin. |
| --- | --- |

(29)

Kolmanneksi Puolan viranomaiset ovat toimittaneet lisätietoja yrityksen omasta rahoitusosuudesta rakenneuudistuksen kustannuksiin.

| (30) | Puolan viranomaisten mukaan yrityksen oma rahoitusosuus rakenneuudistuksen kustannuksista oli huomattava. Rakenneuudistuksen kustannukset ovat 43,6 miljoonaa zlotya, ja yrityksen omaksi panokseksi katsottavan rahoitusosuuden määräksi voidaan arvioida 23,7 miljoonaa zlotya. Tämä rahoitusosuus muodostuu seuraavista eristä: yksityisen sijoittajan antama pääoma (16 miljoonaa zlotya), tulot omaisuuserien myynnistä tai vuokrauksesta (0,4 miljoonaa zlotya), yritysten kollektiivisen työehtosopimuksen (Zakładowy Układ Zbiorowy Pracy, ZUZP) soveltamisen väliaikainen keskeyttäminen (7,3 miljoonaa zlotya). Puolan viranomaisten mukaan viimeksi mainittu erä muodostuu työsuhde-etuuksista aiheutuvien kustannusten vähenemisestä, koska yritys on väliaikaisesti vapautettu yritysten sosiaaliturvarahaston (Zakładowy Fundusz Świadczeń Socjalnych) maksuista. Rahasto on Odlewnia Śremin ja sen ammattiyhdistysten vapaaehtoisesti perustama, ei siis lakisääteinen. Sen käyttö ei siten edellytä julkisten varojen käyttöä. Puolan viranomaiset ovat selittäneet, että päätös rahastoon suoritettavien maksujen keskeyttämisestä tehtiin yhteisymmärryksessä ammattiliittojen kanssa: ne suostuivat siihen, että osa työntekijämaksuista kohdennetaan rakenneuudistuksen tukemiseen. Toimenpidettä voidaan näin ollen pitää yrityksen omana rahoitusosuutena. |
| --- | --- |

(30)

Puolan viranomaisten mukaan yrityksen oma rahoitusosuus rakenneuudistuksen kustannuksista oli huomattava. Rakenneuudistuksen kustannukset ovat 43,6 miljoonaa zlotya, ja yrityksen omaksi panokseksi katsottavan rahoitusosuuden määräksi voidaan arvioida 23,7 miljoonaa zlotya. Tämä rahoitusosuus muodostuu seuraavista eristä: yksityisen sijoittajan antama pääoma (16 miljoonaa zlotya), tulot omaisuuserien myynnistä tai vuokrauksesta (0,4 miljoonaa zlotya), yritysten kollektiivisen työehtosopimuksen (Zakładowy Układ Zbiorowy Pracy, ZUZP) soveltamisen väliaikainen keskeyttäminen (7,3 miljoonaa zlotya). Puolan viranomaisten mukaan viimeksi mainittu erä muodostuu työsuhde-etuuksista aiheutuvien kustannusten vähenemisestä, koska yritys on väliaikaisesti vapautettu yritysten sosiaaliturvarahaston (Zakładowy Fundusz Świadczeń Socjalnych) maksuista. Rahasto on Odlewnia Śremin ja sen ammattiyhdistysten vapaaehtoisesti perustama, ei siis lakisääteinen. Sen käyttö ei siten edellytä julkisten varojen käyttöä. Puolan viranomaiset ovat selittäneet, että päätös rahastoon suoritettavien maksujen keskeyttämisestä tehtiin yhteisymmärryksessä ammattiliittojen kanssa: ne suostuivat siihen, että osa työntekijämaksuista kohdennetaan rakenneuudistuksen tukemiseen. Toimenpidettä voidaan näin ollen pitää yrityksen omana rahoitusosuutena.

| (31) | Puolan viranomaiset toistivat myös kantansa, jonka mukaan myös seuraavat erät kuuluvat yrityksen omaan rahoitusosuuteen rakenneuudistuksen kustannuksista:






  — | 2 miljoonan zlotyn julkisoikeudellisten velkojen mitätöinti ja maksujen jakaminen useampaan erään yrityksen velkojien kanssa tehdyn rakenneuudistussopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

(31)

Puolan viranomaiset toistivat myös kantansa, jonka mukaan myös seuraavat erät kuuluvat yrityksen omaan rahoitusosuuteen rakenneuudistuksen kustannuksista:

—

2 miljoonan zlotyn julkisoikeudellisten velkojen mitätöinti ja maksujen jakaminen useampaan erään yrityksen velkojien kanssa tehdyn rakenneuudistussopimuksen mukaisesti;

| — | Odlewnia Śremin sopimuspuolten myöntämät kauppaluotot, jotka muodostuvat raaka-ainetoimituksista ja palveluista perittävien maksujen maksuaikojen pidentämisestä – Puolan viranomaisten arvion mukaan noin 2,5 miljoonaa zlotya; |
| --- | --- |

—

Odlewnia Śremin sopimuspuolten myöntämät kauppaluotot, jotka muodostuvat raaka-ainetoimituksista ja palveluista perittävien maksujen maksuaikojen pidentämisestä – Puolan viranomaisten arvion mukaan noin 2,5 miljoonaa zlotya;

| — | saatavat asiakkailta – arviolta 9 miljoonaa zlotya (toteutettu lyhentämällä asiakkaiden maksuaikaa). |
| --- | --- |

—

saatavat asiakkailta – arviolta 9 miljoonaa zlotya (toteutettu lyhentämällä asiakkaiden maksuaikaa).

| (32) | Puolan viranomaisten mukaan yritys on kilpailua vääristävien vaikutusten rajoittamiseksi supistanut teollisuuslaitteisiin liittyvää valurautatuotantoaan 50 prosentilla (noin 11 tuhannesta tonnista 5,5 tuhanteen tonniin). Yrityksen päätöstä lopettaa valurautatuotteiden toimitukset tuulivoimaloille olisi niin ikään pidettävä tarkoituksenmukaisena vastasuoritteena. |
| --- | --- |

(32)

Puolan viranomaisten mukaan yritys on kilpailua vääristävien vaikutusten rajoittamiseksi supistanut teollisuuslaitteisiin liittyvää valurautatuotantoaan 50 prosentilla (noin 11 tuhannesta tonnista 5,5 tuhanteen tonniin). Yrityksen päätöstä lopettaa valurautatuotteiden toimitukset tuulivoimaloille olisi niin ikään pidettävä tarkoituksenmukaisena vastasuoritteena.

| (33) | Puolan viranomaisten mukaan kummankin tuotantosuunnan kysyntä on viime vuosina kasvanut, ja suuntauksen odotetaan jatkuvan. Puolan viranomaiset korostivat myös, että vaikka Odlewnia Śremillä on tekniset edellytykset jatkaa tuotantoa samalla tasolla kuin ennen rakenneuudistusta, yritys on sitoutunut rajoittamaan teollisuuslaitteisiin liittyvää valurautatuotantoaan ja lopettamaan kokonaan valurautatuotteiden toimittamisen tuulivoimaloille. Puolan viranomaisten mukaan näitä toimenpiteitä voidaan pitää tarkoituksenmukaisina vastasuoritteina. |
| --- | --- |

(33)

Puolan viranomaisten mukaan kummankin tuotantosuunnan kysyntä on viime vuosina kasvanut, ja suuntauksen odotetaan jatkuvan. Puolan viranomaiset korostivat myös, että vaikka Odlewnia Śremillä on tekniset edellytykset jatkaa tuotantoa samalla tasolla kuin ennen rakenneuudistusta, yritys on sitoutunut rajoittamaan teollisuuslaitteisiin liittyvää valurautatuotantoaan ja lopettamaan kokonaan valurautatuotteiden toimittamisen tuulivoimaloille. Puolan viranomaisten mukaan näitä toimenpiteitä voidaan pitää tarkoituksenmukaisina vastasuoritteina.

| (34) | Komission täytyi ensin selvittää, kuuluuko Odlewnia Śremin lopputuote terästeollisuuden alaan, sillä terästeollisuuden pelastamis- ja rakenneuudistustukea sekä sulkemistukea koskevassa tiedonannossaan (3)”komissio katsoo, että pelastamis- ja rakenneuudistustuki vaikeuksissa oleville yrityksille monialaisten puitteiden liitteessä B määritellyllä terästeollisuuden alalla ei sovellu yhteismarkkinoille”. |
| --- | --- |

(34)

Komission täytyi ensin selvittää, kuuluuko Odlewnia Śremin lopputuote terästeollisuuden alaan, sillä terästeollisuuden pelastamis- ja rakenneuudistustukea sekä sulkemistukea koskevassa tiedonannossaan (3)”komissio katsoo, että pelastamis- ja rakenneuudistustuki vaikeuksissa oleville yrityksille monialaisten puitteiden liitteessä B määritellyllä terästeollisuuden alalla ei sovellu yhteismarkkinoille”.

| (35) | Tuen myöntämisajankohtana voimassa olleiden, alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille annettujen monialaisten puitteiden (4) liitteessä B viitataan terästuotteiden määritelmän yhteydessä yhdistetyn nimikkeistön (5) CN-koodeihin. Terästuotteet sisältyvät yhdistetyn nimikkeistön kahteen eri ryhmään, jotka ovat ryhmä 72 (rauta ja teräs) ja ryhmä 73 (rauta- ja terästavarat). |
| --- | --- |

(35)

Tuen myöntämisajankohtana voimassa olleiden, alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille annettujen monialaisten puitteiden (4) liitteessä B viitataan terästuotteiden määritelmän yhteydessä yhdistetyn nimikkeistön (5) CN-koodeihin. Terästuotteet sisältyvät yhdistetyn nimikkeistön kahteen eri ryhmään, jotka ovat ryhmä 72 (rauta ja teräs) ja ryhmä 73 (rauta- ja terästavarat).

| (36) | Monialaisten puitteiden liitteen B mukaan teräkseksi katsotaan seuraavat rauta- ja terästuotteet:






  — | ponttirauta ja -teräs |
| --- | --- | --- |

(36)

Monialaisten puitteiden liitteen B mukaan teräkseksi katsotaan seuraavat rauta- ja terästuotteet:

—

ponttirauta ja -teräs

| — | kiskot ja ratapölkyt |
| --- | --- |

—

kiskot ja ratapölkyt

| — | saumattomat putket ja profiiliputket |
| --- | --- |

—

saumattomat putket ja profiiliputket

| — | hitsatut rauta- ja teräsputket, joiden ulkoläpimitta on suurempi kuin 406,4 mm. |
| --- | --- |

—

hitsatut rauta- ja teräsputket, joiden ulkoläpimitta on suurempi kuin 406,4 mm.

| (37) | Puolan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella Odlewnia Śrem ei valmista mitään edellä mainituista tuotteista. Itse asiassa yritys ei tuota mitään ryhmään 72 (rauta ja teräs) kuuluvista tuotteista, vaan käyttää niitä (mm. harkkorautaa) omien tuotteidensa raaka-aineena. |
| --- | --- |

(37)

Puolan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella Odlewnia Śrem ei valmista mitään edellä mainituista tuotteista. Itse asiassa yritys ei tuota mitään ryhmään 72 (rauta ja teräs) kuuluvista tuotteista, vaan käyttää niitä (mm. harkkorautaa) omien tuotteidensa raaka-aineena.

| (38) | Odlewnia Śrem valmistaa erikoistarkoituksiin pitkälle kehitettyjä lopputuotteita, jotka sisältyvät yhdistetyssä nimikkeistössä nimikkeeseen 7325”Muut valetut tavarat, rautaa tai terästä” ja sen alanimikkeisiin, esim. 7325 10”– muokattavaksi soveltumatonta valurautaa” ja 7325 99 10”– muokattavaksi soveltuvaa valurautaa”. |
| --- | --- |

(38)

Odlewnia Śrem valmistaa erikoistarkoituksiin pitkälle kehitettyjä lopputuotteita, jotka sisältyvät yhdistetyssä nimikkeistössä nimikkeeseen 7325”Muut valetut tavarat, rautaa tai terästä” ja sen alanimikkeisiin, esim. 7325 10”– muokattavaksi soveltumatonta valurautaa” ja 7325 99 10”– muokattavaksi soveltuvaa valurautaa”.

| (39) | Monialaisten puitteiden liitteen B mukaan edellä mainittuja rauta- ja terästuotteita ei katsota teräkseksi. |
| --- | --- |

(39)

Monialaisten puitteiden liitteen B mukaan edellä mainittuja rauta- ja terästuotteita ei katsota teräkseksi.

| (40) | Yhteenvetona voidaan todeta, että rakenneuudistustuen myöntäminen Odlewnia Śremille ei periaatteessa ole kiellettyä, mutta komission on arvioitava tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille vuoden 2004 suuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(40)

Yhteenvetona voidaan todeta, että rakenneuudistustuen myöntäminen Odlewnia Śremille ei periaatteessa ole kiellettyä, mutta komission on arvioitava tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille vuoden 2004 suuntaviivojen perusteella.

| (41) | Koska osa käsiteltävänä olevaan asiaan liittyvistä toimenpiteistä on toteutettu ennen kuin Puola liittyi Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004, komission on ensin selvitettävä, onko se toimivaltainen käsittelemään kyseisiä tukitoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(41)

Koska osa käsiteltävänä olevaan asiaan liittyvistä toimenpiteistä on toteutettu ennen kuin Puola liittyi Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004, komission on ensin selvitettävä, onko se toimivaltainen käsittelemään kyseisiä tukitoimenpiteitä.

| (42) | Liittymissopimuksen liitteessä IV olevassa 3 kohdassa määritellyn siirtymävaiheen mekanismin sekä EY:n perustamissopimuksen 88 artiklassa määrättyjen menettelyjen perusteella komissiolla ei ole toimivaltaa tarkastella toimenpiteitä, jotka on toteutettu ennen liittymistä ja joita ei sovelleta enää liittymisen jälkeen. Sen enempää liittymissopimuksessa kuin EY:n perustamissopimuksessakaan ei edellytetä, että komissio arvioi tällaisia tukitoimenpiteitä, eikä niissä myöskään anneta sille valtuuksia siihen. |
| --- | --- |

(42)

Liittymissopimuksen liitteessä IV olevassa 3 kohdassa määritellyn siirtymävaiheen mekanismin sekä EY:n perustamissopimuksen 88 artiklassa määrättyjen menettelyjen perusteella komissiolla ei ole toimivaltaa tarkastella toimenpiteitä, jotka on toteutettu ennen liittymistä ja joita ei sovelleta enää liittymisen jälkeen. Sen enempää liittymissopimuksessa kuin EY:n perustamissopimuksessakaan ei edellytetä, että komissio arvioi tällaisia tukitoimenpiteitä, eikä niissä myöskään anneta sille valtuuksia siihen.

| (43) | Liittymisen jälkeen toteutetut toimenpiteet sitä vastoin ovat uutta tukea, joka kuuluu komission toimivaltaan EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan nojalla. Tuen toteuttamisajankohdan määrittämisessä ratkaiseva kriteeri on se oikeudellisesti sitova päätös, jolla toimivaltaiset kansalliset viranomaiset sitoutuvat myöntämään tuen. (6) |
| --- | --- |

(43)

Liittymisen jälkeen toteutetut toimenpiteet sitä vastoin ovat uutta tukea, joka kuuluu komission toimivaltaan EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan nojalla. Tuen toteuttamisajankohdan määrittämisessä ratkaiseva kriteeri on se oikeudellisesti sitova päätös, jolla toimivaltaiset kansalliset viranomaiset sitoutuvat myöntämään tuen. (6)

| (44) | Yksittäisiä tukitoimenpiteitä ei katsota sovelletun liittymisen jälkeen, jos niiden tarkat kustannukset valtiolle olivat tiedossa silloin kun tuki myönnettiin. |
| --- | --- |

(44)

Yksittäisiä tukitoimenpiteitä ei katsota sovelletun liittymisen jälkeen, jos niiden tarkat kustannukset valtiolle olivat tiedossa silloin kun tuki myönnettiin.

| (45) | Komissio on voinut Puolan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella määrittää toimenpiteet, jotka on toteutettu ennen liittymistä ja joita ei ole sovellettu liittymisen jälkeen. Nämä toimenpiteet luetellaan taulukon 1 ensimmäisessä osassa, ja niiden kokonaisarvoksi on määritetty 19,4 miljoonaa zlotya. Muiden toimenpiteiden osalta on selvitetty, että niitä ei ole myönnetty ennen liittymistä. Tämän vuoksi komissio katsoo, että Euroopan unioniin liittymisen jälkeen tukea on myönnetty yhteensä 24,2 miljoonaa zlotya, kuten johdanto-osan 23 kappaleessa mainitaan. |
| --- | --- |

(45)

Komissio on voinut Puolan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella määrittää toimenpiteet, jotka on toteutettu ennen liittymistä ja joita ei ole sovellettu liittymisen jälkeen. Nämä toimenpiteet luetellaan taulukon 1 ensimmäisessä osassa, ja niiden kokonaisarvoksi on määritetty 19,4 miljoonaa zlotya. Muiden toimenpiteiden osalta on selvitetty, että niitä ei ole myönnetty ennen liittymistä. Tämän vuoksi komissio katsoo, että Euroopan unioniin liittymisen jälkeen tukea on myönnetty yhteensä 24,2 miljoonaa zlotya, kuten johdanto-osan 23 kappaleessa mainitaan.

| (46) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(46)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (47) | Komissiolle ilmoitettu takaus, laina, avustukset ja maksujen mitätöinnit ja lykkäykset sekä julkisoikeudellisten velkojen maksujen jakaminen useampaan erään edellyttävät valtion varojen käyttöä. Näin ollen ne antavat yritykselle etua vähentämällä sen maksettavaksi kuuluvia kustannuksia. Koska Odlewnia Śrem on vaikeuksissa oleva yritys, se ei olisi voinut saada tällaista rahoitusta markkinoilta vastaavin ehdoin. Näin etu vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(47)

Komissiolle ilmoitettu takaus, laina, avustukset ja maksujen mitätöinnit ja lykkäykset sekä julkisoikeudellisten velkojen maksujen jakaminen useampaan erään edellyttävät valtion varojen käyttöä. Näin ollen ne antavat yritykselle etua vähentämällä sen maksettavaksi kuuluvia kustannuksia. Koska Odlewnia Śrem on vaikeuksissa oleva yritys, se ei olisi voinut saada tällaista rahoitusta markkinoilta vastaavin ehdoin. Näin etu vääristää kilpailua.

| (48) | Valtiovarainministeriö oli valmis luopumaan verotuloista ja ympäristömaksusaatavista ja myöntämään avustuksia ja takauksia, mikä antoi yritykselle kilpailijoita suotuisammat toimintaedellytykset. Ei ole esitetty todisteita siitä, että Puolan viranomaiset olisivat toimineet yksityisen markkinasijoittajan periaatteen mukaisesti, ja ne myönsivät tukea koskevassa ilmoituksessaan, että kyseessä on valtiontuki. |
| --- | --- |

(48)

Valtiovarainministeriö oli valmis luopumaan verotuloista ja ympäristömaksusaatavista ja myöntämään avustuksia ja takauksia, mikä antoi yritykselle kilpailijoita suotuisammat toimintaedellytykset. Ei ole esitetty todisteita siitä, että Puolan viranomaiset olisivat toimineet yksityisen markkinasijoittajan periaatteen mukaisesti, ja ne myönsivät tukea koskevassa ilmoituksessaan, että kyseessä on valtiontuki.

| (49) | Tuensaaja toimii valurautatuotteiden markkinoilla ja vie tuotteitaan muihin EU:n jäsenvaltioihin. Yhteisön sisäiseen kauppaan kohdistuvaa vaikutusta koskeva kriteeri siis täyttyy. |
| --- | --- |

(49)

Tuensaaja toimii valurautatuotteiden markkinoilla ja vie tuotteitaan muihin EU:n jäsenvaltioihin. Yhteisön sisäiseen kauppaan kohdistuvaa vaikutusta koskeva kriteeri siis täyttyy.

| (50) | Tämän vuoksi myös ne toimenpiteet, joita ei ollut myönnetty ennen liittymistä ja jotka ovat uutta tukea, on katsottu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi. Puolan viranomaiset eivät kiistä tätä. |
| --- | --- |

(50)

Tämän vuoksi myös ne toimenpiteet, joita ei ollut myönnetty ennen liittymistä ja jotka ovat uutta tukea, on katsottu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi. Puolan viranomaiset eivät kiistä tätä.

| (51) | Käsiteltävänä olevaan asiaan ei voida soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa määrättyä poikkeusta. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa määrättyjen poikkeusten osalta taas voidaan todeta, että koska tuen päätarkoituksena on yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen, siihen voidaan soveltaa ainoastaan 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta, jonka nojalla sallitaan valtiontuen myöntäminen tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(51)

Käsiteltävänä olevaan asiaan ei voida soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa määrättyä poikkeusta. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa määrättyjen poikkeusten osalta taas voidaan todeta, että koska tuen päätarkoituksena on yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen, siihen voidaan soveltaa ainoastaan 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta, jonka nojalla sallitaan valtiontuen myöntäminen tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (52) | Komissio on arvioinut toimenpiteet, jotka ovat uutta tukea, eli koko rakenneuudistussuunnitelman, valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen voimassa olevien yhteisön suuntaviivojen mukaisesti. Tällä hetkellä voimassa olevat vuoden 2004 suuntaviivat tulivat voimaan 10 päivänä lokakuuta 2004. |
| --- | --- |

(52)

Komissio on arvioinut toimenpiteet, jotka ovat uutta tukea, eli koko rakenneuudistussuunnitelman, valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen voimassa olevien yhteisön suuntaviivojen mukaisesti. Tällä hetkellä voimassa olevat vuoden 2004 suuntaviivat tulivat voimaan 10 päivänä lokakuuta 2004.

| (53) | Kuten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä todetaan, uuden rakenneuudistustuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille voidaan arvioida ainoastaan tarkastelemalla rakenneuudistusta kokonaisuutena. On otettava huomioon kaikki tukitoimenpiteet, ei ainoastaan uutta tukea, jotta voidaan selvittää, palautuuko yrityksen elinkelpoisuus suunnitelman ansiosta, onko tuki rajattu välttämättömään ja mitkä ovat tarkoituksenmukaiset vastasuoritteet. |
| --- | --- |

(53)

Kuten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä todetaan, uuden rakenneuudistustuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille voidaan arvioida ainoastaan tarkastelemalla rakenneuudistusta kokonaisuutena. On otettava huomioon kaikki tukitoimenpiteet, ei ainoastaan uutta tukea, jotta voidaan selvittää, palautuuko yrityksen elinkelpoisuus suunnitelman ansiosta, onko tuki rajattu välttämättömään ja mitkä ovat tarkoituksenmukaiset vastasuoritteet.

| (54) | Koska Odlewnia Śremin nettotulos vuonna 2005 oli 3,9 miljoonaa zlotya, komissio suhtautui epäilevästi siihen, voidaanko yritystä pitää vuoden 2004 suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä ja onko se tällä perusteella oikeutettu saamaan rakenneuudistustukea. Komission epäilykset johtuivat ennen muuta siitä, että sillä ei ollut tietoa rakenneuudistuksen alkamisajankohdasta. Siksi komissio ei voinut määritellä, minkä ajankohdan mukaan yrityksen tukikelpoisuutta olisi tarkkaan ottaen pitänyt tarkastella. Puolan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että rakenneuudistus alkoi vuonna 2003 ja että Odlewnia Śrem on vuonna 2005 saavuttanut nettovoittoa, mitä on pidettävä osoituksena siitä, että yrityksen elinkelpoisuus on palautunut rakenneuudistuksen ansiosta. |
| --- | --- |

(54)

Koska Odlewnia Śremin nettotulos vuonna 2005 oli 3,9 miljoonaa zlotya, komissio suhtautui epäilevästi siihen, voidaanko yritystä pitää vuoden 2004 suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä ja onko se tällä perusteella oikeutettu saamaan rakenneuudistustukea. Komission epäilykset johtuivat ennen muuta siitä, että sillä ei ollut tietoa rakenneuudistuksen alkamisajankohdasta. Siksi komissio ei voinut määritellä, minkä ajankohdan mukaan yrityksen tukikelpoisuutta olisi tarkkaan ottaen pitänyt tarkastella. Puolan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että rakenneuudistus alkoi vuonna 2003 ja että Odlewnia Śrem on vuonna 2005 saavuttanut nettovoittoa, mitä on pidettävä osoituksena siitä, että yrityksen elinkelpoisuus on palautunut rakenneuudistuksen ansiosta.

| (55) | Komissio on vakuuttunut siitä, että rakenneuudistuksen alkaessa vuonna 2003 yritys oli vuoden 2004 suuntaviivojen 9 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys ja siten oikeutettu saamaan rakenneuudistustukea. |
| --- | --- |

(55)

Komissio on vakuuttunut siitä, että rakenneuudistuksen alkaessa vuonna 2003 yritys oli vuoden 2004 suuntaviivojen 9 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys ja siten oikeutettu saamaan rakenneuudistustukea.

| (56) | Vuoden 2004 suuntaviivojen mukaan ”rakenneuudistussuunnitelman, jonka toteuttamisajan on oltava mahdollisimman lyhyt, on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella. [...] Elinkelpoisuuden paranemisen on perustuttava pääasiassa [...] yrityksen sisäisiin toimenpiteisiin.” |
| --- | --- |

(56)

Vuoden 2004 suuntaviivojen mukaan ”rakenneuudistussuunnitelman, jonka toteuttamisajan on oltava mahdollisimman lyhyt, on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella. [...] Elinkelpoisuuden paranemisen on perustuttava pääasiassa [...] yrityksen sisäisiin toimenpiteisiin.”

| (57) | Odlewnia Śremin pahin ja perustavanlaatuinen ongelma oli sen suuri velkaantumisaste. Komissio katsoo, että talouden uudelleenjärjestely on saatettu päätökseen. |
| --- | --- |

(57)

Odlewnia Śremin pahin ja perustavanlaatuinen ongelma oli sen suuri velkaantumisaste. Komissio katsoo, että talouden uudelleenjärjestely on saatettu päätökseen.

| (58) | Yrityksellä ei ole enää maksuvalmiusongelmia, vaan se maksaa kaikki juoksevat menonsa ajoissa. |
| --- | --- |

(58)

Yrityksellä ei ole enää maksuvalmiusongelmia, vaan se maksaa kaikki juoksevat menonsa ajoissa.

| (59) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio totesi epäilevänsä, että rakenneuudistus perustuisi pääasiallisesti talouden uudelleenjärjestelyyn ja että teollisen toiminnan rakenneuudistus ei olisi riittävä. Puolan viranomaiset ovat kuitenkin muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekemisen jälkeen esittämissään huomautuksissa esittäneet riittävät perustelut sille, että laitteistojen modernisointi ja tuotannon uudelleensuuntaaminen on otettu huomioon riittävällä tavalla. |
| --- | --- |

(59)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio totesi epäilevänsä, että rakenneuudistus perustuisi pääasiallisesti talouden uudelleenjärjestelyyn ja että teollisen toiminnan rakenneuudistus ei olisi riittävä. Puolan viranomaiset ovat kuitenkin muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekemisen jälkeen esittämissään huomautuksissa esittäneet riittävät perustelut sille, että laitteistojen modernisointi ja tuotannon uudelleensuuntaaminen on otettu huomioon riittävällä tavalla.

| (60) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio ilmoitti suhtautuvansa epäilevästi siihen, löytäisikö yritys yksityisen sijoittajan. Odlewnia Śrem onnistui kuitenkin vakuuttamaan yksityisen yrityksen siitä, että siihen kannattaisi investoida, mikä paransi sen markkinauskottavuutta. |
| --- | --- |

(60)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio ilmoitti suhtautuvansa epäilevästi siihen, löytäisikö yritys yksityisen sijoittajan. Odlewnia Śrem onnistui kuitenkin vakuuttamaan yksityisen yrityksen siitä, että siihen kannattaisi investoida, mikä paransi sen markkinauskottavuutta.

| (61) | Useimmat taloudellisen analyysin indikaattoreista osoittavat, että yrityksen tilanne on rakenneuudistuksen jälkeen aiempaa parempi, koska sen maksuvalmius, vakavaraisuus ja elinkelpoisuus ovat parantuneet. |
| --- | --- |

(61)

Useimmat taloudellisen analyysin indikaattoreista osoittavat, että yrityksen tilanne on rakenneuudistuksen jälkeen aiempaa parempi, koska sen maksuvalmius, vakavaraisuus ja elinkelpoisuus ovat parantuneet.

| (62) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että sen epäilykset sen suhteen, voiko yrityksen elinkelpoisuus palautua rakenneuudistussuunnitelman avulla, ovat hälventyneet. |
| --- | --- |

(62)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että sen epäilykset sen suhteen, voiko yrityksen elinkelpoisuus palautua rakenneuudistussuunnitelman avulla, ovat hälventyneet.

| (63) | Komissio epäili myös, että ilmoitettu rakenneuudistustuki vääristäisi kohtuuttomasti kilpailua. Puolan viranomaisten täytyi osoittaa, että teollisuuslaitteisiin liittyvien valurautatuotteiden tuotannon rajoittaminen 50 prosentilla ja tuulivoimaloiden valurautatoimitusten lopettaminen ovat todellisia vastasuoritteita eivätkä vain seurauksia ulkoisista syistä, kuten kysynnän vähenemisestä tai yrityksen kyvyttömyydestä kilpailla markkinoilla, jolloin ne olisivat välttämättömiä yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi. |
| --- | --- |

(63)

Komissio epäili myös, että ilmoitettu rakenneuudistustuki vääristäisi kohtuuttomasti kilpailua. Puolan viranomaisten täytyi osoittaa, että teollisuuslaitteisiin liittyvien valurautatuotteiden tuotannon rajoittaminen 50 prosentilla ja tuulivoimaloiden valurautatoimitusten lopettaminen ovat todellisia vastasuoritteita eivätkä vain seurauksia ulkoisista syistä, kuten kysynnän vähenemisestä tai yrityksen kyvyttömyydestä kilpailla markkinoilla, jolloin ne olisivat välttämättömiä yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi.

| (64) | Puolan viranomaiset ovat osoittaneet, että kummankin tuotantosuunnan kannattavuusnäkymät ovat hyvät. Ne ovat myös osoittaneet, että Odlewnia Śremillä on tekniset edellytykset jatkaa tuotantoa samalla tasolla kuin ennen rakenneuudistusta. Puolan viranomaiset ovat sitoutuneet rajoittamaan teollisuuslaitteisiin tarkoitettujen valurautatuotteiden tuotantoa 50 prosentilla ja lopettamaan kokonaan valurautatuotteiden toimitukset tuulivoimaloille. Tämän perusteella komissio katsoo, että näitä toimenpiteitä voidaan pitää vastasuoritteina eikä ainoastaan toimenpiteinä, jotka ovat välttämättömiä yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi. |
| --- | --- |

(64)

Puolan viranomaiset ovat osoittaneet, että kummankin tuotantosuunnan kannattavuusnäkymät ovat hyvät. Ne ovat myös osoittaneet, että Odlewnia Śremillä on tekniset edellytykset jatkaa tuotantoa samalla tasolla kuin ennen rakenneuudistusta. Puolan viranomaiset ovat sitoutuneet rajoittamaan teollisuuslaitteisiin tarkoitettujen valurautatuotteiden tuotantoa 50 prosentilla ja lopettamaan kokonaan valurautatuotteiden toimitukset tuulivoimaloille. Tämän perusteella komissio katsoo, että näitä toimenpiteitä voidaan pitää vastasuoritteina eikä ainoastaan toimenpiteinä, jotka ovat välttämättömiä yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi.

| (65) | Puolan viranomaiset ovat toimittaneet runsaasti yksityiskohtaisia tietoja siitä, mitä on pidettävä tuensaajan omana rahoitusosuutena rakenneuudistuksen kustannuksista. |
| --- | --- |

(65)

Puolan viranomaiset ovat toimittaneet runsaasti yksityiskohtaisia tietoja siitä, mitä on pidettävä tuensaajan omana rahoitusosuutena rakenneuudistuksen kustannuksista.

| (66) | Komissio ei ole velvollinen ottamaan kantaa siihen, voidaanko johdanto-osan 31 kappaleessa mainittuja eriä pitää yrityksen omana rahoitusosuutena rakenneuudistukseen, mutta se katsoo, että johdanto-osan 30 kappaleessa mainittuja eriä voidaan pitää tällaisena yrityksen omana rahoitusosuutena. |
| --- | --- |

(66)

Komissio ei ole velvollinen ottamaan kantaa siihen, voidaanko johdanto-osan 31 kappaleessa mainittuja eriä pitää yrityksen omana rahoitusosuutena rakenneuudistukseen, mutta se katsoo, että johdanto-osan 30 kappaleessa mainittuja eriä voidaan pitää tällaisena yrityksen omana rahoitusosuutena.

| (67) | Yhteenvetona rakenneuudistuksen rahoituksesta voidaan todeta, että 23,7 miljoonan zlotyn osuuden voidaan katsoa olevan peräisin tuensaajan omista varoista tai yrityksen ulkopuolisista varoista, jotka eivät kuitenkaan ole valtiontukea. Rakenneuudistuksen yhteenlasketut kustannukset ovat 43,6 miljoonaa zlotya, ennen liittymistä aiheutuneet kustannukset mukaan lukien. Odlewnia Śremin oma rahoitusosuus on tällä perusteella 54 prosenttia rakenneuudistuksen yhteenlasketuista kustannuksista. |
| --- | --- |

(67)

Yhteenvetona rakenneuudistuksen rahoituksesta voidaan todeta, että 23,7 miljoonan zlotyn osuuden voidaan katsoa olevan peräisin tuensaajan omista varoista tai yrityksen ulkopuolisista varoista, jotka eivät kuitenkaan ole valtiontukea. Rakenneuudistuksen yhteenlasketut kustannukset ovat 43,6 miljoonaa zlotya, ennen liittymistä aiheutuneet kustannukset mukaan lukien. Odlewnia Śremin oma rahoitusosuus on tällä perusteella 54 prosenttia rakenneuudistuksen yhteenlasketuista kustannuksista.

| (68) | Vuoden 2004 suuntaviivojen mukaan yrityksen on rahoitettava rakenneuudistuksen kustannuksista itse vähintään 50 prosenttia. Komissio katsoo tällä perusteella, että yrityksen oma rahoitusosuus on merkittävä ja että tuki on edellä esitettyjen tietojen perusteella rajoitettu välttämättömään. |
| --- | --- |

(68)

Vuoden 2004 suuntaviivojen mukaan yrityksen on rahoitettava rakenneuudistuksen kustannuksista itse vähintään 50 prosenttia. Komissio katsoo tällä perusteella, että yrityksen oma rahoitusosuus on merkittävä ja että tuki on edellä esitettyjen tietojen perusteella rajoitettu välttämättömään.

| (69) | Sitä paitsi yrityksen päätoimipaikka sijaitsee Stalowa Wolassa eli EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella aluetukikelpoisella alueella. Tätä on pidettävä yksiselitteisesti lisäperusteena, jonka nojalla tuen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille (ks. vuoden 2004 suuntaviivojen 56 kohta). |
| --- | --- |

(69)

Sitä paitsi yrityksen päätoimipaikka sijaitsee Stalowa Wolassa eli EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella aluetukikelpoisella alueella. Tätä on pidettävä yksiselitteisesti lisäperusteena, jonka nojalla tuen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille (ks. vuoden 2004 suuntaviivojen 56 kohta).

| (70) | Komissio katsoo, että Puola on toteuttanut kyseessä olevan tuen sääntöjenvastaisesti EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan määräyksiä rikkoen. Komissio katsoo kuitenkin, että kyseinen valtiontuki soveltuu yhteismarkkinoille, |
| --- | --- |

(70)

Komissio katsoo, että Puola on toteuttanut kyseessä olevan tuen sääntöjenvastaisesti EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan määräyksiä rikkoen. Komissio katsoo kuitenkin, että kyseinen valtiontuki soveltuu yhteismarkkinoille,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Puolan Odlewnia Śrem -nimiselle yritykselle myöntämä 43,6 miljoonan zlotyn valtiontuki soveltuu yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Puolan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 10 päivänä joulukuuta 2008.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

1

(2)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

2

(3)  EYVL C 70, 19.3.2002, s. 21.

3

(4)  EYVL C 70, 19.3.2002, s. 8.

4

(5)  EYVL L 279, 23.10.2001, s. 1.

5

(6)  Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asia T-109/01, Fleuren Compost v. komissio, tuomio 14.1.2004, 74 kohta.

6

---

SUOSITUKSET

Komissio

| 7.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 176/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 176/17

---

KOMISSION SUOSITUS,

annettu 29 päivänä kesäkuuta 2009,

sisämarkkinoiden toiminnan parannustoimista

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/524/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 211 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Hyvin toimivat sisämarkkinat ovat perusedellytys kasvulle ja työpaikkojen luomiselle sekä talouden vakauden edistämiselle. Mitä tehokkaammin sisämarkkinat toimivat, sitä enemmän liiketoimintaolot paranevat, yritykset uskaltavat investoida ja luoda työpaikkoja ja kuluttajien luottamus ja kysyntä kasvavat. Hyvin toimivat sisämarkkinat ovat taloustaantumassa ratkaisevan tärkeä tekijä Euroopan talouden toipumisen helpottamiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Hyvin toimivat sisämarkkinat ovat perusedellytys kasvulle ja työpaikkojen luomiselle sekä talouden vakauden edistämiselle. Mitä tehokkaammin sisämarkkinat toimivat, sitä enemmän liiketoimintaolot paranevat, yritykset uskaltavat investoida ja luoda työpaikkoja ja kuluttajien luottamus ja kysyntä kasvavat. Hyvin toimivat sisämarkkinat ovat taloustaantumassa ratkaisevan tärkeä tekijä Euroopan talouden toipumisen helpottamiseksi.

| (2) | Hyvin toimivilla sisämarkkinoilla on olennaisen tärkeää, että sisämarkkinoiden toimintaan vaikuttavat yhteisön säännöt, jäljempänä ’sisämarkkinasäännöt’, on saatettu moitteettomasti kansallisen lainsäädäntöön ja että niitä sovelletaan, niiden soveltamista valvotaan ja seurataan moitteettomasti ja ne on tyydyttävällä tavalla yhdenmukaistettu. |
| --- | --- |

(2)

Hyvin toimivilla sisämarkkinoilla on olennaisen tärkeää, että sisämarkkinoiden toimintaan vaikuttavat yhteisön säännöt, jäljempänä ’sisämarkkinasäännöt’, on saatettu moitteettomasti kansallisen lainsäädäntöön ja että niitä sovelletaan, niiden soveltamista valvotaan ja seurataan moitteettomasti ja ne on tyydyttävällä tavalla yhdenmukaistettu.

| (3) | Kuulemismenettelyissä ja analyyseissä, joilla valmisteltiin komission tiedonantoa ”2000-luvun Euroopan sisämarkkinat” (1), jäljempänä ’sisämarkkinakatsaus’, tunnistettiin joukko puutteita, jotka osoittavat, etteivät sisämarkkinat vielä toimi niin kuin pitäisi. Monilla alueilla ja toimialoilla tarvitaan vielä lisätyötä. Kansalaiset ja yritykset eivät usein pysty hyödyntämään yhtenäismarkkinoiden lukuisia mahdollisuuksia, koska sääntöjä ei sovelleta oikein eikä niiden soveltamista valvota kunnolla. |
| --- | --- |

(3)

Kuulemismenettelyissä ja analyyseissä, joilla valmisteltiin komission tiedonantoa ”2000-luvun Euroopan sisämarkkinat” (1), jäljempänä ’sisämarkkinakatsaus’, tunnistettiin joukko puutteita, jotka osoittavat, etteivät sisämarkkinat vielä toimi niin kuin pitäisi. Monilla alueilla ja toimialoilla tarvitaan vielä lisätyötä. Kansalaiset ja yritykset eivät usein pysty hyödyntämään yhtenäismarkkinoiden lukuisia mahdollisuuksia, koska sääntöjä ei sovelleta oikein eikä niiden soveltamista valvota kunnolla.

| (4) | Tämän vuoksi komissio ehdotti sisämarkkinakatsauksessa useita käytännön toimenpiteitä, joiden tarkoitus on varmistaa, että kansalaiset ja yritykset voivat edelleenkin hyötyä sisämarkkinoiden tarjoamista talouseduista (2). |
| --- | --- |

(4)

Tämän vuoksi komissio ehdotti sisämarkkinakatsauksessa useita käytännön toimenpiteitä, joiden tarkoitus on varmistaa, että kansalaiset ja yritykset voivat edelleenkin hyötyä sisämarkkinoiden tarjoamista talouseduista (2).

| (5) | Jäsenvaltioiden ja komission toteuttamien toimenpiteiden pitäisi täydentää toisiaan. Sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi on elintärkeää, että yhteisiin tavoitteisiin – parempien kansallisten säännösten antaminen sisämarkkinasääntöjen täytäntöönpanemiseksi sekä näiden sääntöjen soveltamisen ja sen valvonnan parantaminen – pyritään sovittamalla toimet yhteen ja tekemällä yhteistyötä komission ja jäsenvaltioiden väliseltä kumppanuuspohjalta. Tässä suosituksessa tarkoitettu kumppanuutta korostava lähestymistapa menee pidemmälle kuin useilla sisämarkkina-aloilla jo noudatettu vakiintunut yhteistyötapa. Siinä edellytetään, että jäsenvaltioiden sisällä ja niiden välillä sekä komission kanssa ryhdytään toteuttamaan entistä tiiviimpää yhteistyötä kaikilla aloilla, jotka ovat sisämarkkinoiden kannalta merkityksellisiä. Se merkitsee myös, että jäsenvaltiot kantavat yhdessä vastuun ja toimivat proaktiivisemmin sisämarkkinoiden hallinnoinnissa. |
| --- | --- |

(5)

Jäsenvaltioiden ja komission toteuttamien toimenpiteiden pitäisi täydentää toisiaan. Sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi on elintärkeää, että yhteisiin tavoitteisiin – parempien kansallisten säännösten antaminen sisämarkkinasääntöjen täytäntöönpanemiseksi sekä näiden sääntöjen soveltamisen ja sen valvonnan parantaminen – pyritään sovittamalla toimet yhteen ja tekemällä yhteistyötä komission ja jäsenvaltioiden väliseltä kumppanuuspohjalta. Tässä suosituksessa tarkoitettu kumppanuutta korostava lähestymistapa menee pidemmälle kuin useilla sisämarkkina-aloilla jo noudatettu vakiintunut yhteistyötapa. Siinä edellytetään, että jäsenvaltioiden sisällä ja niiden välillä sekä komission kanssa ryhdytään toteuttamaan entistä tiiviimpää yhteistyötä kaikilla aloilla, jotka ovat sisämarkkinoiden kannalta merkityksellisiä. Se merkitsee myös, että jäsenvaltiot kantavat yhdessä vastuun ja toimivat proaktiivisemmin sisämarkkinoiden hallinnoinnissa.

| (6) | Sisämarkkinakatsauksessa ja erityisesti myöhemmissä jäsenvaltioiden kanssa käydyissä keskusteluissa yksilöitiin joitakin aloja, jotka ovat ratkaisevia sisämarkkinoiden toiminnalle: sisämarkkinakysymysten koordinoinnista huolehtiminen; yhteistyön parantaminen jäsenvaltioiden sisällä ja niiden välillä sekä komission kanssa; sisämarkkinasääntöjen kansalliseen lainsäädäntöön saattamisen parantaminen; markkinoiden ja toimialojen seuranta mahdollisten markkinahäiriöiden tunnistamiseksi; sisämarkkinasääntöjen soveltamisen parantaminen; sisämarkkinasääntöjen noudattamisen valvonnan tehostaminen ja ongelmien ratkaisun edistäminen; kansallisen lainsäädännön säännöllisen arvioinnin edistäminen; ja tiedottaminen kansalaisille ja yrityksille sisämarkkinaoikeuksista. |
| --- | --- |

(6)

Sisämarkkinakatsauksessa ja erityisesti myöhemmissä jäsenvaltioiden kanssa käydyissä keskusteluissa yksilöitiin joitakin aloja, jotka ovat ratkaisevia sisämarkkinoiden toiminnalle: sisämarkkinakysymysten koordinoinnista huolehtiminen; yhteistyön parantaminen jäsenvaltioiden sisällä ja niiden välillä sekä komission kanssa; sisämarkkinasääntöjen kansalliseen lainsäädäntöön saattamisen parantaminen; markkinoiden ja toimialojen seuranta mahdollisten markkinahäiriöiden tunnistamiseksi; sisämarkkinasääntöjen soveltamisen parantaminen; sisämarkkinasääntöjen noudattamisen valvonnan tehostaminen ja ongelmien ratkaisun edistäminen; kansallisen lainsäädännön säännöllisen arvioinnin edistäminen; ja tiedottaminen kansalaisille ja yrityksille sisämarkkinaoikeuksista.

| (7) | Tässä suosituksessa otetaan oppia muutamissa jäsenvaltioissa jo käyttöön otetuista ratkaisuista, joiden on osoitettu toimivan käytännössä kyseisessä jäsenvaltiossa. Kukin jäsenvaltio voi itse valita ne menettelytavat ja käytänteet, joilla ne parhaiten pystyvät varmistamaan tämän suosituksen noudattamisen olosuhteisiinsa nähden tuloksellisimmalla tavalla, sillä yhdessä jäsenvaltiossa toimivat ratkaisut eivät välttämällä sovellu yhtä hyvin johonkin toiseen jäsenvaltioon. |
| --- | --- |

(7)

Tässä suosituksessa otetaan oppia muutamissa jäsenvaltioissa jo käyttöön otetuista ratkaisuista, joiden on osoitettu toimivan käytännössä kyseisessä jäsenvaltiossa. Kukin jäsenvaltio voi itse valita ne menettelytavat ja käytänteet, joilla ne parhaiten pystyvät varmistamaan tämän suosituksen noudattamisen olosuhteisiinsa nähden tuloksellisimmalla tavalla, sillä yhdessä jäsenvaltiossa toimivat ratkaisut eivät välttämällä sovellu yhtä hyvin johonkin toiseen jäsenvaltioon.

| (8) | Tutkimusten mukaan jäsenvaltioiden on parannettava sisäistä koordinointia sisämarkkinoita koskevissa kysymyksissä, sillä toimivalta on jäsenvaltioissa nykyisin jakautunut useille viranomaisille (3). Koska sisämarkkinasääntöjen soveltamisessa saattaa kussakin jäsenvaltiossa olla mukana monenlaisia kansallisia sekä alue- ja paikallisviranomaisia, olisi niiden välistä yhteistyötä tehostettava. Jäsenvaltioiden olisi siksi perustettava kansalliseen hallintojärjestelmäänsä tehokas sisämarkkinoiden koordinointitoiminto. Kansallisista hallintorakenteista ja perinteistä riippuen tämän toiminnon ei tarvitse olla kaikkialla sama. Toiminnosta vastaavien viranomaisten olisi vastattava yleisesti tämän suosituksen täytäntöönpanon suunnittelusta, valvonnasta ja arvioinnista. |
| --- | --- |

(8)

Tutkimusten mukaan jäsenvaltioiden on parannettava sisäistä koordinointia sisämarkkinoita koskevissa kysymyksissä, sillä toimivalta on jäsenvaltioissa nykyisin jakautunut useille viranomaisille (3). Koska sisämarkkinasääntöjen soveltamisessa saattaa kussakin jäsenvaltiossa olla mukana monenlaisia kansallisia sekä alue- ja paikallisviranomaisia, olisi niiden välistä yhteistyötä tehostettava. Jäsenvaltioiden olisi siksi perustettava kansalliseen hallintojärjestelmäänsä tehokas sisämarkkinoiden koordinointitoiminto. Kansallisista hallintorakenteista ja perinteistä riippuen tämän toiminnon ei tarvitse olla kaikkialla sama. Toiminnosta vastaavien viranomaisten olisi vastattava yleisesti tämän suosituksen täytäntöönpanon suunnittelusta, valvonnasta ja arvioinnista.

| (9) | Kun sisämarkkina-asioista vastaavien jäsenvaltioiden viranomaisten välinen rajat ylittävä ja sisämarkkinasääntöjen moitteettomalle soveltamiselle elintärkeä yhteistyö on tiivistä, voidaan rakentaa molemminpuolista luottamusta. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että komission käyttöön ottamat rajat ylittävät verkot tai sähköiset tietojärjestelmät, esimerkiksi sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmä IMI, RAPEX (4). RASFF (5) tai kuluttajansuoja-asioita käsittelevä yhteistyöverkko, ovat toiminnassa. Sitä varten on toteutettava asianmukaiset järjestelyt ja muun muassa osoitettava riittävät voimavarat. |
| --- | --- |

(9)

Kun sisämarkkina-asioista vastaavien jäsenvaltioiden viranomaisten välinen rajat ylittävä ja sisämarkkinasääntöjen moitteettomalle soveltamiselle elintärkeä yhteistyö on tiivistä, voidaan rakentaa molemminpuolista luottamusta. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että komission käyttöön ottamat rajat ylittävät verkot tai sähköiset tietojärjestelmät, esimerkiksi sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmä IMI, RAPEX (4). RASFF (5) tai kuluttajansuoja-asioita käsittelevä yhteistyöverkko, ovat toiminnassa. Sitä varten on toteutettava asianmukaiset järjestelyt ja muun muassa osoitettava riittävät voimavarat.

| (10) | Sisämarkkinoiden tulostaulujen mukaan sisämarkkinadirektiivien saattamista kansalliseen lainsäädäntöön on vielä nopeutettava ja kansallisten säännösten laatua parannettava. Vaikka sisämarkkinoihin vaikuttavien direktiivien saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä 12 päivänä heinäkuuta 2004 annettua komission suositusta (6), jäljempänä ’vuonna 2004 annettu komission suositus’, on yleisesti ottaen sovellettu ja vaikka direktiivejä on sen ansiosta saatettu paljon nopeammin kansalliseen lainsäädäntöön, olisi joitakin suosituksen osia vielä sovellettava tehokkaammin. Tässä suosituksessa muistutetaan, että vuonna 2004 annetussa komission suosituksessa mainitut toimet ovat edelleen tarpeellisia ja niitä on kehitettävä edelleen. Kyseinen suositus toimii edelleenkin esimerkkinä jäsenvaltioiden hallinnoille, jotka huolehtivat yhteisön säännösten saattamisesta kansallisen lainsäädännön osaksi. Tässä suosituksessa jatketaan myös niillä linjoilla, joilla olivat komission tiedonanto ”Tulosten Eurooppa – yhteisön lainsäädännön soveltaminen” (7) ja komission tiedonanto ”Lamfalussy-prosessin uudelleentarkastelu – valvonnan lähentäminen” (8). |
| --- | --- |

(10)

Sisämarkkinoiden tulostaulujen mukaan sisämarkkinadirektiivien saattamista kansalliseen lainsäädäntöön on vielä nopeutettava ja kansallisten säännösten laatua parannettava. Vaikka sisämarkkinoihin vaikuttavien direktiivien saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä 12 päivänä heinäkuuta 2004 annettua komission suositusta (6), jäljempänä ’vuonna 2004 annettu komission suositus’, on yleisesti ottaen sovellettu ja vaikka direktiivejä on sen ansiosta saatettu paljon nopeammin kansalliseen lainsäädäntöön, olisi joitakin suosituksen osia vielä sovellettava tehokkaammin. Tässä suosituksessa muistutetaan, että vuonna 2004 annetussa komission suosituksessa mainitut toimet ovat edelleen tarpeellisia ja niitä on kehitettävä edelleen. Kyseinen suositus toimii edelleenkin esimerkkinä jäsenvaltioiden hallinnoille, jotka huolehtivat yhteisön säännösten saattamisesta kansallisen lainsäädännön osaksi. Tässä suosituksessa jatketaan myös niillä linjoilla, joilla olivat komission tiedonanto ”Tulosten Eurooppa – yhteisön lainsäädännön soveltaminen” (7) ja komission tiedonanto ”Lamfalussy-prosessin uudelleentarkastelu – valvonnan lähentäminen” (8).

| (11) | Markkinoita on seurattava, jotta voidaan tunnistaa ne liiketoiminnan alat, joilla markkinat eivät toimi kunnolla kuluttajien ja yritysten kannalta, ja jotta sisämarkkinapoliittiset toimet voidaan kohdistaa näille aloille. Markkinoiden seurannan olisi oltava erottamaton osa sisämarkkinapolitiikan suunnittelua ja valvontaa (esimerkiksi kuluttajamarkkinoiden tulostaulun välityksellä). Kun komissio ja jäsenvaltioiden viranomaiset tekevät yhteistyötä markkinaseurannassa ja tietojenkeruussa, kansallisella ja yhteisön tasolla käytettyjen tietojen laatu ja niiden analysointi paranevat, ja on helpompi rakentaa yhteisymmärrystä sisämarkkinoita koskevista kysymyksistä. Jäsenvaltioita kehotetaan osallistumaan komission tekemiin markkinaseurantatoimiin ja harjoittamaan samanlaista seurantaa kansallisella tasolla tarpeidensa mukaan. |
| --- | --- |

(11)

Markkinoita on seurattava, jotta voidaan tunnistaa ne liiketoiminnan alat, joilla markkinat eivät toimi kunnolla kuluttajien ja yritysten kannalta, ja jotta sisämarkkinapoliittiset toimet voidaan kohdistaa näille aloille. Markkinoiden seurannan olisi oltava erottamaton osa sisämarkkinapolitiikan suunnittelua ja valvontaa (esimerkiksi kuluttajamarkkinoiden tulostaulun välityksellä). Kun komissio ja jäsenvaltioiden viranomaiset tekevät yhteistyötä markkinaseurannassa ja tietojenkeruussa, kansallisella ja yhteisön tasolla käytettyjen tietojen laatu ja niiden analysointi paranevat, ja on helpompi rakentaa yhteisymmärrystä sisämarkkinoita koskevista kysymyksistä. Jäsenvaltioita kehotetaan osallistumaan komission tekemiin markkinaseurantatoimiin ja harjoittamaan samanlaista seurantaa kansallisella tasolla tarpeidensa mukaan.

| (12) | Useissa jäsenvaltioiden tasolla tehdyissä selvityksissä on korostettu, kuinka tärkeää on koulutus, jotta viranomaiset, myös tuomarit, niin kansallisella kuin alue- ja paikallishallinnon tasolla osaisivat saattaa säännöt kansalliseen lainsäädäntöön oikein, osaisivat soveltaa ja valvoa soveltamista oikein. Tässä yhteydessä on tärkeää varmistaa, että kyseiset säännöt ja yleisesti ottaen vaikutus yhteisön kansainväliseen kilpailukykyyn otettaisiin aina huomioon kansallisia lakeja säädettäessä. Koulutuksen merkitys korostui edelleen Euroopan parlamentin hiljattain tekemässä kansallisten tuomarien asemaa koskevassa selvityksessä ja päätöslauselmassa ja sen vuonna 2005 antamassa kilpailulainsäädäntöä koskevassa päätöslauselmassa (9) samoin kuin hiljattain annetussa neuvoston päätöslauselmassa (10). Virkamiehille olisi myös annettava opastusta yhteisön lainsäädännöstä yleensä ja erityisesti sisämarkkinasäännöistä. |
| --- | --- |

(12)

Useissa jäsenvaltioiden tasolla tehdyissä selvityksissä on korostettu, kuinka tärkeää on koulutus, jotta viranomaiset, myös tuomarit, niin kansallisella kuin alue- ja paikallishallinnon tasolla osaisivat saattaa säännöt kansalliseen lainsäädäntöön oikein, osaisivat soveltaa ja valvoa soveltamista oikein. Tässä yhteydessä on tärkeää varmistaa, että kyseiset säännöt ja yleisesti ottaen vaikutus yhteisön kansainväliseen kilpailukykyyn otettaisiin aina huomioon kansallisia lakeja säädettäessä. Koulutuksen merkitys korostui edelleen Euroopan parlamentin hiljattain tekemässä kansallisten tuomarien asemaa koskevassa selvityksessä ja päätöslauselmassa ja sen vuonna 2005 antamassa kilpailulainsäädäntöä koskevassa päätöslauselmassa (9) samoin kuin hiljattain annetussa neuvoston päätöslauselmassa (10). Virkamiehille olisi myös annettava opastusta yhteisön lainsäädännöstä yleensä ja erityisesti sisämarkkinasäännöistä.

| (13) | Sisämarkkinasääntöjen soveltamisen tehokas valvonta ja kunnolliset ratkaisukeinot kansalaisten ja yritysten ongelmiin ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta kansalaiset ja yritykset voivat helpommin hyödyntää perustamissopimuksen takaamia vapauksia. Jäsenvaltioiden olisi jatkettava yhteistyötä, jota jo on tehty ongelmanratkaisussa erityisesti SOLVIT-järjestelmän (11) avulla, ja komission tuella lisättävä ongelmanratkaisumekanismien kapasiteettia joko kansallisissa tuomioistuimissa tai tuomioistuinjärjestelmän ulkopuolella tehostaakseen oikaisumenettelyjä. On tärkeää, että puututaan olosuhteisiin, joista eri ongelmat johtuvat. |
| --- | --- |

(13)

Sisämarkkinasääntöjen soveltamisen tehokas valvonta ja kunnolliset ratkaisukeinot kansalaisten ja yritysten ongelmiin ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta kansalaiset ja yritykset voivat helpommin hyödyntää perustamissopimuksen takaamia vapauksia. Jäsenvaltioiden olisi jatkettava yhteistyötä, jota jo on tehty ongelmanratkaisussa erityisesti SOLVIT-järjestelmän (11) avulla, ja komission tuella lisättävä ongelmanratkaisumekanismien kapasiteettia joko kansallisissa tuomioistuimissa tai tuomioistuinjärjestelmän ulkopuolella tehostaakseen oikaisumenettelyjä. On tärkeää, että puututaan olosuhteisiin, joista eri ongelmat johtuvat.

| (14) | Kansallisen lainsäädännön säännöllinen seuranta ja arviointi on tärkeää, koska silloin voidaan tarkistaa, miten tehokkaasti sisämarkkinasääntöjä käytännössä sovelletaan, ja tunnistaa säännökset, jotka voisivat estää kansalaisia ja yrityksiä hyödyntämästä näitä sääntöjä mahdollisimman tehokkaasti. Näitä tarkistuksia olisi tehtävä järjestelmällisemmin kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(14)

Kansallisen lainsäädännön säännöllinen seuranta ja arviointi on tärkeää, koska silloin voidaan tarkistaa, miten tehokkaasti sisämarkkinasääntöjä käytännössä sovelletaan, ja tunnistaa säännökset, jotka voisivat estää kansalaisia ja yrityksiä hyödyntämästä näitä sääntöjä mahdollisimman tehokkaasti. Näitä tarkistuksia olisi tehtävä järjestelmällisemmin kaikissa jäsenvaltioissa.

| (15) | Hiljattain tehdyt Eurobarometri-kyselyt (12) ja komission tieto- ja ongelmanratkaisuyksiköille osoitetut pyynnöt osoittavat, että kansalaisille ja yrityksille on tarjottava enemmän tietoja heidän sisämarkkinaoikeuksistaan, jotta he voivat harjoittaa näitä oikeuksiaan käytännössä. Pitäisi myös voida tarjota kansalaisille ja yrityksille apua, kun he harjoittavat näitä oikeuksiaan. Sitä varten jäsenvaltioiden pitäisi komission tuella ja tarpeen mukaan yhteistyössä sidosryhmien kanssa varmistaa käytännön tietojen ja neuvojen antaminen asioista, jotka koskevat kansalaisia ja yrityksiä, kun kysymyksessä on asuminen, opiskelu, työnteko, yritysten perustaminen tai tavaroiden toimittaminen tai palvelujen tarjoaminen toisessa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

(15)

Hiljattain tehdyt Eurobarometri-kyselyt (12) ja komission tieto- ja ongelmanratkaisuyksiköille osoitetut pyynnöt osoittavat, että kansalaisille ja yrityksille on tarjottava enemmän tietoja heidän sisämarkkinaoikeuksistaan, jotta he voivat harjoittaa näitä oikeuksiaan käytännössä. Pitäisi myös voida tarjota kansalaisille ja yrityksille apua, kun he harjoittavat näitä oikeuksiaan. Sitä varten jäsenvaltioiden pitäisi komission tuella ja tarpeen mukaan yhteistyössä sidosryhmien kanssa varmistaa käytännön tietojen ja neuvojen antaminen asioista, jotka koskevat kansalaisia ja yrityksiä, kun kysymyksessä on asuminen, opiskelu, työnteko, yritysten perustaminen tai tavaroiden toimittaminen tai palvelujen tarjoaminen toisessa jäsenvaltiossa.

| (16) | Tämän suosituksen liitteessä esitetään toimenpiteitä, joita jäsenvaltiot voisivat toteuttaa tämän suosituksen täytäntöönpanemiseksi. Liitteessä luetellaan joissakin jäsenvaltioissa noudatettavia käytänteitä, joihin mainitut toimenpiteet perustuvat. Katsotaan, että vaikka toimenpiteisiin alussa liittyy kustannuksia, pitäisi säästöjä kuitenkin syntyä, esimerkiksi kun yksinkertaistetaan kansallisia hallintokäytänteitä, ja tuloksena pitäisi pitkällä aikavälillä olla paremmin toimivat sisämarkkinat, jolloin kuluttajien ja yritysten pitäisi hyötyä toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(16)

Tämän suosituksen liitteessä esitetään toimenpiteitä, joita jäsenvaltiot voisivat toteuttaa tämän suosituksen täytäntöönpanemiseksi. Liitteessä luetellaan joissakin jäsenvaltioissa noudatettavia käytänteitä, joihin mainitut toimenpiteet perustuvat. Katsotaan, että vaikka toimenpiteisiin alussa liittyy kustannuksia, pitäisi säästöjä kuitenkin syntyä, esimerkiksi kun yksinkertaistetaan kansallisia hallintokäytänteitä, ja tuloksena pitäisi pitkällä aikavälillä olla paremmin toimivat sisämarkkinat, jolloin kuluttajien ja yritysten pitäisi hyötyä toimenpiteistä.

| (17) | Komission ja jäsenvaltioiden olisi seurattava tiiviissä yhteistyössä edistystä tämän suosituksen täytäntöönpanossa muun muassa käymällä esikuvatavoitteita (benchmark) ja indikaattoreita koskevia keskusteluja sisämarkkinoiden neuvoa-antavassa komiteassa (Internal Market Advisory Committee, IMAC). Jotta komissio voisi arvioida tämän suosituksen vaikutukset neljä vuotta sen jälkeen, kun suositus on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, jäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle raportteja toimenpiteistä, joita ne ovat toteuttaneet suosituksen täytäntöönpanemiseksi, kolme vuotta sen jälkeen, kun suositus on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(17)

Komission ja jäsenvaltioiden olisi seurattava tiiviissä yhteistyössä edistystä tämän suosituksen täytäntöönpanossa muun muassa käymällä esikuvatavoitteita (benchmark) ja indikaattoreita koskevia keskusteluja sisämarkkinoiden neuvoa-antavassa komiteassa (Internal Market Advisory Committee, IMAC). Jotta komissio voisi arvioida tämän suosituksen vaikutukset neljä vuotta sen jälkeen, kun suositus on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, jäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle raportteja toimenpiteistä, joita ne ovat toteuttaneet suosituksen täytäntöönpanemiseksi, kolme vuotta sen jälkeen, kun suositus on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

SUOSITTELEE, ETTÄ JÄSENVALTIOT:

| 1. | perustavat vahvan sisämarkkinoiden koordinointitoiminnon tehokkaan koordinoinnin edistämiseksi sisämarkkinoita koskevista kysymyksistä vastaavien kansallisten, alue- ja paikallisviranomaisten keskuudessa ja niiden välillä sekä toimimaan hallinnossa sisämarkkinoita koskevana referenssipisteenä; |
| --- | --- |

1.

perustavat vahvan sisämarkkinoiden koordinointitoiminnon tehokkaan koordinoinnin edistämiseksi sisämarkkinoita koskevista kysymyksistä vastaavien kansallisten, alue- ja paikallisviranomaisten keskuudessa ja niiden välillä sekä toimimaan hallinnossa sisämarkkinoita koskevana referenssipisteenä;

| 2. | helpottavat aktiivista yhteistyötä komission kanssa ja niiden hallintoviranomaisten välillä, jotka vastaavat sisämarkkinakysymyksistä eri jäsenvaltioissa, ja osoittavat tähän riittävät voimavarat; |
| --- | --- |

2.

helpottavat aktiivista yhteistyötä komission kanssa ja niiden hallintoviranomaisten välillä, jotka vastaavat sisämarkkinakysymyksistä eri jäsenvaltioissa, ja osoittavat tähän riittävät voimavarat;

| 3. | toteuttavat kaikki toimenpiteet, jotka ovat tarpeen, jotta sisämarkkinoihin vaikuttavien direktiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä voidaan parantaa; |
| --- | --- |

3.

toteuttavat kaikki toimenpiteet, jotka ovat tarpeen, jotta sisämarkkinoihin vaikuttavien direktiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä voidaan parantaa;

| 4. | tukevat komission työtä markkinoiden seurannassa ja siihen liittyvien tietojen keräämisessä myötävaikuttaen tähän työhön aktiivisesti yhteisön tasolla ja harkitsevat tarvittaessa samanlaista toimintaa kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

4.

tukevat komission työtä markkinoiden seurannassa ja siihen liittyvien tietojen keräämisessä myötävaikuttaen tähän työhön aktiivisesti yhteisön tasolla ja harkitsevat tarvittaessa samanlaista toimintaa kansallisella tasolla;

| 5. | varmistavat, että kansallisilla viranomaisilla ja virkamiehillä on riittävät tiedot yhteisön lainsäädännöstä yleensä ja erityisesti sisämarkkinasäännöistä, jotta ne voivat tehokkaasti soveltaa sisämarkkinasääntöjä ja tarvittaessa ottaa ne huomioon valmistellessaan ja ottaessaan käyttöön uutta kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

5.

varmistavat, että kansallisilla viranomaisilla ja virkamiehillä on riittävät tiedot yhteisön lainsäädännöstä yleensä ja erityisesti sisämarkkinasäännöistä, jotta ne voivat tehokkaasti soveltaa sisämarkkinasääntöjä ja tarvittaessa ottaa ne huomioon valmistellessaan ja ottaessaan käyttöön uutta kansallista lainsäädäntöä;

| 6. | helpottavat ja rohkaisevat niiden ongelmien nopeaa ja tehokasta ratkaisua, joita kansalaisilla ja yrityksillä voi olla sisämarkkinaoikeuksiaan harjoittaessaan; että ne tekisivät sen yleisesti toteuttamalla toimenpiteitä, joilla parannetaan sisämarkkinasääntöjen täytäntöönpanon valvontaa, ja erityisesti varmistamalla, että tuomioistuimilla on riittävät tiedot yhteisön lainsäädännöstä, myös sisämarkkinasäännöistä, ja antamalla riittävästi tukea ongelmanratkaisumekanismeille; |
| --- | --- |

6.

helpottavat ja rohkaisevat niiden ongelmien nopeaa ja tehokasta ratkaisua, joita kansalaisilla ja yrityksillä voi olla sisämarkkinaoikeuksiaan harjoittaessaan; että ne tekisivät sen yleisesti toteuttamalla toimenpiteitä, joilla parannetaan sisämarkkinasääntöjen täytäntöönpanon valvontaa, ja erityisesti varmistamalla, että tuomioistuimilla on riittävät tiedot yhteisön lainsäädännöstä, myös sisämarkkinasäännöistä, ja antamalla riittävästi tukea ongelmanratkaisumekanismeille;

| 7. | arvioivat säännöllisesti kansallista lainsäädäntöä varmistaakseen, että se on sisämarkkinasääntöjen mukaista, ja samalla seuraavat, käytetäänkö voimassa olevassa sisämarkkinasäännöissä säädettyjä vapautuksia tai poikkeuksia; |
| --- | --- |

7.

arvioivat säännöllisesti kansallista lainsäädäntöä varmistaakseen, että se on sisämarkkinasääntöjen mukaista, ja samalla seuraavat, käytetäänkö voimassa olevassa sisämarkkinasäännöissä säädettyjä vapautuksia tai poikkeuksia;

| 8. | antavat yrityksille ja kansalaisille paremmin käytännön tietoa sisämarkkinakysymyksistä; |
| --- | --- |

8.

antavat yrityksille ja kansalaisille paremmin käytännön tietoa sisämarkkinakysymyksistä;

| 9. | tarkastelevat liitteessä esitettyjä toimenpiteitä ja käytänteitä ja ottaen huomioon kansalliset institutionaaliset perinteensä valitsevat ne toimintatavat, jotka parantavat tai joiden voidaan odottaa parantavan sisämarkkinoiden toimintaa ja jotka sopivat parhaiten tämän suosituksen täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

9.

tarkastelevat liitteessä esitettyjä toimenpiteitä ja käytänteitä ja ottaen huomioon kansalliset institutionaaliset perinteensä valitsevat ne toimintatavat, jotka parantavat tai joiden voidaan odottaa parantavan sisämarkkinoiden toimintaa ja jotka sopivat parhaiten tämän suosituksen täytäntöönpanoon;

| 10. | tekevät komission ja muiden jäsenvaltojen kanssa yhteistyötä tämän suosituksen täytäntöönpanon seurannassa, tiedottavat komissiolle säännöllisesti toimista, joita ne toteuttavat tämän suosituksen täytäntöönpanemiseksi, ja jättävät komissiolle loppuraportin kolme vuotta sen jälkeen, kun tämä suositus on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

10.

tekevät komission ja muiden jäsenvaltojen kanssa yhteistyötä tämän suosituksen täytäntöönpanon seurannassa, tiedottavat komissiolle säännöllisesti toimista, joita ne toteuttavat tämän suosituksen täytäntöönpanemiseksi, ja jättävät komissiolle loppuraportin kolme vuotta sen jälkeen, kun tämä suositus on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 29 päivänä kesäkuuta 2009.

Komission puolesta

Charlie McCREEVY

Komission jäsen

---

(1)  KOM(2007) 724, 20.11.2007.

1

(2)  BKT nousi yhteisössä 2,15 % ja 2,75 miljoonaa uutta työpaikkaa luotiin vuosina 1992–2006. Yhteisön sisäinen kauppa kasvoi 30 % vuosina 1995–2005 (SEC(2007) 1521, 20.11.2007).

2

(3)  Komission yksiköiden työasiakirja sisämarkkinapolitiikan uudenaikaistamiseksi käytettävistä välineistä (SEC(2007) 1518, 20.11.2007).

3

(4)  Tuoteturvallisuuden nopea hälytysjärjestelmä.

4

(5)  Elintarvikkeiden ja rehujen nopea hälytysjärjestelmä.

5

(6)  EUVL L 98, 16.4.2005, s. 47.

6

(7)  KOM(2007) 502 lopullinen, 5.9.2007.

7

(8)  KOM(2007) 727 lopullinen, 20.11.2007.

8

(9)  Euroopan parlamentin päätöslauselma kansallisen tuomarin asemasta Euroopan oikeuslaitoksessa (INI/2007/2027, 9.7.2008); Euroopan parlamentin päätöslauselma komission kilpailupolitiikkaa koskevasta kertomuksesta 2004, (INI/2005/2209, 20.3.2006).

9

(10)  Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma 14757, annettu 28. lokakuuta 2008.

10

(11)  Komission tiedonanto ”Tehokas ongelmanratkaisu sisämarkkinoilla (SOLVIT)” (KOM(2001) 702 lopullinen, 27.11.2001).

11

(12)  http://ec.europa.eu/internal_market/strategy/index_en.htm#061204

12

---

LIITE

Toimenpiteet ja käytänteet, joiden on määrä parantaa sisämarkkinoiden toimintaa

1.   TOIMENPITEET, JOILLA VARMISTETAAN SISÄMARKKINOIHIN LIITTYVIEN KYSYMYSTEN PAREMPI KOORDINOINTI

Jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan seuraavat toimenpiteet:

| a) | nimeämään uusi tai jo olemassa oleva viranomainen vastaamaan kansallisessa hallinnossa sisämarkkinakysymysten koordinoinnista; |
| --- | --- |

a)

nimeämään uusi tai jo olemassa oleva viranomainen vastaamaan kansallisessa hallinnossa sisämarkkinakysymysten koordinoinnista;

| b) | varmistamaan sisämarkkinakysymysten koordinointi ministeriöiden ja virastojen välillä; |
| --- | --- |

b)

varmistamaan sisämarkkinakysymysten koordinointi ministeriöiden ja virastojen välillä;

| c) | varmistamaan koordinointi toisaalta ministeriöiden ja virastojen ja toisaalta alue- ja paikallisviranomaisten välillä ja myös alueviranomaisten kesken ja paikallisviranomaisten kesken; |
| --- | --- |

c)

varmistamaan koordinointi toisaalta ministeriöiden ja virastojen ja toisaalta alue- ja paikallisviranomaisten välillä ja myös alueviranomaisten kesken ja paikallisviranomaisten kesken;

| d) | varmistamaan, että kyseiset ministeriöt, virastot ja muut instituutiot ottavat sisämarkkinasäännöt huomioon; |
| --- | --- |

d)

varmistamaan, että kyseiset ministeriöt, virastot ja muut instituutiot ottavat sisämarkkinasäännöt huomioon;

| e) | harkitsemaan, että ne määräisivät yhden tietyn viranomaisen vastaamaan useista sisämarkkinoihin liittyvistä toiminnoista ottaen huomioon sen, miten kansallinen hallinto on järjestetty; |
| --- | --- |

e)

harkitsemaan, että ne määräisivät yhden tietyn viranomaisen vastaamaan useista sisämarkkinoihin liittyvistä toiminnoista ottaen huomioon sen, miten kansallinen hallinto on järjestetty;

| f) | suunnittelemaan tämän suosituksen täytäntöönpanoa sekä seuraamaan ja arvioimaan sitä. |
| --- | --- |

f)

suunnittelemaan tämän suosituksen täytäntöönpanoa sekä seuraamaan ja arvioimaan sitä.

| Ehdotettuihin toimenpiteisiin liittyviä käytänteitä, jotka ovat käytössä tietyissä jäsenvaltioissa |
| --- |
| Vastuu sisämarkkinakysymysten koordinoinnista | — | Joidenkin valtion laitosten tehtävänkuva vastaa jo nykyisin lähestulkoon sisämarkkinoiden koordinointitoimintoa. Tällaiset laitokset tekevät tiivistä yhteistyötä muiden viranomaisten kanssa sisämarkkinakysymyksissä, varmistavat, että kansallinen lainsäädäntö on sisämarkkinasääntöjen mukaista, ja vastaavat useista sisämarkkinatoimista; |

Ehdotettuihin toimenpiteisiin liittyviä käytänteitä, jotka ovat käytössä tietyissä jäsenvaltioissa

Vastuu sisämarkkinakysymysten koordinoinnista

—

Joidenkin valtion laitosten tehtävänkuva vastaa jo nykyisin lähestulkoon sisämarkkinoiden koordinointitoimintoa. Tällaiset laitokset tekevät tiivistä yhteistyötä muiden viranomaisten kanssa sisämarkkinakysymyksissä, varmistavat, että kansallinen lainsäädäntö on sisämarkkinasääntöjen mukaista, ja vastaavat useista sisämarkkinatoimista;

Ministeriöiden välinen yhteistyö

| — | Viranomaisten edustajat kokoontuvat sisämarkkinakysymyksiä käsittelevissä ministeriöidenvälisissä työryhmissä; |
| --- | --- |

—

Viranomaisten edustajat kokoontuvat sisämarkkinakysymyksiä käsittelevissä ministeriöidenvälisissä työryhmissä;

Vertikaalinen koordinointi

| — | Esimerkiksi julkisten hankintojen tai markkinavalvonnan aloilla on erityisverkkoja, joiden kautta alue- ja paikallisviranomaiset ovat verkottuneet. Näillä verkoilla on käytettävissään yhteisiä tietokantoja tai verkkosivustoja; |
| --- | --- |

—

Esimerkiksi julkisten hankintojen tai markkinavalvonnan aloilla on erityisverkkoja, joiden kautta alue- ja paikallisviranomaiset ovat verkottuneet. Näillä verkoilla on käytettävissään yhteisiä tietokantoja tai verkkosivustoja;

| — | Ministeriöidenvälisissä työryhmissä on mukana alueellisia ja paikallisia edustajia käsittelemässä heille kuuluvia asioita; |
| --- | --- |

—

Ministeriöidenvälisissä työryhmissä on mukana alueellisia ja paikallisia edustajia käsittelemässä heille kuuluvia asioita;

Poliittinen näkyvyys

| — | Sisämarkkinoita koskevista poliittisista kysymyksistä keskustellaan säännöllisesti esimerkiksi kansallisen hallituksen alakomiteoissa; |
| --- | --- |

—

Sisämarkkinoita koskevista poliittisista kysymyksistä keskustellaan säännöllisesti esimerkiksi kansallisen hallituksen alakomiteoissa;

| — | Kansalliset parlamentit ovat aktiivisesti mukana sisämarkkinakysymysten analysoinnissa ja esimerkiksi valmistelevat raportteja tai tekevät kyselyselvityksiä näistä asioista; |
| --- | --- |

—

Kansalliset parlamentit ovat aktiivisesti mukana sisämarkkinakysymysten analysoinnissa ja esimerkiksi valmistelevat raportteja tai tekevät kyselyselvityksiä näistä asioista;

Oikeudellinen työ

| — | Valtion laitos varmistaa muun muassa tarkastamalla kansallisia lakiluonnoksia, että kansallinen lainsäädäntö on sisämarkkinasääntöjen mukaista; |
| --- | --- |

—

Valtion laitos varmistaa muun muassa tarkastamalla kansallisia lakiluonnoksia, että kansallinen lainsäädäntö on sisämarkkinasääntöjen mukaista;

Sisämarkkinatoimien kokoaminen yhteen

| — | Jotkin valtion laitokset vastaavat tietyistä sisämarkkinoihin liittyvistä toimista, kuten SOLVIT- ja IMI-järjestelyistä, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 98/34/EY (1) ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2679/98 (2) tarkoitetuista ilmoituksista ja tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevaan toimenpidepakettiin kuuluvien keskitettyjen asiointipisteiden perustamisen koordinoinnista. |
| --- | --- |

—

Jotkin valtion laitokset vastaavat tietyistä sisämarkkinoihin liittyvistä toimista, kuten SOLVIT- ja IMI-järjestelyistä, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 98/34/EY (1) ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2679/98 (2) tarkoitetuista ilmoituksista ja tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevaan toimenpidepakettiin kuuluvien keskitettyjen asiointipisteiden perustamisen koordinoinnista.

2.   TOIMENPITEET, JOILLA PARANNETAAN YHTEISTYÖTÄ JÄSENVALTIOIDEN VÄLILLÄ JA KOMISSION KANSSA

Jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan seuraavat toimenpiteet:

| a) | tarjoamaan pysyvällä järjestelyllä asiaankuuluvaa kieli-, tietotekniikka- ja muuta koulutusta ja lisäämään tietoisuutta olemassa olevista verkoista ja asiaankuuluvista tietosuojasäännöistä, jotta yhteisön verkot, esimerkiksi sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmä (IMI), RAPEX, RASFF, kuluttajansuoja-asioita käsittelevä yhteistyöverkko ja muut ovat kokonaisuudessaan toiminnassa kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

a)

tarjoamaan pysyvällä järjestelyllä asiaankuuluvaa kieli-, tietotekniikka- ja muuta koulutusta ja lisäämään tietoisuutta olemassa olevista verkoista ja asiaankuuluvista tietosuojasäännöistä, jotta yhteisön verkot, esimerkiksi sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmä (IMI), RAPEX, RASFF, kuluttajansuoja-asioita käsittelevä yhteistyöverkko ja muut ovat kokonaisuudessaan toiminnassa kansallisella tasolla;

| b) | järjestämään esimerkiksi olemassa olevien verkkojen avulla vaihtoja niiden virkamiesten välillä, jotka kansallisten hallintojen välillä vastaavat sisämarkkinakysymyksistä; |
| --- | --- |

b)

järjestämään esimerkiksi olemassa olevien verkkojen avulla vaihtoja niiden virkamiesten välillä, jotka kansallisten hallintojen välillä vastaavat sisämarkkinakysymyksistä;

| c) | varmistamaan, että sisämarkkinakysymyksistä vastaavien, eri jäsenvaltioiden viranomaisten aktiivinen yhteistyö kuuluu kansalliseen hallintokulttuuriin; |
| --- | --- |

c)

varmistamaan, että sisämarkkinakysymyksistä vastaavien, eri jäsenvaltioiden viranomaisten aktiivinen yhteistyö kuuluu kansalliseen hallintokulttuuriin;

| d) | järjestämään menettelyt niin, että jäsenvaltiot pystyvät vastaamaan nopeasti, jos komissio pyytää niiltä tietoja sisämarkkinasääntöjen soveltamisesta kansallisella tasolla, erityisesti EU:n pilottihankkeen (3) ja rikkomusmenettelyjen yhteydessä. |
| --- | --- |

d)

järjestämään menettelyt niin, että jäsenvaltiot pystyvät vastaamaan nopeasti, jos komissio pyytää niiltä tietoja sisämarkkinasääntöjen soveltamisesta kansallisella tasolla, erityisesti EU:n pilottihankkeen (3) ja rikkomusmenettelyjen yhteydessä.

| Ehdotettuihin toimenpiteisiin liittyviä käytänteitä, jotka ovat käytössä tietyissä jäsenvaltioissa |
| --- |
| Kansallisten viranomaisten välinen yhteistyö | — | Pohjoismaiden ja Baltian maiden välillä tehdään tiivistä yhteistyötä markkinavalvonnassa, palveluista sisämarkkinoilla 12 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY (4) täytäntöönpanossa ja muissa sisämarkkinakysymyksissä; |

Ehdotettuihin toimenpiteisiin liittyviä käytänteitä, jotka ovat käytössä tietyissä jäsenvaltioissa

Kansallisten viranomaisten välinen yhteistyö

—

Pohjoismaiden ja Baltian maiden välillä tehdään tiivistä yhteistyötä markkinavalvonnassa, palveluista sisämarkkinoilla 12 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY (4) täytäntöönpanossa ja muissa sisämarkkinakysymyksissä;

| — | Kansalliset viranomaiset tekevät yhteistyötä julkisten hankintojen menettelyissä (esimerkiksi julkisten hankintojen verkon kautta) ja markkinavalvonnassa. Kansalliset viranomaiset, jotka seuraavat markkinoilla olevien kulutustuotteiden (muut kuin elintarvikkeet) turvallisuutta, tekevät tiivistä yhteistyötä PROSAFE-verkossa, ja ICSMS-järjestelmä helpottaa teknisten tuotteiden markkinavalvontaa; |
| --- | --- |

—

Kansalliset viranomaiset tekevät yhteistyötä julkisten hankintojen menettelyissä (esimerkiksi julkisten hankintojen verkon kautta) ja markkinavalvonnassa. Kansalliset viranomaiset, jotka seuraavat markkinoilla olevien kulutustuotteiden (muut kuin elintarvikkeet) turvallisuutta, tekevät tiivistä yhteistyötä PROSAFE-verkossa, ja ICSMS-järjestelmä helpottaa teknisten tuotteiden markkinavalvontaa;

Hallintovirkamiesten vaihdot

| — | Kansallisten kilpailualan virkamiesten vaihtoa tehdään Euroopan kilpailuviranomaisten verkon puitteissa; |
| --- | --- |

—

Kansallisten kilpailualan virkamiesten vaihtoa tehdään Euroopan kilpailuviranomaisten verkon puitteissa;

| — | Useat kansalliset markkinavalvontaviranomaiset ja kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanon valvonnasta vastaavat viranomaiset osallistuvat virkamiesvaihtoon Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY (2) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2006/2004 (5), mukaisessa kuluttajaturvallisuusverkossa; (6); |
| --- | --- |

—

Useat kansalliset markkinavalvontaviranomaiset ja kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanon valvonnasta vastaavat viranomaiset osallistuvat virkamiesvaihtoon Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY (2) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2006/2004 (5), mukaisessa kuluttajaturvallisuusverkossa; (6);

Tuki taloudellisille ja inhimillisille voimavaroille

| — | Sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) perustamista varten on nimetty erillisiä työryhmiä, joille on annettu riittävästi henkilökuntaa ja varoja IMI:n kehittämiseen kyseisissä jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

—

Sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) perustamista varten on nimetty erillisiä työryhmiä, joille on annettu riittävästi henkilökuntaa ja varoja IMI:n kehittämiseen kyseisissä jäsenvaltioissa;

Koulutus

| — | Komissio antaa koulutusta kansallisten viranomaisten edustajille, jotka kouluttavat sitten kansallisella tasolla muita IMI-verkoston jäseniä. Tämä toimii parhaiten, kun koulutus sisällytetään kyseisten virkamiesten työnkuvaan. |
| --- | --- |

—

Komissio antaa koulutusta kansallisten viranomaisten edustajille, jotka kouluttavat sitten kansallisella tasolla muita IMI-verkoston jäseniä. Tämä toimii parhaiten, kun koulutus sisällytetään kyseisten virkamiesten työnkuvaan.

3.   TOIMENPITEET, JOILLA PARANNETAAN SISÄMARKKINASÄÄNTÖJEN SAATTAMISTA KANSALLISEEN LAINSÄÄDÄNTÖÖN

Jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan seuraavat toimenpiteet:

| a) | varautumaan etukäteen sisämarkkinadirektiivien saattamiseen kansalliseen lainsäädäntöön sekä niiden soveltamiseen ja täytäntöönpanon valvontaan kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

a)

varautumaan etukäteen sisämarkkinadirektiivien saattamiseen kansalliseen lainsäädäntöön sekä niiden soveltamiseen ja täytäntöönpanon valvontaan kansallisella tasolla;

| b) | varmistamaan, että kaikki asiaankuuluvat virkamiehet tekevät tiivistä yhteistyötä ja huolehtivat siitä, että ne virkamiehet, jotka vastaavat jonkin direktiivin saattamisesta kansalliseen lainsäädäntöön ja sen soveltamisesta kansallisella tasolla, ovat mukana myös direktiivistä neuvoteltaessa; |
| --- | --- |

b)

varmistamaan, että kaikki asiaankuuluvat virkamiehet tekevät tiivistä yhteistyötä ja huolehtivat siitä, että ne virkamiehet, jotka vastaavat jonkin direktiivin saattamisesta kansalliseen lainsäädäntöön ja sen soveltamisesta kansallisella tasolla, ovat mukana myös direktiivistä neuvoteltaessa;

| c) | parantamaan yhteistyötä kansallisen hallinnon ja kansallisten, alueellisten ja itsehallintoalueiden parlamenttien välillä ja niiden alue- ja paikallisviranomaisten välillä, jotka ovat mukana direktiivien saattamisessa kansalliseen lainsäädäntöön, sekä tarjoamaan niille tarvittaessa kaikki asiaankuuluvat tiedot, jotka liittyvät neuvotteluihin ja direktiivien saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

c)

parantamaan yhteistyötä kansallisen hallinnon ja kansallisten, alueellisten ja itsehallintoalueiden parlamenttien välillä ja niiden alue- ja paikallisviranomaisten välillä, jotka ovat mukana direktiivien saattamisessa kansalliseen lainsäädäntöön, sekä tarjoamaan niille tarvittaessa kaikki asiaankuuluvat tiedot, jotka liittyvät neuvotteluihin ja direktiivien saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä;

| d) | tarjoamaan hyödyllisiä tietoja sidosryhmille prosessissa, jossa direktiivit saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, silloin kun sisämarkkinalainsäädäntöä koskevilla ehdotuksilla voisi olla merkitystä yrityksille ja kansalaisille; |
| --- | --- |

d)

tarjoamaan hyödyllisiä tietoja sidosryhmille prosessissa, jossa direktiivit saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, silloin kun sisämarkkinalainsäädäntöä koskevilla ehdotuksilla voisi olla merkitystä yrityksille ja kansalaisille;

| e) | välttämään sellaisten täydentävien säännösten lisäämistä, jotka eivät ole tarpeen direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä (7); |
| --- | --- |

e)

välttämään sellaisten täydentävien säännösten lisäämistä, jotka eivät ole tarpeen direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä (7);

| f) | helpottamaan vuoropuhelua komission kanssa sisämarkkinadirektiivien saattamisesta kansalliseen lainsäädäntöön esimerkiksi käyttämällä korrelaatiotaulukkoja, joiden tarkoituksena on lisätä kansallisen lainsäädännön avoimuutta ja käyttäjäystävällisyyttä. |
| --- | --- |

f)

helpottamaan vuoropuhelua komission kanssa sisämarkkinadirektiivien saattamisesta kansalliseen lainsäädäntöön esimerkiksi käyttämällä korrelaatiotaulukkoja, joiden tarkoituksena on lisätä kansallisen lainsäädännön avoimuutta ja käyttäjäystävällisyyttä.

| Ehdotettuihin toimenpiteisiin liittyviä käytänteitä, jotka ovat käytössä tietyissä jäsenvaltioissa |
| --- |
| Varhainen valmistelutyö | — | Kansalliset vaikutustenarvioinnit tehdään, kun komissio ehdottaa direktiiviä. Arvioinneissa analysoidaan tarkasti direktiivin vaikutus kyseisessä jäsenvaltiossa ja mahdolliset seuraukset sen saattamisesta kansalliseen lainsäädäntöön tai sen soveltamisesta. Arvioinnit päivitetään eri vaiheissa, kun direktiiviä saatetaan kansalliseen lainsäädäntöön; |

Ehdotettuihin toimenpiteisiin liittyviä käytänteitä, jotka ovat käytössä tietyissä jäsenvaltioissa

Varhainen valmistelutyö

—

Kansalliset vaikutustenarvioinnit tehdään, kun komissio ehdottaa direktiiviä. Arvioinneissa analysoidaan tarkasti direktiivin vaikutus kyseisessä jäsenvaltiossa ja mahdolliset seuraukset sen saattamisesta kansalliseen lainsäädäntöön tai sen soveltamisesta. Arvioinnit päivitetään eri vaiheissa, kun direktiiviä saatetaan kansalliseen lainsäädäntöön;

Jatkuvuus

| — | Varmistetaan tiivis yhteistyö niiden virkamiesten välillä, jotka neuvottelevat direktiiveistä, vastaavat niiden saattamisesta kansalliseen lainsäädäntöön ja valvovat niiden täytäntöönpanoa. Tällaisen jatkuvuuden tarpeellisuutta korostetaan kansallisissa ohjeissa, jotka annetaan direktiivien saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

—

Varmistetaan tiivis yhteistyö niiden virkamiesten välillä, jotka neuvottelevat direktiiveistä, vastaavat niiden saattamisesta kansalliseen lainsäädäntöön ja valvovat niiden täytäntöönpanoa. Tällaisen jatkuvuuden tarpeellisuutta korostetaan kansallisissa ohjeissa, jotka annetaan direktiivien saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä;

Yhteistyö parlamenttien kanssa

| — | Kansallisille parlamenteille lähetetään aikaisessa vaiheessa ja säännöllisesti tietoja siitä, miten yhteisön direktiivien saattaminen kansalliseen lainsäädäntöön edistyy. Tässä käytetään muun muassa neljännesvuosittain julkaistavia tulostauluja; |
| --- | --- |

—

Kansallisille parlamenteille lähetetään aikaisessa vaiheessa ja säännöllisesti tietoja siitä, miten yhteisön direktiivien saattaminen kansalliseen lainsäädäntöön edistyy. Tässä käytetään muun muassa neljännesvuosittain julkaistavia tulostauluja;

Yhteistyö alue- ja paikallisviranomaisten kanssa

| — | Alue- ja paikallistason virkamiehet ovat mukana ministeriöiden välisissä työryhmissä, jotka käsittelevät direktiivien saattamista kansalliseen lainsäädäntöön; |
| --- | --- |

—

Alue- ja paikallistason virkamiehet ovat mukana ministeriöiden välisissä työryhmissä, jotka käsittelevät direktiivien saattamista kansalliseen lainsäädäntöön;

| — | Koulutusta ja konferensseja, jotka käsittelevät direktiivien saattamista kansalliseen lainsäädäntöön, järjestetään kaikkien julkishallinnon tasojen virkamiehille ja hallituksesta riippumattomille järjestöille; |
| --- | --- |

—

Koulutusta ja konferensseja, jotka käsittelevät direktiivien saattamista kansalliseen lainsäädäntöön, järjestetään kaikkien julkishallinnon tasojen virkamiehille ja hallituksesta riippumattomille järjestöille;

Sidosryhmien kuuleminen

| — | Yleisö voi käyttää internetissä yksinkertaistettua tietopankkia, joka koskee direktiivien saattamista kansalliseen lainsäädäntöön. Tietoja siitä, miten yhteisön direktiivien saattaminen kansalliseen lainsäädäntöön edistyy, on saatavilla ministeriöiden verkkosivustoilla, ja luettelo direktiiveistä, joita ei ole saatettu ajoissa osaksi kansallista lainsäädäntöä, julkaistaan internetissä; |
| --- | --- |

—

Yleisö voi käyttää internetissä yksinkertaistettua tietopankkia, joka koskee direktiivien saattamista kansalliseen lainsäädäntöön. Tietoja siitä, miten yhteisön direktiivien saattaminen kansalliseen lainsäädäntöön edistyy, on saatavilla ministeriöiden verkkosivustoilla, ja luettelo direktiiveistä, joita ei ole saatettu ajoissa osaksi kansallista lainsäädäntöä, julkaistaan internetissä;

| — | Kansalliset viranomaiset velvoitetaan ohjeistamaan kansalaisia uusista laeista, joilla direktiivejä on saatettu kansalliseen lainsäädäntöön, vähintään 12 viikkoa ennen kuin lait tulevat voimaan; |
| --- | --- |

—

Kansalliset viranomaiset velvoitetaan ohjeistamaan kansalaisia uusista laeista, joilla direktiivejä on saatettu kansalliseen lainsäädäntöön, vähintään 12 viikkoa ennen kuin lait tulevat voimaan;

Miten vältetään ”tarpeettomia lisävaatimuksia”

| — | Erityismenettelyjä on otettu käyttöön, jotta voidaan hallita ja valvoa riskiä, että saatettaessa direktiivejä kansalliseen lainsäädäntöön lisätään selvästi tarpeettomia toimenpiteitä. On esimerkiksi nimetty hallituksen komitea, joka järjestelmällisesti kartoittaa sellaisia kansallisia lakiluonnoksia (joilla yhteisön lainsäädäntöä siirretään kansalliseen lainsäädäntöön), joissa mennään direktiivien vaatimuksia pidemmälle; |
| --- | --- |

—

Erityismenettelyjä on otettu käyttöön, jotta voidaan hallita ja valvoa riskiä, että saatettaessa direktiivejä kansalliseen lainsäädäntöön lisätään selvästi tarpeettomia toimenpiteitä. On esimerkiksi nimetty hallituksen komitea, joka järjestelmällisesti kartoittaa sellaisia kansallisia lakiluonnoksia (joilla yhteisön lainsäädäntöä siirretään kansalliseen lainsäädäntöön), joissa mennään direktiivien vaatimuksia pidemmälle;

Vastaavuustaulukot

| — | Vastaavuustaulukkoja käytetään tiedottamiseen ja lakiehdotusten tarkasteluun. |
| --- | --- |

—

Vastaavuustaulukkoja käytetään tiedottamiseen ja lakiehdotusten tarkasteluun.

4.   TOIMENPITEET MARKKINOIDEN JA TOIMIALOJEN SEURANNAN PARANTAMISEKSI, JOTTA MAHDOLLISET MARKKINAHÄIRIÖT VOIDAAN TUNNISTAA

Jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan seuraavat toimenpiteet:

| a) | keräämään laadullisia ja määrällisiä tietoja markkinoista tai toimialoista esimerkiksi yliopistotutkijoiden, konsulttien tai sidosryhmien tekemistä markkina-analyyseistä tai kansallisten tilastolaitosten ja valituksia käsittelevien laitosten keräämistä tiedoista; |
| --- | --- |

a)

keräämään laadullisia ja määrällisiä tietoja markkinoista tai toimialoista esimerkiksi yliopistotutkijoiden, konsulttien tai sidosryhmien tekemistä markkina-analyyseistä tai kansallisten tilastolaitosten ja valituksia käsittelevien laitosten keräämistä tiedoista;

| b) | tunnistamaan paikalliset tiedonlähteet ja helpottamaan paikallisten sidosryhmien sitoutumista markkinaseurantaan esimerkiksi järjestämällä paikallisia kuulemistilaisuuksia tai kokouksia komission ja keskeisten paikallisten sidosryhmien välillä; |
| --- | --- |

b)

tunnistamaan paikalliset tiedonlähteet ja helpottamaan paikallisten sidosryhmien sitoutumista markkinaseurantaan esimerkiksi järjestämällä paikallisia kuulemistilaisuuksia tai kokouksia komission ja keskeisten paikallisten sidosryhmien välillä;

| c) | osallistumaan erityisnäkökohtia koskevaan seurantaan. Niitä ovat esimerkiksi kilpailuanalyysi, asetuksiin perustuvat arvioinnit tai raakatietojen keruu, joiden tarkoituksena on mitata, miten kuluttajamarkkinat toimivat (esimerkiksi keräämällä säännöllisesti toisiinsa verrattavissa olevien kulutustuotteiden ja -palvelujen keskihintoja, luokittelemalla kuluttajien valituksia ja kehittämällä sopivia indikaattoreita täytäntöönpanon valvonnan laadun mittaamiseksi). |
| --- | --- |

c)

osallistumaan erityisnäkökohtia koskevaan seurantaan. Niitä ovat esimerkiksi kilpailuanalyysi, asetuksiin perustuvat arvioinnit tai raakatietojen keruu, joiden tarkoituksena on mitata, miten kuluttajamarkkinat toimivat (esimerkiksi keräämällä säännöllisesti toisiinsa verrattavissa olevien kulutustuotteiden ja -palvelujen keskihintoja, luokittelemalla kuluttajien valituksia ja kehittämällä sopivia indikaattoreita täytäntöönpanon valvonnan laadun mittaamiseksi).

| Ehdotettuihin toimenpiteisiin liittyviä käytänteitä, jotka ovat käytössä tietyissä jäsenvaltioissa |
| --- |
| Tietojen keruu | — | Jäsenvaltiot toimittavat komissiolle tietoja markkinoista tai toimialoista, joita seurataan (esimerkiksi vähittäiskaupan markkinaseurannan yhteydessä); |

Ehdotettuihin toimenpiteisiin liittyviä käytänteitä, jotka ovat käytössä tietyissä jäsenvaltioissa

Tietojen keruu

—

Jäsenvaltiot toimittavat komissiolle tietoja markkinoista tai toimialoista, joita seurataan (esimerkiksi vähittäiskaupan markkinaseurannan yhteydessä);

Seurannan erikoisnäkökohtia

| — | Seurantaa tehdään myös kuluttajan näkökulmasta (esimerkiksi vuosittain julkaistava kuluttajaindeksi, jossa 57 markkinaa luokitellaan suhteessa toisiinsa; menetelmä on otettu käyttöön muissakin jäsenvaltioissa) tai kilpailupolitiikan näkökulmasta (esimerkiksi seurataan jäsenvaltion vähittäissektoria kilpailunäkökulmasta); |
| --- | --- |

—

Seurantaa tehdään myös kuluttajan näkökulmasta (esimerkiksi vuosittain julkaistava kuluttajaindeksi, jossa 57 markkinaa luokitellaan suhteessa toisiinsa; menetelmä on otettu käyttöön muissakin jäsenvaltioissa) tai kilpailupolitiikan näkökulmasta (esimerkiksi seurataan jäsenvaltion vähittäissektoria kilpailunäkökulmasta);

Kansallinen seuranta

| — | Tiiviissä yhteistyössä komission kanssa toteutettiin kokeilu, jotta nähtäisiin, voidaanko komission menetelmää käyttää jäsenvaltioissa, ja jotta jäsenvaltioiden jatkossa tekemille perusteellisemmille analyyseille saataisiin osviittaa. |
| --- | --- |

—

Tiiviissä yhteistyössä komission kanssa toteutettiin kokeilu, jotta nähtäisiin, voidaanko komission menetelmää käyttää jäsenvaltioissa, ja jotta jäsenvaltioiden jatkossa tekemille perusteellisemmille analyyseille saataisiin osviittaa.

5.   TOIMENPITEET, JOILLA PARANNETAAN SISÄMARKKINASÄÄNTÖJEN SOVELTAMISTA

Jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan seuraavat toimenpiteet, jotka koskevat sisämarkkinasääntöjen soveltamisesta vastaavia virkamiehiä:

| a) | tarjoamaan uusille työntekijöille koulutusta yhteisön lainsäädännöstä yleensä ja erityisesti sisämarkkinasäännöistä; |
| --- | --- |

a)

tarjoamaan uusille työntekijöille koulutusta yhteisön lainsäädännöstä yleensä ja erityisesti sisämarkkinasäännöistä;

| b) | perustamaan jatkuvia työn ohessa suoritettavia koulutusohjelmia yhteisön lainsäädännöstä yleensä ja erityisesti sisämarkkinasäännöistä; |
| --- | --- |

b)

perustamaan jatkuvia työn ohessa suoritettavia koulutusohjelmia yhteisön lainsäädännöstä yleensä ja erityisesti sisämarkkinasäännöistä;

| c) | tarjoamaan käytännön opastusta ja neuvoja sisämarkkinasäännöistä ja niiden soveltamisesta. |
| --- | --- |

c)

tarjoamaan käytännön opastusta ja neuvoja sisämarkkinasäännöistä ja niiden soveltamisesta.

| Ehdotettuihin toimenpiteisiin liittyviä käytänteitä, jotka ovat käytössä tietyissä jäsenvaltioissa |
| --- |
| Koulutus | — | Virkamiehille järjestetään pakollista koulutusta yhteisön lainsäädännöstä. Yhteisön lainsäädäntö on esimerkiksi pakollinen osa julkishallinnon ammattien alustavaa koulutusta; järjestetään pakollisia seminaareja julkishallinnon kysymyksistä ja annetaan johdatusta Euroopan yhteisöä koskeviin kysymyksiin; |

Ehdotettuihin toimenpiteisiin liittyviä käytänteitä, jotka ovat käytössä tietyissä jäsenvaltioissa

Koulutus

—

Virkamiehille järjestetään pakollista koulutusta yhteisön lainsäädännöstä. Yhteisön lainsäädäntö on esimerkiksi pakollinen osa julkishallinnon ammattien alustavaa koulutusta; järjestetään pakollisia seminaareja julkishallinnon kysymyksistä ja annetaan johdatusta Euroopan yhteisöä koskeviin kysymyksiin;

Jatkuva koulutus työn ohessa

| — | Yhteisöä ja sisämarkkinasääntöjä koskevaa koulutusta järjestetään verkko-opiskelumoduulien avulla; tiedotuslehtiä julkaistaan säännöllisesti; kansallisen hallinnon tasolla järjestetään konferensseja tai säännöllisiä koulutustilaisuuksia; |
| --- | --- |

—

Yhteisöä ja sisämarkkinasääntöjä koskevaa koulutusta järjestetään verkko-opiskelumoduulien avulla; tiedotuslehtiä julkaistaan säännöllisesti; kansallisen hallinnon tasolla järjestetään konferensseja tai säännöllisiä koulutustilaisuuksia;

| — | Virkamiehille tarjotaan sisämarkkinoita käsitteleviä erityiskoulutusohjelmia; |
| --- | --- |

—

Virkamiehille tarjotaan sisämarkkinoita käsitteleviä erityiskoulutusohjelmia;

Käytännön opastus ja neuvonta

| — | Kansalliset virkamiehet voivat parantaa tietojaan ja taitojaan erityisen sisämarkkinaoppaan avulla; yksityiskohtaisia ohjeita ollaan kehittämässä myös vastavuoroisesta tunnustamisesta ”tavarapaketin” antamisen jälkeen; |
| --- | --- |

—

Kansalliset virkamiehet voivat parantaa tietojaan ja taitojaan erityisen sisämarkkinaoppaan avulla; yksityiskohtaisia ohjeita ollaan kehittämässä myös vastavuoroisesta tunnustamisesta ”tavarapaketin” antamisen jälkeen;

| — | Sisämarkkinakysymyksiin erikoistuneessa asiakastukipalvelussa käsitellään virkamiesten esittämiä kysymyksiä; |
| --- | --- |

—

Sisämarkkinakysymyksiin erikoistuneessa asiakastukipalvelussa käsitellään virkamiesten esittämiä kysymyksiä;

| — | Kansallisten ministeriöiden verkkosivustoilla julkaistaan säädöksiä koskevia selityksiä ja annetaan ohjeita niiden tulkinnasta tarkoituksena antaa erikoistietoa soveltamisesta; |
| --- | --- |

—

Kansallisten ministeriöiden verkkosivustoilla julkaistaan säädöksiä koskevia selityksiä ja annetaan ohjeita niiden tulkinnasta tarkoituksena antaa erikoistietoa soveltamisesta;

Yhteisön lainsäädäntöä ja sisämarkkinoita koskeva koulutus ja kokeet

| — | Euroopan yhteisön laki kuuluu pakollisesti oikeustieteen koulutukseen; |
| --- | --- |

—

Euroopan yhteisön laki kuuluu pakollisesti oikeustieteen koulutukseen;

| — | Virkamiesten on julkishallinnon työpaikkaan päästäkseen läpäistävä koe, johon kuuluu myös yhteisön lainsäädäntöä ja sisämarkkinasääntöjä koskevia kysymyksiä. |
| --- | --- |

—

Virkamiesten on julkishallinnon työpaikkaan päästäkseen läpäistävä koe, johon kuuluu myös yhteisön lainsäädäntöä ja sisämarkkinasääntöjä koskevia kysymyksiä.

6.   TOIMENPITEET, JOILLA TEHOSTETAAN SISÄMARKKINASÄÄNTÖJEN NOUDATTAMISEN VALVONTAA JA EDISTETÄÄN ONGELMANRATKAISUMEKANISMEJA

1)   Tuomioistuinten ulkopuoliset ongelmanratkaisumekanismit

Jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan seuraavat toimenpiteet:

| a) | varmistamaan, että kansalaisilla ja yrityksillä on käytettävissään läpinäkyviä, yksinkertaisia ja kohtuullisen hintaisia vaihtoehtoisia riidanratkaisumenetelmiä; |
| --- | --- |

a)

varmistamaan, että kansalaisilla ja yrityksillä on käytettävissään läpinäkyviä, yksinkertaisia ja kohtuullisen hintaisia vaihtoehtoisia riidanratkaisumenetelmiä;

| b) | osallistumaan ja myötävaikuttamaan aktiivisesti – erityisesti antamalla riittävästi voimavaroja – ongelmanratkaisumekanismien toimintaan ja niiden jatkokehittämiseen yhteisön tasolla, esimerkkeinä SOLVIT-järjestelmä ja EU:n pilottihanke; |
| --- | --- |

b)

osallistumaan ja myötävaikuttamaan aktiivisesti – erityisesti antamalla riittävästi voimavaroja – ongelmanratkaisumekanismien toimintaan ja niiden jatkokehittämiseen yhteisön tasolla, esimerkkeinä SOLVIT-järjestelmä ja EU:n pilottihanke;

| c) | tarjoamaan kansalaisille ja yrityksille sisämarkkinoita käsittelevillä verkkosivustoilla riittävästi tietoja kansallisella ja yhteisön tasolla toimivista ongelmanratkaisumekanismeista; |
| --- | --- |

c)

tarjoamaan kansalaisille ja yrityksille sisämarkkinoita käsittelevillä verkkosivustoilla riittävästi tietoja kansallisella ja yhteisön tasolla toimivista ongelmanratkaisumekanismeista;

| d) | puuttumaan niiden ongelmien syihin, joita ongelmanratkaisumekanismien käsittelyyn tuodaan. |
| --- | --- |

d)

puuttumaan niiden ongelmien syihin, joita ongelmanratkaisumekanismien käsittelyyn tuodaan.

2)   Kansalliset tuomioistuimet

Jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan seuraavat toimenpiteet:

| a) | tarjoamaan uuteen työpaikkaan tuleville tuomareille peruskoulutusta yhteisön lainsäädännöstä yleensä ja sisämarkkinasäännöistä erityisesti sekä jatkuvia täydennyskoulutusohjelmia, muun muassa tuomarivaihtoa järjestävän ja rahoittavan Euroopan oikeudellisen koulutusverkoston (8) välityksellä; |
| --- | --- |

a)

tarjoamaan uuteen työpaikkaan tuleville tuomareille peruskoulutusta yhteisön lainsäädännöstä yleensä ja sisämarkkinasäännöistä erityisesti sekä jatkuvia täydennyskoulutusohjelmia, muun muassa tuomarivaihtoa järjestävän ja rahoittavan Euroopan oikeudellisen koulutusverkoston (8) välityksellä;

| b) | varmistamaan, että saatavilla on täydelliset ja ajantasaiset tiedot sisämarkkinoita koskevasta yhteisön lainsäädännöstä ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännöstä, muun muassa lähitulevaisuudessa perustettavan yhteisön sähköisen oikeudenkäytön portaalin (9) kautta, joka tarjoaa ”yhden (sähköisen) luukun” palvelun, jossa annetaan tietoa oikeudenkäytöstä ja oikeudenkäyntimenettelyistä Euroopassa; |
| --- | --- |

b)

varmistamaan, että saatavilla on täydelliset ja ajantasaiset tiedot sisämarkkinoita koskevasta yhteisön lainsäädännöstä ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännöstä, muun muassa lähitulevaisuudessa perustettavan yhteisön sähköisen oikeudenkäytön portaalin (9) kautta, joka tarjoaa ”yhden (sähköisen) luukun” palvelun, jossa annetaan tietoa oikeudenkäytöstä ja oikeudenkäyntimenettelyistä Euroopassa;

| c) | kehottamaan kansallisia tuomioistuimia keräämään ja antamaan saataville tietoja tärkeistä kansallisista tuomioista sisämarkkina-asioissa, erityisesti sellaisista kansallisista tuomioista, joilla sovelletaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ennakkoratkaisuja. |
| --- | --- |

c)

kehottamaan kansallisia tuomioistuimia keräämään ja antamaan saataville tietoja tärkeistä kansallisista tuomioista sisämarkkina-asioissa, erityisesti sellaisista kansallisista tuomioista, joilla sovelletaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ennakkoratkaisuja.

| Ehdotettuihin toimenpiteisiin liittyviä käytänteitä, jotka ovat käytössä tietyissä jäsenvaltioissa |
| --- |
| Vaihtoehtoiset riidanratkaisumekanismit | — | Vähäisiä riita-asioita varten perustetut siviilijuttuja käsittelevät pienet tuomioistuimet antavat päätöksen nopeasti, tehokkaasti ja pienemmillä kustannuksilla. Tässä järjestelmässä tehdään ratkaisuja sekä tuomioistuimissa että niiden ulkopuolella. |

Ehdotettuihin toimenpiteisiin liittyviä käytänteitä, jotka ovat käytössä tietyissä jäsenvaltioissa

Vaihtoehtoiset riidanratkaisumekanismit

—

Vähäisiä riita-asioita varten perustetut siviilijuttuja käsittelevät pienet tuomioistuimet antavat päätöksen nopeasti, tehokkaasti ja pienemmillä kustannuksilla. Tässä järjestelmässä tehdään ratkaisuja sekä tuomioistuimissa että niiden ulkopuolella.

Osallistuminen yhteisön vaihtoehtoisiin riidanratkaisumekanismeihin

| — | Jollei toimivaltaisten kansallisten viranomaisten välinen yhteistyö ole tyydyttävää, SOLVIT-keskukset vievät asian korkeammalle hallintotasolle ongelman ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

—

Jollei toimivaltaisten kansallisten viranomaisten välinen yhteistyö ole tyydyttävää, SOLVIT-keskukset vievät asian korkeammalle hallintotasolle ongelman ratkaisemiseksi;

Tietoja vaihtoehtoisista riidanratkaisumenetelmistä

| — | SOLVIT-järjestelmää edistetään tiiviimmällä sidosryhmien välisellä yhteistyöllä ja lähettämällä sidosryhmille tiedotteita; |
| --- | --- |

—

SOLVIT-järjestelmää edistetään tiiviimmällä sidosryhmien välisellä yhteistyöllä ja lähettämällä sidosryhmille tiedotteita;

Koulutus

| — | Oikeusministeriö järjestää tuomareille erikoiskoulutusta sisämarkkinasäännöistä; |
| --- | --- |

—

Oikeusministeriö järjestää tuomareille erikoiskoulutusta sisämarkkinasäännöistä;

| — | Yhteisön lainsäädäntöä koskevat koulutusohjelmat ovat tuomariharjoittelijoille pakollisia; |
| --- | --- |

—

Yhteisön lainsäädäntöä koskevat koulutusohjelmat ovat tuomariharjoittelijoille pakollisia;

Tietojen saanti

| — | Sisämarkkinasääntöihin erikoistunut kansallisen ministeriön yksikkö laatii yhteenvetoja yhteisön oikeuskäytännöstä tuomarikunnan käyttöön; |
| --- | --- |

—

Sisämarkkinasääntöihin erikoistunut kansallisen ministeriön yksikkö laatii yhteenvetoja yhteisön oikeuskäytännöstä tuomarikunnan käyttöön;

| — | Tiivistelmiä merkittävistä tuomioista julkaistaan oikeudellisessa tiedotuslehdessä; |
| --- | --- |

—

Tiivistelmiä merkittävistä tuomioista julkaistaan oikeudellisessa tiedotuslehdessä;

Tiedottaminen muille jäsenvaltioille tärkeistä sisämarkkinasääntöjen soveltamista koskevista tuomioista

| — | Kansallisten oikeusistuinten on raportoitava tärkeistä yhteisön lainsäädäntöä koskevista tuomioista ja ennakkoratkaisuja koskevista päätöksistä. Raportit julkaistaan tiedotuslehdessä. |
| --- | --- |

—

Kansallisten oikeusistuinten on raportoitava tärkeistä yhteisön lainsäädäntöä koskevista tuomioista ja ennakkoratkaisuja koskevista päätöksistä. Raportit julkaistaan tiedotuslehdessä.

7.   TOIMENPITEET, JOILLA EDISTETÄÄN KANSALLISEN LAINSÄÄDÄNNÖN SÄÄNNÖLLISTÄ ARVIOINTIA

Jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan seuraavat toimenpiteet:

| a) | kehittämään järjestelmällinen lähestymistapa sisämarkkinasäännöt täytäntöönpanevan kansallisen lainsäädännön seurantaan ja arviointiin, jotta voidaan tunnistaa mahdollisia ristiriitaisuuksia kansallisen lainsäädännön soveltamisessa. Tässä hyödynnettäisiin esimerkiksi sidosryhmien kuulemista ja olemassa olevista ongelmanratkaisumekanismeista saatua palautetta; |
| --- | --- |

a)

kehittämään järjestelmällinen lähestymistapa sisämarkkinasäännöt täytäntöönpanevan kansallisen lainsäädännön seurantaan ja arviointiin, jotta voidaan tunnistaa mahdollisia ristiriitaisuuksia kansallisen lainsäädännön soveltamisessa. Tässä hyödynnettäisiin esimerkiksi sidosryhmien kuulemista ja olemassa olevista ongelmanratkaisumekanismeista saatua palautetta;

| b) | tarkastelemaan mahdollisuuksien mukaan uudelleen olemassa olevia kansallisia sääntöjä ja hallinnon käytänteitä, jotta tunnistettaisiin säännökset, jotka voisivat estää kansalaisia ja yrityksiä saamasta kaikkia hyötyjä sisämarkkinoiden tarjoamista mahdollisuuksista; ja mukauttamaan tarvittaessa kansallista sääntelykehystä; |
| --- | --- |

b)

tarkastelemaan mahdollisuuksien mukaan uudelleen olemassa olevia kansallisia sääntöjä ja hallinnon käytänteitä, jotta tunnistettaisiin säännökset, jotka voisivat estää kansalaisia ja yrityksiä saamasta kaikkia hyötyjä sisämarkkinoiden tarjoamista mahdollisuuksista; ja mukauttamaan tarvittaessa kansallista sääntelykehystä;

| c) | toteuttamaan organisatorisia toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ennakkoratkaisuja seurataan tiiviisti, ja arvioimaan siinä yhteydessä säännöllisesti, ovatko kansalliset lait ja hallintokäytänteet sisämarkkinasääntöjen mukaisia. |
| --- | --- |

c)

toteuttamaan organisatorisia toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ennakkoratkaisuja seurataan tiiviisti, ja arvioimaan siinä yhteydessä säännöllisesti, ovatko kansalliset lait ja hallintokäytänteet sisämarkkinasääntöjen mukaisia.

| Ehdotettuihin toimenpiteisiin liittyviä käytänteitä, jotka ovat käytössä tietyissä jäsenvaltioissa |
| --- |
| Täytäntöönpanon arviointi | — | Arvioimalla ja auditoimalla vaikutuksia jälkikäteen seurataan sisämarkkinadirektiivien täytäntöönpanoa; |

Ehdotettuihin toimenpiteisiin liittyviä käytänteitä, jotka ovat käytössä tietyissä jäsenvaltioissa

Täytäntöönpanon arviointi

—

Arvioimalla ja auditoimalla vaikutuksia jälkikäteen seurataan sisämarkkinadirektiivien täytäntöönpanoa;

| — | Sidosryhmiä kuullaan järjestelmällisesti ja keskustellaan siitä, miten tiettyjä toisiinsa liittyvien sisämarkkinasääntöjen paketteja pannaan täytäntöön (ja pannaanko niitä täytäntöön) ja miten ne vaikuttavat yrityksiin ja kansalaisiin; |
| --- | --- |

—

Sidosryhmiä kuullaan järjestelmällisesti ja keskustellaan siitä, miten tiettyjä toisiinsa liittyvien sisämarkkinasääntöjen paketteja pannaan täytäntöön (ja pannaanko niitä täytäntöön) ja miten ne vaikuttavat yrityksiin ja kansalaisiin;

Kansallisten sääntöjen ja menettelyjen uudelleentarkastelu

| — | Tarkastellaan laajasti tavaroiden ja palvelujen vapaasta liikkuvuudesta annettua kansallista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

—

Tarkastellaan laajasti tavaroiden ja palvelujen vapaasta liikkuvuudesta annettua kansallista lainsäädäntöä.

Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ennakkoratkaisujen vaikutusten tutkiminen

| — | Kansalliset viranomaiset analysoivat järjestelmällisesti sitä, pitäisikö kansallista lainsäädäntöä tarkistaa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuoreiden tuomioiden perusteella. |
| --- | --- |

—

Kansalliset viranomaiset analysoivat järjestelmällisesti sitä, pitäisikö kansallista lainsäädäntöä tarkistaa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuoreiden tuomioiden perusteella.

8.   TOIMENPITEET, JOILLA EDISTETÄÄN PAREMPAA TIEDOTTAMISTA KANSALAISILLE JA YRITYKSILLE SISÄMARKKINAOIKEUKSISTA

Jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan seuraavat toimenpiteet:

| a) | edistämään tietoisuutta yhteisön tietopalveluista (10) kansallisessa hallinnossa ja muutoin kansallisella ja alue- ja paikallistasolla. Erityisesti tiedotetaan EU:n sisämarkkinoiden erilaisista neuvontapalveluista (Single Market Assistance Services, SMAS); |
| --- | --- |

a)

edistämään tietoisuutta yhteisön tietopalveluista (10) kansallisessa hallinnossa ja muutoin kansallisella ja alue- ja paikallistasolla. Erityisesti tiedotetaan EU:n sisämarkkinoiden erilaisista neuvontapalveluista (Single Market Assistance Services, SMAS);

| b) | varmistamaan, että koordinointia yhteisön tietopalveluista vastaavien kansallisten yhteyspisteiden välillä parannetaan; |
| --- | --- |

b)

varmistamaan, että koordinointia yhteisön tietopalveluista vastaavien kansallisten yhteyspisteiden välillä parannetaan;

| c) | saattamaan sisämarkkinaoikeuksia ja -velvollisuuksia koskevaa käytännön tietoa helposti saataville useilla kielillä internetsivuston kautta; ja varmistamaan selkeät ristiinviittaukset kaikkien sisämarkkinoihin liittyvää tietoa sisältävien kansallisten ja yhteisön portaalien välillä ja erityisesti Sinun Eurooppasi -portaalin kautta; |
| --- | --- |

c)

saattamaan sisämarkkinaoikeuksia ja -velvollisuuksia koskevaa käytännön tietoa helposti saataville useilla kielillä internetsivuston kautta; ja varmistamaan selkeät ristiinviittaukset kaikkien sisämarkkinoihin liittyvää tietoa sisältävien kansallisten ja yhteisön portaalien välillä ja erityisesti Sinun Eurooppasi -portaalin kautta;

| d) | järjestämään tiedotuskampanjoita ja -ohjelmia sisämarkkinoiden hyödyistä ja mahdollisuuksista. |
| --- | --- |

d)

järjestämään tiedotuskampanjoita ja -ohjelmia sisämarkkinoiden hyödyistä ja mahdollisuuksista.

| Ehdotettuihin toimenpiteisiin liittyviä käytänteitä, jotka ovat käytössä tietyissä jäsenvaltioissa |
| --- |
| Yhteisön tietopalvelujen edistäminen | — | Tärkeimmille sidosryhmille tarjotaan kohdennettua tiedotusta internetin, esitteiden, esittelylehtisten, seminaarien ja tietoisuuden lisäämiseen tähtäävien kampanjoiden avulla; |

Ehdotettuihin toimenpiteisiin liittyviä käytänteitä, jotka ovat käytössä tietyissä jäsenvaltioissa

Yhteisön tietopalvelujen edistäminen

—

Tärkeimmille sidosryhmille tarjotaan kohdennettua tiedotusta internetin, esitteiden, esittelylehtisten, seminaarien ja tietoisuuden lisäämiseen tähtäävien kampanjoiden avulla;

Yhteisön tietopalvelujen koordinointi kansallisella tasolla

| — | Koordinointiryhmässä ovat mukana Europe Direct, Yritys-Eurooppa-verkko, Eurojus, Euroopan kuluttajakeskus (ECC Net) ja FIN-NET-yhteyspisteet; |
| --- | --- |

—

Koordinointiryhmässä ovat mukana Europe Direct, Yritys-Eurooppa-verkko, Eurojus, Euroopan kuluttajakeskus (ECC Net) ja FIN-NET-yhteyspisteet;

Tietojen helppo saatavuus

| — | Paljon sisämarkkinoihin liittyvää tietoa ja opastusta on tarjolla ulkomaalaisille henkilöille ja yrityksille sekä ulkomaille haluaville oman maan kansalaisille monialaisten sähköisessä hallinnossa käytettyjen portaalien kautta, yhteisön asioihin keskittyneillä kansallisilla verkkosivustoilla tai yrityksille tai kansalaisille suunnatuilla erityisillä verkkosivustoilla; |
| --- | --- |

—

Paljon sisämarkkinoihin liittyvää tietoa ja opastusta on tarjolla ulkomaalaisille henkilöille ja yrityksille sekä ulkomaille haluaville oman maan kansalaisille monialaisten sähköisessä hallinnossa käytettyjen portaalien kautta, yhteisön asioihin keskittyneillä kansallisilla verkkosivustoilla tai yrityksille tai kansalaisille suunnatuilla erityisillä verkkosivustoilla;

| — | Suunnitteilla on sisämarkkina-asioita käsittelevä kansallinen verkkopohjainen tietolähde. Yksi valtion viranomainen johtaisi sitä, ja ylläpitoon osallistuivat kaikki muut sitä käyttävät viranomaiset; |
| --- | --- |

—

Suunnitteilla on sisämarkkina-asioita käsittelevä kansallinen verkkopohjainen tietolähde. Yksi valtion viranomainen johtaisi sitä, ja ylläpitoon osallistuivat kaikki muut sitä käyttävät viranomaiset;

Tiedotuskampanjat

| — | Kehitteillä on sisämarkkinoita koskeva tiedotusohjelma, joka sisältää julkaisumateriaalia, koulutusta ja avoimia luentoja. Tarkoituksena on tiedottaa kansalaisille ja yrityksille sisämarkkinoiden tarjoamista mahdollisuuksista. |
| --- | --- |

—

Kehitteillä on sisämarkkinoita koskeva tiedotusohjelma, joka sisältää julkaisumateriaalia, koulutusta ja avoimia luentoja. Tarkoituksena on tiedottaa kansalaisille ja yrityksille sisämarkkinoiden tarjoamista mahdollisuuksista.

---

(1)  Teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 22 päivänä kesäkuuta 1998 annettu direktiivi (EYVL L 204, 21.7.1998, s. 37).

(2)  Sisämarkkinoiden toimivuudesta jäsenvaltioiden välisen tavaroiden vapaan liikkuvuuden osalta 7 päivänä joulukuuta 1998 annettu asetus (EYVL L 337, 12.12.1998, s. 8).

(3)  Huhtikuussa 2008 käynnistettiin EU:n pilottihankkeen testivaihe, johon osallistuu 15 jäsenvaltiota. Hankkeen tavoitteena on saada nopeammin vastauksia kyselyihin ja valituksiin, jotka koskevat yhteisön lainsäädännön oikeaa tulkintaa ja täytäntöönpanoa. Siinä käytetään komission ja jäsenvaltioiden välillä epävirallisia työskentelymenetelmiä.

(4)  EUVL L 376, 27.12.2006, s. 36.

(5)  EYVL L 11, 15.1.2002, s. 4.

(6)  EUVL L 364, 9.12.2004, s. 1.

(7)  Tämän estämättä sellaisten säännösten saattamista kansalliseen lainsäädäntöön, joilla direktiiveissä vahvistetaan jaetusta toimivallasta johtuvat vähimmäisvaatimukset Euroopan yhteisön perustamissopimuksen (erityisesti sen 137 artiklan) mukaisesti.

(8)  http://www.ejtn.net/www/en/html/index.htm

(9)  Euroopan oikeudenkäytön sähköinen portaali käynnistetään 14. joulukuuta 2009.

(10)  Esimerkiksi Europe Direct, Kansalaisten neuvontapalvelu, Sinun Eurooppasi, EURES, Euroopan kuluttajakeskukset ja Yritys-Eurooppa-verkosto.

---

Oikaisuja

| 7.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 176/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 176/27

---

Oikaistaan neuvoston asetus (EY) N:o 3290/94, annettu 22 päivänä joulukuuta 1994, maatalousalalla Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa tehtyjen sopimusten täytäntöönpanemiseksi tarvittavista mukautuksista ja siirtymäjärjestelyistä

(
  Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 349, 31. joulukuuta 1994
  )

(Suomenkielinen erityispainos, Alue 3, Nide 66, s. 52)

Sivulla 117, Liitteessä XII olevassa B osassa, 3 kohdassa, 3 artiklan 1 kohdassa, toinen ja kolmas rivi:

korvataan:

”10 artiklassa säädetyn tullimaksun alaisen”

seuraavasti:

”yhteisessä tullitariffissa säädetyn tullimaksun alaisen”

Sivulla 118, Liitteessä XII olevassa B osassa, 4 kohdassa, 4 artiklan 3 kohdassa:

korvataan:

”3.   Perustamissopimuksen 228 artiklan mukaisesti tehdyissä sopimuksissa sovittujen määrien rajoitusten noudattaminen taataan vertailujaksolle myönnettyjen, kyseisiin tuotteisiin sovellettavien vientitodistusten perusteella. Uruguayn kierroksen puitteissa tehdyistä sopimuksista johtuvien velvoitteiden noudattamisen osalta vertailujakson päättyminen ei vaikuta vientilupien voimassaoloon.”,

seuraavasti:

”3.   Hallinnointimenettelyssä on tarvittaessa otettava huomioon yhteisön markkinoiden hankintatarpeet ja tarve säilyttää näiden markkinoiden tasapaino, ja se voi perustua menettelyihin, joita on aiemmin käytetty sellaisten kiintiöiden osalta, jotka ovat samanlaisia kuin 1 kohdassa tarkoitetut, tämän kuitenkaan rajoittamatta Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa tehtyjen sopimusten mukaisia oikeuksia.”.

---