# Úradný vestník L 94/2009

| | ISSN 1725-5147
  doi:10.3000/17255147.L_2009.094.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 94 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 528. apríla 2009 |

ISSN 1725-5147

doi:10.3000/17255147.L_2009.094.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 94

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 528. apríla 2009

---

| Obsah | | I   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Rady (ES) č. 282/2009 zo 6. apríla 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1212/2005, ktorým sa stanovuje konečné antidumpingové clo na dovoz určitých odliatkov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike | 1 |
| | * | Nariadenie Rady (ES) č. 283/2009 zo 6. apríla 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1858/2005, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz oceľových lán a káblov s pôvodom okrem iného v Indii | 5 |
| | * | Nariadenie Rady (ES) č. 284/2009 zo 7. apríla 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1083/2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde, pokiaľ ide o určité ustanovenia týkajúce sa finančného riadenia | 10 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 285/2009 zo 7. apríla 2009, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 13 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 286/2009 zo 7. apríla 2009, ktorým sa zapisujú niektoré názvy do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [Melva de Andalucía (CHZO), Caballa de Andalucía (CHZO), Ovos Moles de Aveiro (CHZO), Castagna di Vallerano (CHOP)] | 15 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 287/2009 zo 7. apríla 2009, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých hliníkových fólií s pôvodom v Arménsku, Brazílii a Čínskej ľudovej republike | 17 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 288/2009 zo 7. apríla 2009, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o pomoc Spoločenstva pri poskytovaní ovocia a zeleniny, spracovaného ovocia a zeleniny a výrobkov z banánov deťom vo vzdelávacích zariadeniach v rámci programu podpory konzumácie ovocia v školách | 38 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 289/2009 zo 7. apríla 2009, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike | 48 |
| | * | Nariadenie Európskej centrálnej banky (ES) č. 290/2009 z 31. marca 2009, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18), ktoré sa týka štatistiky úrokových sadzieb uplatňovaných finančnými ústavmi na vklady prijímané od fyzických osôb a nefinančných spoločností a na úvery poskytované fyzickým osobám a nefinančným spoločnostiam (ECB/2009/7) | 75 |
| | | SMERNICE |
| | * | Smernica Komisie 2009/27/ES zo 7. apríla 2009, ktorou sa menia a dopĺňajú niektoré prílohy k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2006/49/ES, pokiaľ ide o technické ustanovenia týkajúce sa riadenia rizika (
  1
  ) | 97 |

Obsah

I   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Rady (ES) č. 282/2009 zo 6. apríla 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1212/2005, ktorým sa stanovuje konečné antidumpingové clo na dovoz určitých odliatkov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

1

*

Nariadenie Rady (ES) č. 283/2009 zo 6. apríla 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1858/2005, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz oceľových lán a káblov s pôvodom okrem iného v Indii

5

*

Nariadenie Rady (ES) č. 284/2009 zo 7. apríla 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1083/2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde, pokiaľ ide o určité ustanovenia týkajúce sa finančného riadenia

10

Nariadenie Komisie (ES) č. 285/2009 zo 7. apríla 2009, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

13

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 286/2009 zo 7. apríla 2009, ktorým sa zapisujú niektoré názvy do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [Melva de Andalucía (CHZO), Caballa de Andalucía (CHZO), Ovos Moles de Aveiro (CHZO), Castagna di Vallerano (CHOP)]

15

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 287/2009 zo 7. apríla 2009, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých hliníkových fólií s pôvodom v Arménsku, Brazílii a Čínskej ľudovej republike

17

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 288/2009 zo 7. apríla 2009, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o pomoc Spoločenstva pri poskytovaní ovocia a zeleniny, spracovaného ovocia a zeleniny a výrobkov z banánov deťom vo vzdelávacích zariadeniach v rámci programu podpory konzumácie ovocia v školách

38

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 289/2009 zo 7. apríla 2009, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

48

*

Nariadenie Európskej centrálnej banky (ES) č. 290/2009 z 31. marca 2009, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18), ktoré sa týka štatistiky úrokových sadzieb uplatňovaných finančnými ústavmi na vklady prijímané od fyzických osôb a nefinančných spoločností a na úvery poskytované fyzickým osobám a nefinančným spoločnostiam (ECB/2009/7)

75

SMERNICE

*

Smernica Komisie 2009/27/ES zo 7. apríla 2009, ktorou sa menia a dopĺňajú niektoré prílohy k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2006/49/ES, pokiaľ ide o technické ustanovenia týkajúce sa riadenia rizika (
  1
  )

1

97

| | | II   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | Komisia |
| | | 2009/317/ES |
| | * | Rozhodnutie Komisie zo 6. apríla 2009 ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Rady 79/542/EHS, pokiaľ ide o leteckú prepravu zvierat, tranzit zvierat cez územie určitých tretích krajín a veterinárne osvedčenia na určité mäso z nepárnokopytníkov a na tranzit a skladovanie určitého čerstvého mäsa
  [oznámené pod číslom K(2009) 2273]

   (
  1
  ) | 100 |

II   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné

ROZHODNUTIA

Komisia

2009/317/ES

*

Rozhodnutie Komisie zo 6. apríla 2009 ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Rady 79/542/EHS, pokiaľ ide o leteckú prepravu zvierat, tranzit zvierat cez územie určitých tretích krajín a veterinárne osvedčenia na určité mäso z nepárnokopytníkov a na tranzit a skladovanie určitého čerstvého mäsa
  [oznámené pod číslom K(2009) 2273]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2009) 2273]

1

100

| | | Korigendá |
| --- | --- | --- |
| | * | Korigendum k nariadeniu Komisie (ES) č. 271/2009 z 2. apríla 2009 o povolení prípravku z endo-1,4-beta-xylanázy a endo-1,4-beta-glukanázy ako kŕmnej doplnkovej látky pre odstavené ciciaky, kurčatá na výkrm, nosnice, morky na výkrm a kačice na výkrm (držiteľ povolenia: BASF SE) (Ú. v. EÚ L 91, 3.4.2006) | 112 |

Korigendá

*

Korigendum k nariadeniu Komisie (ES) č. 271/2009 z 2. apríla 2009 o povolení prípravku z endo-1,4-beta-xylanázy a endo-1,4-beta-glukanázy ako kŕmnej doplnkovej látky pre odstavené ciciaky, kurčatá na výkrm, nosnice, morky na výkrm a kačice na výkrm (držiteľ povolenia: BASF SE) (Ú. v. EÚ L 91, 3.4.2006)

112

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné

NARIADENIA

| 8.4.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 94/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 94/1

---

NARIADENIE RADY (ES) č. 282/2009

zo 6. apríla 2009,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1212/2005, ktorým sa stanovuje konečné antidumpingové clo na dovoz určitých odliatkov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“),

so zreteľom na článok 1 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1212/2005 z 25. júla 2005, ktorým sa stanovuje konečné antidumpingové clo na dovoz určitých odliatkov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (2),

so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s poradným výborom,

keďže:

A.   PLATNÉ OPATRENIA

| (1) | Rada nariadením (ES) č. 1212/2005 uložila konečné antidumpingové clo na dovoz odliatkov z nekujnej liatiny druhov používaných na zakrytie a/alebo umožnenie prístupu do podzemných alebo podpovrchových systémov a ich častí, tiež opracovaných, potiahnutých alebo natieraných, alebo vybavených inými materiálmi, okrem požiarnych hydrantov (ďalej len „príslušný výrobok“), s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“), zvyčajne zaradených do kódov KN 7325 10 50, 7325 10 92 a ex 7325 10 99 (kód Taric 7325109910), do Spoločenstva. Vzhľadom na vysoký počet spolupracujúcich strán bola počas prešetrovania, ktoré viedlo k uloženiu opatrení, vybraná vzorka čínskych vyvážajúcich výrobcov. |
| --- | --- |

(1)

Rada nariadením (ES) č. 1212/2005 uložila konečné antidumpingové clo na dovoz odliatkov z nekujnej liatiny druhov používaných na zakrytie a/alebo umožnenie prístupu do podzemných alebo podpovrchových systémov a ich častí, tiež opracovaných, potiahnutých alebo natieraných, alebo vybavených inými materiálmi, okrem požiarnych hydrantov (ďalej len „príslušný výrobok“), s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“), zvyčajne zaradených do kódov KN 7325 10 50, 7325 10 92 a ex 7325 10 99 (kód Taric 7325109910), do Spoločenstva. Vzhľadom na vysoký počet spolupracujúcich strán bola počas prešetrovania, ktoré viedlo k uloženiu opatrení, vybraná vzorka čínskych vyvážajúcich výrobcov.

| (2) | Spoločnostiam zaradeným do vzorky sa udelili individuálne colné sadzby stanovené počas prešetrovania. Spolupracujúcim spoločnostiam, ktoré neboli zaradené do vzorky a ktorým bolo udelené trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“) v súlade s ustanoveniami článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia, bolo uložené 0 %-né antidumpingové clo stanovené pre jedinú spoločnosť vo vzorke, ktorej bolo udelené THZ. Spolupracujúcim spoločnostiam, ktoré neboli zaradené do vzorky a ktorým bolo udelené individuálne zaobchádzanie (ďalej len „IZ“) v súlade s ustanoveniami článku 9 ods. 5 základného nariadenia, sa uložilo vážené priemerné clo vo výške 28,6 % stanovené pre spoločnosti zaradené do vzorky, ktorým bolo udelené IZ. Všetkým ostatným spoločnostiam bolo uložené celoštátne clo vo výške 47,8 %. |
| --- | --- |

(2)

Spoločnostiam zaradeným do vzorky sa udelili individuálne colné sadzby stanovené počas prešetrovania. Spolupracujúcim spoločnostiam, ktoré neboli zaradené do vzorky a ktorým bolo udelené trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“) v súlade s ustanoveniami článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia, bolo uložené 0 %-né antidumpingové clo stanovené pre jedinú spoločnosť vo vzorke, ktorej bolo udelené THZ. Spolupracujúcim spoločnostiam, ktoré neboli zaradené do vzorky a ktorým bolo udelené individuálne zaobchádzanie (ďalej len „IZ“) v súlade s ustanoveniami článku 9 ods. 5 základného nariadenia, sa uložilo vážené priemerné clo vo výške 28,6 % stanovené pre spoločnosti zaradené do vzorky, ktorým bolo udelené IZ. Všetkým ostatným spoločnostiam bolo uložené celoštátne clo vo výške 47,8 %.

| (3) | Článkom 1 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1212/2005 sa umožňuje udeliť čínskym vyvážajúcim výrobcom, ktorí spĺňajú štyri kritériá stanovené v uvedenom článku, rovnaké zaobchádzanie, ako je uvedené v odôvodnení 2 v prípade spolupracujúcich spoločností, ktoré neboli zaradené do vzorky (ďalej len „štatút nového vyvážajúceho výrobcu“ alebo „ŠNVV“). |
| --- | --- |

(3)

Článkom 1 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1212/2005 sa umožňuje udeliť čínskym vyvážajúcim výrobcom, ktorí spĺňajú štyri kritériá stanovené v uvedenom článku, rovnaké zaobchádzanie, ako je uvedené v odôvodnení 2 v prípade spolupracujúcich spoločností, ktoré neboli zaradené do vzorky (ďalej len „štatút nového vyvážajúceho výrobcu“ alebo „ŠNVV“).

B.   ŽIADOSTI NOVÝCH VYVÁŽAJÚCICH VÝROBCOV

| (4) | Šesť spoločností požiadalo o udelenie ŠNVV. V priebehu prešetrovania jedna spoločnosť svoju žiadosť následne stiahla. |
| --- | --- |

(4)

Šesť spoločností požiadalo o udelenie ŠNVV. V priebehu prešetrovania jedna spoločnosť svoju žiadosť následne stiahla.

| (5) | Uskutočnilo sa preskúmanie s cieľom určiť, či každý žiadateľ spĺňa kritériá na udelenie ŠNVV stanovené v článku 1 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1212/2005, a to na základe overenia, či:






  1. | počas obdobia prešetrovania, z ktorého vychádzajú uvedené opatrenia (od 1. apríla 2003 do 31. marca 2004), nevyvážal do Spoločenstva príslušný výrobok (ďalej len „prvé kritérium“); |
| --- | --- | --- |

(5)

Uskutočnilo sa preskúmanie s cieľom určiť, či každý žiadateľ spĺňa kritériá na udelenie ŠNVV stanovené v článku 1 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1212/2005, a to na základe overenia, či:

1.

počas obdobia prešetrovania, z ktorého vychádzajú uvedené opatrenia (od 1. apríla 2003 do 31. marca 2004), nevyvážal do Spoločenstva príslušný výrobok (ďalej len „prvé kritérium“);

| 2. | nie je vo vzťahu k niektorému z vývozcov alebo výrobcov v Čínskej ľudovej republike, na ktorých sa vzťahujú antidumpingové opatrenia uložené uvedeným nariadením (ďalej len „druhé kritérium“); |
| --- | --- |

2.

nie je vo vzťahu k niektorému z vývozcov alebo výrobcov v Čínskej ľudovej republike, na ktorých sa vzťahujú antidumpingové opatrenia uložené uvedeným nariadením (ďalej len „druhé kritérium“);

| 3. | skutočne vyvážal príslušný výrobok do Spoločenstva po období prešetrovania, z ktorého tieto opatrenia vychádzajú, alebo uzavrel neodvolateľný zmluvný záväzok vyvážať značné množstvo príslušného výrobku do Spoločenstva (ďalej len „tretie kritérium“); |
| --- | --- |

3.

skutočne vyvážal príslušný výrobok do Spoločenstva po období prešetrovania, z ktorého tieto opatrenia vychádzajú, alebo uzavrel neodvolateľný zmluvný záväzok vyvážať značné množstvo príslušného výrobku do Spoločenstva (ďalej len „tretie kritérium“);

| 4. | pôsobí v podmienkach trhového hospodárstva vymedzených v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia alebo prípadne spĺňa požiadavky na uplatňovanie individuálneho cla v súlade s článkom 9 ods. 5 základného nariadenia (ďalej len „štvrté kritérium“). |
| --- | --- |

4.

pôsobí v podmienkach trhového hospodárstva vymedzených v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia alebo prípadne spĺňa požiadavky na uplatňovanie individuálneho cla v súlade s článkom 9 ods. 5 základného nariadenia (ďalej len „štvrté kritérium“).

| (6) | Keďže zo štvrtého kritéria vyplýva, že žiadatelia predložia žiadosť o trhovohospodárske zaobchádzanie a/alebo individuálne zaobchádzanie, Komisia zaslala všetkým čínskym žiadateľom formuláre žiadostí o THZ a IZ. Päť čínskych spoločností požiadalo o THZ podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia. Jedna spoločnosť požiadala iba o IZ podľa článku 9 ods. 5 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(6)

Keďže zo štvrtého kritéria vyplýva, že žiadatelia predložia žiadosť o trhovohospodárske zaobchádzanie a/alebo individuálne zaobchádzanie, Komisia zaslala všetkým čínskym žiadateľom formuláre žiadostí o THZ a IZ. Päť čínskych spoločností požiadalo o THZ podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia. Jedna spoločnosť požiadala iba o IZ podľa článku 9 ods. 5 základného nariadenia.

| (7) | Všetkým žiadateľom boli zaslané dotazníky so žiadosťou, aby predložili dôkazy o tom, že spĺňajú uvedené kritériá. |
| --- | --- |

(7)

Všetkým žiadateľom boli zaslané dotazníky so žiadosťou, aby predložili dôkazy o tom, že spĺňajú uvedené kritériá.

| (8) | Vyvážajúcim výrobcom, ktorí spĺňajú tieto kritériá, sa môže podľa článku 1 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1212/2005 udeliť buď 0 %-ná colná sadzba uplatniteľná na spoločnosti, ktorým bolo v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia udelené THZ, alebo vážená priemerná colná sadzba vo výške 28,6 % uplatniteľná na spoločnosti, ktorým bolo udelené IZ v súlade s článkom 9 ods. 5 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(8)

Vyvážajúcim výrobcom, ktorí spĺňajú tieto kritériá, sa môže podľa článku 1 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1212/2005 udeliť buď 0 %-ná colná sadzba uplatniteľná na spoločnosti, ktorým bolo v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia udelené THZ, alebo vážená priemerná colná sadzba vo výške 28,6 % uplatniteľná na spoločnosti, ktorým bolo udelené IZ v súlade s článkom 9 ods. 5 základného nariadenia.

| (9) | Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na účely stanovenia, či boli splnené štyri kritériá stanovené v článku 1 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1212/2005. |
| --- | --- |

(9)

Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na účely stanovenia, či boli splnené štyri kritériá stanovené v článku 1 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1212/2005.

C.   ZISTENIA

| (10) | Preskúmaním žiadostí sa zistilo, že dve spoločnosti nevyvážali príslušný výrobok do Spoločenstva po období prešetrovania, z ktorého tieto opatrenia vychádzajú, ani neuzavreli neodvolateľný zmluvný záväzok vyvážať príslušný výrobok do Spoločenstva. Tieto spoločnosti nesplnili tretie kritérium uvedené v odôvodnení 5, a preto im nemohol byť udelený ŠNVV. |
| --- | --- |

(10)

Preskúmaním žiadostí sa zistilo, že dve spoločnosti nevyvážali príslušný výrobok do Spoločenstva po období prešetrovania, z ktorého tieto opatrenia vychádzajú, ani neuzavreli neodvolateľný zmluvný záväzok vyvážať príslušný výrobok do Spoločenstva. Tieto spoločnosti nesplnili tretie kritérium uvedené v odôvodnení 5, a preto im nemohol byť udelený ŠNVV.

| (11) | Dvaja čínski vyvážajúci výrobcovia nemohli preukázať, že nie sú vo vzťahu k vývozcom alebo výrobcom v Čínskej ľudovej republike, na ktorých sa vzťahujú antidumpingové opatrenia uložené nariadením (ES) č. 1212/2005; v skutočnosti neboli schopní úspešne vyvrátiť dôkazy poukazujúce na takýto vzťah. Tieto spoločnosti nesplnili druhé kritérium uvedené v odôvodnení 5, a preto im nemohol byť udelený ŠNVV. |
| --- | --- |

(11)

Dvaja čínski vyvážajúci výrobcovia nemohli preukázať, že nie sú vo vzťahu k vývozcom alebo výrobcom v Čínskej ľudovej republike, na ktorých sa vzťahujú antidumpingové opatrenia uložené nariadením (ES) č. 1212/2005; v skutočnosti neboli schopní úspešne vyvrátiť dôkazy poukazujúce na takýto vzťah. Tieto spoločnosti nesplnili druhé kritérium uvedené v odôvodnení 5, a preto im nemohol byť udelený ŠNVV.

| (12) | Jeden čínsky vyvážajúci výrobca, Weifang Stable Casting, ktorý požiadal len o individuálne zaobchádzanie, predložil dostatočné dôkazy o tom, že spĺňa všetky štyri kritériá uvedené v odôvodnení 5. Táto spoločnosť bola v skutočnosti schopná preukázať, že: i) v období od 1. apríla 2003 do 31. marca 2004 nevyvážala príslušný výrobok do Spoločenstva; ii) nie je vo vzťahu k žiadnym vývozcom alebo výrobcom v Čínskej ľudovej republike, na ktorých sa vzťahujú antidumpingové opatrenia uložené nariadením (ES) č. 1212/2005; iii) počínajúc rokom 2008 skutočne vyvážala značné množstvo príslušného výrobku do Spoločenstva; iv) spĺňa všetky požiadavky na individuálne zaobchádzanie, a preto jej môže byť udelené individuálne clo v súlade s článkom 9 ods. 5 základného nariadenia. Preto sa tomuto výrobcovi mohla udeliť vážená priemerná colná sadzba pre spoločnosti, ktorým je udelené IZ, uplatniteľná na spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky (t. j. 28,6 %) v súlade s článkom 1 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1212/2005 a mohol sa doplniť do zoznamu vyvážajúcich výrobcov uvedeného v článku 1 ods. 2 uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(12)

Jeden čínsky vyvážajúci výrobca, Weifang Stable Casting, ktorý požiadal len o individuálne zaobchádzanie, predložil dostatočné dôkazy o tom, že spĺňa všetky štyri kritériá uvedené v odôvodnení 5. Táto spoločnosť bola v skutočnosti schopná preukázať, že: i) v období od 1. apríla 2003 do 31. marca 2004 nevyvážala príslušný výrobok do Spoločenstva; ii) nie je vo vzťahu k žiadnym vývozcom alebo výrobcom v Čínskej ľudovej republike, na ktorých sa vzťahujú antidumpingové opatrenia uložené nariadením (ES) č. 1212/2005; iii) počínajúc rokom 2008 skutočne vyvážala značné množstvo príslušného výrobku do Spoločenstva; iv) spĺňa všetky požiadavky na individuálne zaobchádzanie, a preto jej môže byť udelené individuálne clo v súlade s článkom 9 ods. 5 základného nariadenia. Preto sa tomuto výrobcovi mohla udeliť vážená priemerná colná sadzba pre spoločnosti, ktorým je udelené IZ, uplatniteľná na spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky (t. j. 28,6 %) v súlade s článkom 1 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1212/2005 a mohol sa doplniť do zoznamu vyvážajúcich výrobcov uvedeného v článku 1 ods. 2 uvedeného nariadenia.

D.   ZMENA ZOZNAMU SPOLOČNOSTÍ, NA KTORÉ SA UPLATŇUJÚ INDIVIDUÁLNE CLÁ

| (13) | So zreteľom na výsledky prešetrovania uvedené v odôvodnení 12 sa dospelo k záveru, že spoločnosť Weifang Stable Casting by sa mala doplniť do zoznamu spoločností jednotlivo uvedených v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1212/2005 s colnou sadzbou vo výške 28,6 %. |
| --- | --- |

(13)

So zreteľom na výsledky prešetrovania uvedené v odôvodnení 12 sa dospelo k záveru, že spoločnosť Weifang Stable Casting by sa mala doplniť do zoznamu spoločností jednotlivo uvedených v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1212/2005 s colnou sadzbou vo výške 28,6 %.

| (14) | Všetci žiadatelia a výrobné odvetvie Spoločenstva boli o výsledkoch prešetrovania informovaní a mali možnosť predložiť svoje pripomienky. Ich pripomienky sa v odôvodnených prípadoch zohľadnili, |
| --- | --- |

(14)

Všetci žiadatelia a výrobné odvetvie Spoločenstva boli o výsledkoch prešetrovania informovaní a mali možnosť predložiť svoje pripomienky. Ich pripomienky sa v odôvodnených prípadoch zohľadnili,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Článok 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1212/2005 sa nahrádza týmto:

„2.   Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Spoločenstva pred preclením za výrobky opísané v odseku 1 a vyrobené v Čínskej ľudovej republike uvedenými spoločnosťami, je:

| Spoločnosť | Antidumpingové clo
  (%) | Doplnkový kód Taric |
| --- | --- | --- |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd., Xinongcheng |
| Liulintun, Luancheng County, Shijiazhuang City |
| Hebei Province, 051430 ČĽR |

Spoločnosť

Antidumpingové clo

(%)

Doplnkový kód Taric

Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd., Xinongcheng

Liulintun, Luancheng County, Shijiazhuang City

Hebei Province, 051430 ČĽR

0

A675

| Shaoshan Huanqiu Castings Foundry, Fengjia Village |
| --- |
| Yingtian Township, Shaoshan, Hunan, ČĽR |

Shaoshan Huanqiu Castings Foundry, Fengjia Village

Yingtian Township, Shaoshan, Hunan, ČĽR

0

A676

| Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd. |
| --- |
| Beizhangzhuang Town, Handan County, Hebei, ČĽR |

Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd.

Beizhangzhuang Town, Handan County, Hebei, ČĽR

0

A677

| Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd. |
| --- |
| Jiaocheng County, Shanxi Province, ČĽR |

Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd.

Jiaocheng County, Shanxi Province, ČĽR

0

A678

| Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd. |
| --- |
| Guan Pu Tou Village, Yang Cheng Zhuang Town |
| Jinghai District, 301617 Tianjin, ČĽR |

Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd.

Guan Pu Tou Village, Yang Cheng Zhuang Town

Jinghai District, 301617 Tianjin, ČĽR

0

A679

| Baoding City Maikesaier Casting Ltd. |
| --- |
| Xin'anli Town, Tang County |
| Hebei; Baoding 072350, ČĽR |

Baoding City Maikesaier Casting Ltd.

Xin'anli Town, Tang County

Hebei; Baoding 072350, ČĽR

0

A867

| Baoding Yuehai Machine Manufacturing Co., Ltd., |
| --- |
| No 333 Building A Tian E West Road, |
| Baoding, Hebei, ČĽR |

Baoding Yuehai Machine Manufacturing Co., Ltd.,

No 333 Building A Tian E West Road,

Baoding, Hebei, ČĽR

0

A868

| Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd |
| --- |
| No. 8 DiZangAn, Taiyuan, Shanxi, 030002, ČĽR |

Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd

No. 8 DiZangAn, Taiyuan, Shanxi, 030002, ČĽR

18,6

A680

| Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory |
| --- |
| Bai Fo Tang Village, Si Men Cum Town, Bo Tou City |
| 062159, Hebei Province, ČĽR |

Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory

Bai Fo Tang Village, Si Men Cum Town, Bo Tou City

062159, Hebei Province, ČĽR

28,6

A681

| Hebei Shunda Foundry Co. Ltd., Qufu Road, Quyang |
| --- |
| 073100, ČĽR |

Hebei Shunda Foundry Co. Ltd., Qufu Road, Quyang

073100, ČĽR

28,6

A682

| Xianxian Guozhuang Precision Casting Co., Ltd. |
| --- |
| Guli Village, Xian County, |
| Hebei, Gouzhuang, ČĽR |

Xianxian Guozhuang Precision Casting Co., Ltd.

Guli Village, Xian County,

Hebei, Gouzhuang, ČĽR

28,6

A869

| Wuxi Norlong Foundry Co., Ltd. |
| --- |
| Wuxi New District |
| Jiangsu, ČĽR |

Wuxi Norlong Foundry Co., Ltd.

Wuxi New District

Jiangsu, ČĽR

28,6

A870

| HanDan County Yan Yuan Smelting and Casting Co., Ltd |
| --- |
| South of Hu Cun Village, Hu Cun Town, |
| Han Dan County, Hebei, ČĽR |

HanDan County Yan Yuan Smelting and Casting Co., Ltd

South of Hu Cun Village, Hu Cun Town,

Han Dan County, Hebei, ČĽR

28,6

A871

| Tianjin Loiselet Art Casting Co., Ltd |
| --- |
| Dongzhuangke, Yangchenzhuang, |
| Jinghai, Tianjin, ČĽR |

Tianjin Loiselet Art Casting Co., Ltd

Dongzhuangke, Yangchenzhuang,

Jinghai, Tianjin, ČĽR

28,6

A872

| Weifang Stable Casting Co., Ltd |
| --- |
| Fangzi District, Weifang City, Shandong Province, ČĽR |

Weifang Stable Casting Co., Ltd

Fangzi District, Weifang City, Shandong Province, ČĽR

28,6

A931

| Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei |
| --- |
| Taiyuan main street, Yi County, Hebei Province |
| 074200, ČĽR |

Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei

Taiyuan main street, Yi County, Hebei Province

074200, ČĽR

31,8

A683

| Shandong Huijin Stock Co. Ltd., North of Kouzhen Town |
| --- |
| Laiwu City, Shandong Province, 271114, ČĽR. |

Shandong Huijin Stock Co. Ltd., North of Kouzhen Town

Laiwu City, Shandong Province, 271114, ČĽR.

37,9

A684

Všetky ostatné spoločnosti

47,8

A999“

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Luxemburgu 6. apríla 2009

Za Radu

predseda

J. POSPÍŠIL

---

(1)  Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 199, 29.7.2005, s. 1.

2

---

| 8.4.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 94/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 94/5

---

NARIADENIE RADY (ES) č. 283/2009

zo 6. apríla 2009,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1858/2005, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz oceľových lán a káblov s pôvodom okrem iného v Indii

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 11 ods. 3,

so zreteľom na návrh Komisie predložený po porade s poradným výborom,

keďže:

A.   POSTUP

1.   Platné opatrenia

| (1) | Dňa 12. augusta 1999 Rada nariadením (ES) č. 1796/1999 (2) (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz oceľových lán a káblov (ďalej len „príslušný výrobok“) s pôvodom okrem iného v Indii (ďalej len „príslušná krajina“). Výška konečného antidumpingového cla uplatniteľného na výrobky vyrábané spoločnosťou Usha Martin Limited (ďalej len „UML“) bola stanovená na 23,8 %. |
| --- | --- |

(1)

Dňa 12. augusta 1999 Rada nariadením (ES) č. 1796/1999 (2) (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz oceľových lán a káblov (ďalej len „príslušný výrobok“) s pôvodom okrem iného v Indii (ďalej len „príslušná krajina“). Výška konečného antidumpingového cla uplatniteľného na výrobky vyrábané spoločnosťou Usha Martin Limited (ďalej len „UML“) bola stanovená na 23,8 %.

| (2) | Rozhodnutím 1999/572/ES (3) Komisia prijala od spoločnosti UML cenový záväzok a z toho dôvodu bol dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Indii, ktorý vyrába spoločnosť UML a na ktorý sa vzťahuje cenový záväzok, vyňatý z uvedeného konečného antidumpingového cla. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutím 1999/572/ES (3) Komisia prijala od spoločnosti UML cenový záväzok a z toho dôvodu bol dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Indii, ktorý vyrába spoločnosť UML a na ktorý sa vzťahuje cenový záväzok, vyňatý z uvedeného konečného antidumpingového cla.

| (3) | Dňa 8. novembra 2005 po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia Rada nariadením (ES) č. 1858/2005 (4) rozhodla o tom, že antidumpingové opatrenia uplatniteľné na dovoz oceľových lán a káblov s pôvodom okrem iného v Indii by sa mali zachovať (ďalej len „prešetrovanie pred uplynutím platnosti“). |
| --- | --- |

(3)

Dňa 8. novembra 2005 po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia Rada nariadením (ES) č. 1858/2005 (4) rozhodla o tom, že antidumpingové opatrenia uplatniteľné na dovoz oceľových lán a káblov s pôvodom okrem iného v Indii by sa mali zachovať (ďalej len „prešetrovanie pred uplynutím platnosti“).

| (4) | Dňa 23. januára 2006 Rada nariadením (ES) č. 121/2006 (5) zmenila a doplnila nariadenie (ES) č. 1858/2005 z dôvodu porušenia uvedeného cenového záväzku a 22. decembra 2005 rozhodnutím 2006/38/ES (6) Komisia zrušila prijatie záväzku. |
| --- | --- |

(4)

Dňa 23. januára 2006 Rada nariadením (ES) č. 121/2006 (5) zmenila a doplnila nariadenie (ES) č. 1858/2005 z dôvodu porušenia uvedeného cenového záväzku a 22. decembra 2005 rozhodnutím 2006/38/ES (6) Komisia zrušila prijatie záväzku.

2.   Žiadosť o predbežné preskúmanie

| (5) | V roku 2007 dostala Komisia žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia (ďalej len „predbežné preskúmanie“). Žiadosť obmedzenú na preskúmanie dumpingu podala spoločnosť UML. Spoločnosť UML tvrdila, že jej ceny vývozu do Spoločenstva rástli rýchlejšie ako domáce ceny v Indii, čo potvrdil pokles dumpingového rozpätia. Spoločnosť UML preto tvrdila, že okolnosti, na základe ktorých boli stanovené opatrenia, sa zmenili a že tieto zmeny majú trvalý charakter. |
| --- | --- |

(5)

V roku 2007 dostala Komisia žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia (ďalej len „predbežné preskúmanie“). Žiadosť obmedzenú na preskúmanie dumpingu podala spoločnosť UML. Spoločnosť UML tvrdila, že jej ceny vývozu do Spoločenstva rástli rýchlejšie ako domáce ceny v Indii, čo potvrdil pokles dumpingového rozpätia. Spoločnosť UML preto tvrdila, že okolnosti, na základe ktorých boli stanovené opatrenia, sa zmenili a že tieto zmeny majú trvalý charakter.

| (6) | Po porade s poradným výborom Komisia dospela k záveru, že existovali dostatočné dôkazy na začatie predbežného preskúmania, a rozhodla o začatí čiastočného predbežného preskúmania v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia, obmedzeného na preskúmanie dumpingu, pokiaľ ide o spoločnosť UML. 9. januára 2008 Komisia uverejnila oznámenie o začatí preskúmania v Úradnom vestníku Európskej únie
   (7) a začala prešetrovanie. |
| --- | --- |

(6)

Po porade s poradným výborom Komisia dospela k záveru, že existovali dostatočné dôkazy na začatie predbežného preskúmania, a rozhodla o začatí čiastočného predbežného preskúmania v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia, obmedzeného na preskúmanie dumpingu, pokiaľ ide o spoločnosť UML. 9. januára 2008 Komisia uverejnila oznámenie o začatí preskúmania v Úradnom vestníku Európskej únie
   (7) a začala prešetrovanie.

3.   Strany, ktorých sa prešetrovanie týka

| (7) | Komisia oficiálne informovala o začatí čiastočného predbežného preskúmania spoločnosť UML, orgány vyvážajúcej krajiny, organizáciu zastupujúcu výrobcov v Spoločenstve a Kontaktný výbor EÚ na výrobu oceľových lán (ďalej len „EWRIS“). Zainteresované strany dostali možnosť písomne vyjadriť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí preskúmania. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by na základe osobitných dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté. |
| --- | --- |

(7)

Komisia oficiálne informovala o začatí čiastočného predbežného preskúmania spoločnosť UML, orgány vyvážajúcej krajiny, organizáciu zastupujúcu výrobcov v Spoločenstve a Kontaktný výbor EÚ na výrobu oceľových lán (ďalej len „EWRIS“). Zainteresované strany dostali možnosť písomne vyjadriť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí preskúmania. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by na základe osobitných dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.

4.   Dotazníky a overovacie návštevy

| (8) | Dotazníky boli zaslané spoločnosti UML a jej prepojeným spoločnostiam, z ktorých všetky zaslali vyplnené dotazníky v lehotách stanovených na tento účel. Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na svoju analýzu, a vykonala overovacie návštevy v priestoroch týchto spoločností:






  a) | India






  — | Usha Martin Limited (UML), Ranchi; |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Dotazníky boli zaslané spoločnosti UML a jej prepojeným spoločnostiam, z ktorých všetky zaslali vyplnené dotazníky v lehotách stanovených na tento účel. Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na svoju analýzu, a vykonala overovacie návštevy v priestoroch týchto spoločností:

a)

India

—

Usha Martin Limited (UML), Ranchi;

| b) | Spojené arabské emiráty (UAE)






  — | Brunton Wolf Wire Ropes FZCo, Dubaj; |
| --- | --- | --- |

b)

Spojené arabské emiráty (UAE)

—

Brunton Wolf Wire Ropes FZCo, Dubaj;

| c) | Spojené kráľovstvo






  — | Usha Martin UK Ltd. (UMUK), Worksop. |
| --- | --- | --- |

c)

Spojené kráľovstvo

—

Usha Martin UK Ltd. (UMUK), Worksop.

5.   Obdobie revízneho prešetrovania

| (9) | Obdobie revízneho prešetrovania dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2006 do 30. septembra 2007 (ďalej len „ORP“). |
| --- | --- |

(9)

Obdobie revízneho prešetrovania dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2006 do 30. septembra 2007 (ďalej len „ORP“).

B.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

1.   Príslušný výrobok

| (10) | Príslušný výrobok sa v rámci tohto čiastočného predbežného preskúmania bežne nazýva oceľové lano a ide o rovnaký výrobok ako výrobok vymedzený v pôvodnom prešetrovaní a v prešetrovaní pred uplynutím platnosti, ktoré viedli k uloženiu platných opatrení. Tento výrobok zahŕňa oceľové laná a káble vrátane uzavretých lán s výnimkou lán a káblov z nehrdzavejúcej ocele s maximálnym rozmerom prierezu presahujúcim 3 mm, s pôvodom v Indii, ktoré sa v súčasnosti zaraďujú pod kódy KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98. |
| --- | --- |

(10)

Príslušný výrobok sa v rámci tohto čiastočného predbežného preskúmania bežne nazýva oceľové lano a ide o rovnaký výrobok ako výrobok vymedzený v pôvodnom prešetrovaní a v prešetrovaní pred uplynutím platnosti, ktoré viedli k uloženiu platných opatrení. Tento výrobok zahŕňa oceľové laná a káble vrátane uzavretých lán s výnimkou lán a káblov z nehrdzavejúcej ocele s maximálnym rozmerom prierezu presahujúcim 3 mm, s pôvodom v Indii, ktoré sa v súčasnosti zaraďujú pod kódy KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98.

2.   Podobný výrobok

| (11) | Zistilo sa, že oceľové laná vyrábané spoločnosťou UML a predávané na indickom domácom trhu a oceľové laná vyvážané spoločnosťou UML do Spoločenstva majú rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti a použitie. Tieto výrobky sa preto považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(11)

Zistilo sa, že oceľové laná vyrábané spoločnosťou UML a predávané na indickom domácom trhu a oceľové laná vyvážané spoločnosťou UML do Spoločenstva majú rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti a použitie. Tieto výrobky sa preto považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

| (12) | Pokiaľ ide o náležité pochopenie príslušného výrobku a podobného výrobku, treba pripomenúť, že proces výroby oceľových lán pozostáva zo spojenia určitého počtu oceľových prameňov, ktoré sa samy skladajú zo zväzku oceľových drôtov z oceľových prútov. Pri prešetrovaniach je bežnou praxou vymedziť kontrolné čísla výrobku (ďalej len „KČV“), ktoré zohľadňujú podrobnú charakteristiku výrobku s cieľom rozlišovať medzi rôznymi typmi výrobku vyrábanými a predávanými vyvážajúcim výrobcom na domácom trhu príslušnej krajiny a typmi výrobku vyvážanými do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(12)

Pokiaľ ide o náležité pochopenie príslušného výrobku a podobného výrobku, treba pripomenúť, že proces výroby oceľových lán pozostáva zo spojenia určitého počtu oceľových prameňov, ktoré sa samy skladajú zo zväzku oceľových drôtov z oceľových prútov. Pri prešetrovaniach je bežnou praxou vymedziť kontrolné čísla výrobku (ďalej len „KČV“), ktoré zohľadňujú podrobnú charakteristiku výrobku s cieľom rozlišovať medzi rôznymi typmi výrobku vyrábanými a predávanými vyvážajúcim výrobcom na domácom trhu príslušnej krajiny a typmi výrobku vyvážanými do Spoločenstva.

| (13) | Výrobné odvetvie Spoločenstva uviedlo, že pri vymedzení navrhovaných KČV na výpočet dumpingu sa nezohľadnili dva kľúčové prvky, a to typ žily a pevnosť v ťahu drôtenej časti. |
| --- | --- |

(13)

Výrobné odvetvie Spoločenstva uviedlo, že pri vymedzení navrhovaných KČV na výpočet dumpingu sa nezohľadnili dva kľúčové prvky, a to typ žily a pevnosť v ťahu drôtenej časti.

| (14) | Na účely stanovenia dumpingového rozpätia pre spoločnosť UML sa však KČV stanovili v súlade s vlastným kódovacím systémom výrobku spoločnosti s cieľom zabezpečiť, aby fyzikálne vlastnosti výrobkov predávaných na domácom trhu boli porovnateľné s fyzikálnymi vlastnosťami výrobkov vyvážaných do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(14)

Na účely stanovenia dumpingového rozpätia pre spoločnosť UML sa však KČV stanovili v súlade s vlastným kódovacím systémom výrobku spoločnosti s cieľom zabezpečiť, aby fyzikálne vlastnosti výrobkov predávaných na domácom trhu boli porovnateľné s fyzikálnymi vlastnosťami výrobkov vyvážaných do Spoločenstva.

| (15) | Na základe uvedených skutočností sa nepovažovalo za potrebné upraviť KČV, a preto sa tvrdenie muselo zamietnuť. |
| --- | --- |

(15)

Na základe uvedených skutočností sa nepovažovalo za potrebné upraviť KČV, a preto sa tvrdenie muselo zamietnuť.

| (16) | Spoločnosť UML tvrdila, že typy výrobku, ktoré sa veľmi podobajú, by sa mali zahrnúť do porovnania vyvážaných typov s typmi predávanými na domácom trhu s prihliadnutím na údajné minimálne rozdiely v priemere lana, ako je napríklad usporiadanie drôtov v prameňoch, počet prameňov v kombináciách prameň/drôt alebo vlastnosti drôtu, napríklad galvanizované alebo negalvanizované drôty. |
| --- | --- |

(16)

Spoločnosť UML tvrdila, že typy výrobku, ktoré sa veľmi podobajú, by sa mali zahrnúť do porovnania vyvážaných typov s typmi predávanými na domácom trhu s prihliadnutím na údajné minimálne rozdiely v priemere lana, ako je napríklad usporiadanie drôtov v prameňoch, počet prameňov v kombináciách prameň/drôt alebo vlastnosti drôtu, napríklad galvanizované alebo negalvanizované drôty.

| (17) | Usúdilo sa však, že prešetrovanie, ktorým sa skúmajú údajné zmenené okolnosti, by sa malo vykonať tak, aby sa v čo najväčšej miere sledovali tie isté parametre ako tie, ktoré sa použili v predchádzajúcich prešetrovaniach. Okrem toho sa preskúmaním tvrdenia ukázalo, že možný vplyv na zistenia prešetrovania by bol nepatrný. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté. |
| --- | --- |

(17)

Usúdilo sa však, že prešetrovanie, ktorým sa skúmajú údajné zmenené okolnosti, by sa malo vykonať tak, aby sa v čo najväčšej miere sledovali tie isté parametre ako tie, ktoré sa použili v predchádzajúcich prešetrovaniach. Okrem toho sa preskúmaním tvrdenia ukázalo, že možný vplyv na zistenia prešetrovania by bol nepatrný. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.

C.   DUMPING

1.   Normálna hodnota

| (18) | Na určenie normálnej hodnoty sa najprv stanovilo, či bol celkový objem domáceho predaja podobného výrobku spoločnosťou UML reprezentatívny v porovnaní s jej celkovým objemom predaja na vývoz do Spoločenstva. V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa domáci predaj považuje za reprezentatívny, ak celkový objem domáceho predaja predstavuje minimálne 5 % celkového objemu zodpovedajúceho predaja na vývoz do Spoločenstva. Zistilo sa, že celý predaj spoločnosti UML sa uskutočnil na domácom trhu v reprezentatívnom objeme. |
| --- | --- |

(18)

Na určenie normálnej hodnoty sa najprv stanovilo, či bol celkový objem domáceho predaja podobného výrobku spoločnosťou UML reprezentatívny v porovnaní s jej celkovým objemom predaja na vývoz do Spoločenstva. V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa domáci predaj považuje za reprezentatívny, ak celkový objem domáceho predaja predstavuje minimálne 5 % celkového objemu zodpovedajúceho predaja na vývoz do Spoločenstva. Zistilo sa, že celý predaj spoločnosti UML sa uskutočnil na domácom trhu v reprezentatívnom objeme.

| (19) | Následne sa určili typy príslušného výrobku predávané spoločnosťou UML na domácom trhu, ktoré boli totožné a priamo porovnateľné s typmi predávanými na vývoz do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(19)

Následne sa určili typy príslušného výrobku predávané spoločnosťou UML na domácom trhu, ktoré boli totožné a priamo porovnateľné s typmi predávanými na vývoz do Spoločenstva.

| (20) | Pre každý typ predávaný spoločnosťou UML na domácom trhu a priamo porovnateľný s typmi predávanými na vývoz do Spoločenstva sa stanovilo, či sa domáci predaj uskutočnil v reprezentatívnom objeme na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(20)

Pre každý typ predávaný spoločnosťou UML na domácom trhu a priamo porovnateľný s typmi predávanými na vývoz do Spoločenstva sa stanovilo, či sa domáci predaj uskutočnil v reprezentatívnom objeme na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia.

| (21) | Preskúmalo sa tiež, či sa domáci predaj každého typu mohol považovať za realizovaný pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Toto sa uskutočnilo pomocou stanovenia podielu ziskového predaja každého vyvážaného typu príslušného výrobku počas ORP nezávislým zákazníkom na domácom trhu. |
| --- | --- |

(21)

Preskúmalo sa tiež, či sa domáci predaj každého typu mohol považovať za realizovaný pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Toto sa uskutočnilo pomocou stanovenia podielu ziskového predaja každého vyvážaného typu príslušného výrobku počas ORP nezávislým zákazníkom na domácom trhu.

| (22) | Pre typy výrobku, pri ktorých sa viac ako 80 % objemu predaja na domácom trhu uskutočnilo za ceny, ktoré neboli nižšie ako jednotkové náklady, t. j. pri ktorých sa priemerná predajná cena príslušného typu výrobku rovnala priemerným výrobným nákladom na príslušný typ výrobku alebo bola vyššia ako priemerné výrobné náklady, sa normálna hodnota vypočítala ako priemerná cena celého domáceho predaja príslušného typu výrobku bez ohľadu na to, či bol tento predaj ziskový. |
| --- | --- |

(22)

Pre typy výrobku, pri ktorých sa viac ako 80 % objemu predaja na domácom trhu uskutočnilo za ceny, ktoré neboli nižšie ako jednotkové náklady, t. j. pri ktorých sa priemerná predajná cena príslušného typu výrobku rovnala priemerným výrobným nákladom na príslušný typ výrobku alebo bola vyššia ako priemerné výrobné náklady, sa normálna hodnota vypočítala ako priemerná cena celého domáceho predaja príslušného typu výrobku bez ohľadu na to, či bol tento predaj ziskový.

| (23) | Pre typy výrobku, pri ktorých sa najviac 80 % objemu predaja na domácom trhu uskutočnilo za ceny, ktoré neboli nižšie ako jednotkové náklady, sa normálna hodnota vypočítala ako vážená priemerná predajná cena tých transakcií, ktoré sa uskutočnili za ceny rovnajúce sa jednotkovým nákladom príslušného typu výrobku alebo za vyššie ceny. |
| --- | --- |

(23)

Pre typy výrobku, pri ktorých sa najviac 80 % objemu predaja na domácom trhu uskutočnilo za ceny, ktoré neboli nižšie ako jednotkové náklady, sa normálna hodnota vypočítala ako vážená priemerná predajná cena tých transakcií, ktoré sa uskutočnili za ceny rovnajúce sa jednotkovým nákladom príslušného typu výrobku alebo za vyššie ceny.

| (24) | V prípadoch, keď bol predaj všetkých transakcií určitého typu výrobku na domácom trhu stratový, sa usúdilo, že príslušný typ výrobku sa nepredával pri bežnom obchodovaní, a preto sa normálna hodnota musela vypočítať v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia, t. j. na základe výrobných nákladov na príslušný typ, ku ktorým sa pripočítala suma za predajné, všeobecné a administratívne náklady (PVA náklady), a na základe primeraného ziskového rozpätia. Podľa článku 2 ods. 6 základného nariadenia sa suma za PVA náklady stanovila na základe priemerných PVA nákladov a zisku z predaja podobného výrobku, ktorý spoločnosť UML uskutočnila pri bežnom obchodovaní. |
| --- | --- |

(24)

V prípadoch, keď bol predaj všetkých transakcií určitého typu výrobku na domácom trhu stratový, sa usúdilo, že príslušný typ výrobku sa nepredával pri bežnom obchodovaní, a preto sa normálna hodnota musela vypočítať v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia, t. j. na základe výrobných nákladov na príslušný typ, ku ktorým sa pripočítala suma za predajné, všeobecné a administratívne náklady (PVA náklady), a na základe primeraného ziskového rozpätia. Podľa článku 2 ods. 6 základného nariadenia sa suma za PVA náklady stanovila na základe priemerných PVA nákladov a zisku z predaja podobného výrobku, ktorý spoločnosť UML uskutočnila pri bežnom obchodovaní.

2.   Vývozná cena

| (25) | Vo všetkých prípadoch, keď sa príslušný výrobok vyvážal nezávislým zákazníkom v Spoločenstve, sa vývozná cena stanovila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, a to na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien. |
| --- | --- |

(25)

Vo všetkých prípadoch, keď sa príslušný výrobok vyvážal nezávislým zákazníkom v Spoločenstve, sa vývozná cena stanovila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, a to na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien.

| (26) | V prípadoch, keď sa predaj vykonal prostredníctvom prepojeného dovozcu alebo obchodníka, sa vývozná cena stanovila na základe ceny ďalšieho predaja uvedeného prepojeného dovozcu alebo obchodníka účtovanej nezávislým zákazníkom v Spoločenstve. V súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia sa vykonali úpravy všetkých nákladov, ktoré vznikli medzi dovozom a ďalším predajom vrátane PVA nákladov a zisku realizovaného v Spoločenstve prepojeným dovozcom počas ORP. Úpravy sa dotkli vnútroštátnej a námornej prepravy, nákladov na poistenie, nákladov na manipuláciu a balenie, nákladov na úvery a dovozné clá, ktoré sa odpočítali od ceny ďalšieho predaja s cieľom stanoviť cenu zo závodu. |
| --- | --- |

(26)

V prípadoch, keď sa predaj vykonal prostredníctvom prepojeného dovozcu alebo obchodníka, sa vývozná cena stanovila na základe ceny ďalšieho predaja uvedeného prepojeného dovozcu alebo obchodníka účtovanej nezávislým zákazníkom v Spoločenstve. V súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia sa vykonali úpravy všetkých nákladov, ktoré vznikli medzi dovozom a ďalším predajom vrátane PVA nákladov a zisku realizovaného v Spoločenstve prepojeným dovozcom počas ORP. Úpravy sa dotkli vnútroštátnej a námornej prepravy, nákladov na poistenie, nákladov na manipuláciu a balenie, nákladov na úvery a dovozné clá, ktoré sa odpočítali od ceny ďalšieho predaja s cieľom stanoviť cenu zo závodu.

3.   Porovnanie

| (27) | Porovnanie priemernej normálnej hodnoty s priemernou vývoznou cenou sa vykonalo pre každý typ príslušného výrobku na základe cien zo závodu a pri rovnakej úrovni obchodovania. V súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia a na účely toho, aby sa zabezpečilo objektívne porovnanie, sa vykonali úpravy v súvislosti so zľavami, vnútroštátnou a námornou prepravou, nákladmi na poistenie, nákladmi na manipuláciu a balenie a nákladmi na úvery, ktoré sa odpočítali od vývoznej ceny s cieľom stanoviť cenu zo závodu. |
| --- | --- |

(27)

Porovnanie priemernej normálnej hodnoty s priemernou vývoznou cenou sa vykonalo pre každý typ príslušného výrobku na základe cien zo závodu a pri rovnakej úrovni obchodovania. V súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia a na účely toho, aby sa zabezpečilo objektívne porovnanie, sa vykonali úpravy v súvislosti so zľavami, vnútroštátnou a námornou prepravou, nákladmi na poistenie, nákladmi na manipuláciu a balenie a nákladmi na úvery, ktoré sa odpočítali od vývoznej ceny s cieľom stanoviť cenu zo závodu.

| (28) | Pokiaľ ide o predaj na vývoz prepojeným spoločnostiam, spoločnosť UML požiadala o úpravu úrovne obchodovania medzi domácim predajom obchodníkom a predajom na vývoz prepojeným spoločnostiam UML, čo spoločnosť odôvodnila tým, že v oboch prípadoch existovali dlhodobé obchodné vzťahy. |
| --- | --- |

(28)

Pokiaľ ide o predaj na vývoz prepojeným spoločnostiam, spoločnosť UML požiadala o úpravu úrovne obchodovania medzi domácim predajom obchodníkom a predajom na vývoz prepojeným spoločnostiam UML, čo spoločnosť odôvodnila tým, že v oboch prípadoch existovali dlhodobé obchodné vzťahy.

| (29) | Prešetrovaním sa však zistilo, že v prípade ďalšieho predaja sú prepojení dovozcovia len sprostredkovateľom medzi spoločnosťou UML a neprepojenými zákazníkmi v Spoločenstve. Preto porovnanie medzi domácim predajom obchodníkom a konečným používateľom a ďalším predajom na vývoz tej istej kategórii zákazníkov v Spoločenstve nie je ovplyvnené úrovňou obchodovania sprostredkovateľov. Táto žiadosť sa preto zamietla. |
| --- | --- |

(29)

Prešetrovaním sa však zistilo, že v prípade ďalšieho predaja sú prepojení dovozcovia len sprostredkovateľom medzi spoločnosťou UML a neprepojenými zákazníkmi v Spoločenstve. Preto porovnanie medzi domácim predajom obchodníkom a konečným používateľom a ďalším predajom na vývoz tej istej kategórii zákazníkov v Spoločenstve nie je ovplyvnené úrovňou obchodovania sprostredkovateľov. Táto žiadosť sa preto zamietla.

| (30) | Spoločnosť UML predložila ďalšiu žiadosť o úpravu z dôvodu nepriaznivého vývoja výmenných kurzov eura, amerického dolára a britskej libry v porovnaní s indickou rupiou počas ORP. Táto žiadosť sa zamietla, pretože sa usúdilo, že táto tendencia nemala trvalý charakter, a takisto preto, že okrem priameho predaja neprepojeným zákazníkom v Spoločenstve, realizovaného v eurách, sa požadovaná úprava týkala transferových cien prepojeným spoločnostiam. |
| --- | --- |

(30)

Spoločnosť UML predložila ďalšiu žiadosť o úpravu z dôvodu nepriaznivého vývoja výmenných kurzov eura, amerického dolára a britskej libry v porovnaní s indickou rupiou počas ORP. Táto žiadosť sa zamietla, pretože sa usúdilo, že táto tendencia nemala trvalý charakter, a takisto preto, že okrem priameho predaja neprepojeným zákazníkom v Spoločenstve, realizovaného v eurách, sa požadovaná úprava týkala transferových cien prepojeným spoločnostiam.

4.   Dumpingové rozpätie

| (31) | V súlade s článkom 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia sa dumpingové rozpätie vypočítalo porovnaním váženej priemernej normálnej hodnoty s váženou priemernou vývoznou cenou. |
| --- | --- |

(31)

V súlade s článkom 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia sa dumpingové rozpätie vypočítalo porovnaním váženej priemernej normálnej hodnoty s váženou priemernou vývoznou cenou.

| (32) | Za vyššie uvedených podmienok sa vážená priemerná normálna hodnota podľa typu príslušného výrobku porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho typu príslušného výrobku pri rovnakej úrovni obchodovania. |
| --- | --- |

(32)

Za vyššie uvedených podmienok sa vážená priemerná normálna hodnota podľa typu príslušného výrobku porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho typu príslušného výrobku pri rovnakej úrovni obchodovania.

| (33) | Dumpingové rozpätie vyjadrené ako percentuálna hodnota čistej frankoceny na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, sa pre priamy predaj neprepojeným spoločnostiam v Spoločenstve počas ORP stanovilo na úroveň 2,6 %, zatiaľ čo dumpingové rozpätie stanovené pre predaj prostredníctvom prepojených spoločností bolo – 3,9 %, z čoho vyplýva celkové záporné dumpingové rozpätie – 2,8 %. |
| --- | --- |

(33)

Dumpingové rozpätie vyjadrené ako percentuálna hodnota čistej frankoceny na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, sa pre priamy predaj neprepojeným spoločnostiam v Spoločenstve počas ORP stanovilo na úroveň 2,6 %, zatiaľ čo dumpingové rozpätie stanovené pre predaj prostredníctvom prepojených spoločností bolo – 3,9 %, z čoho vyplýva celkové záporné dumpingové rozpätie – 2,8 %.

D.   TRVALÝ CHARAKTER ZMENENÝCH OKOLNOSTÍ

| (34) | V súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia sa takisto preskúmalo, či by sa zistené zmenené okolnosti mohli odôvodnene považovať za zmeny, ktoré majú trvalý charakter. |
| --- | --- |

(34)

V súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia sa takisto preskúmalo, či by sa zistené zmenené okolnosti mohli odôvodnene považovať za zmeny, ktoré majú trvalý charakter.

| (35) | Prešetrovaním sa preukázalo, že od prešetrovania pred uplynutím platnosti spoločnosť UML zásadne reštrukturalizovala, a najmä diverzifikovala svoju výrobu a rozšírila svoju predajnú sieť vo svete. Táto skutočnosť však nemala žiadny osobitný nepriaznivý vplyv na prešetrovanie, keďže zaznamenávací systém skupiny umožňuje úplnú vysledovateľnosť od výroby až po predaj. |
| --- | --- |

(35)

Prešetrovaním sa preukázalo, že od prešetrovania pred uplynutím platnosti spoločnosť UML zásadne reštrukturalizovala, a najmä diverzifikovala svoju výrobu a rozšírila svoju predajnú sieť vo svete. Táto skutočnosť však nemala žiadny osobitný nepriaznivý vplyv na prešetrovanie, keďže zaznamenávací systém skupiny umožňuje úplnú vysledovateľnosť od výroby až po predaj.

| (36) | Výrobné odvetvie Spoločenstva tvrdilo, že spoločnosť UML vyvážala do Spoločenstva oceľové laná a pramene s pôvodom v Indii prostredníctvom jej prepojených výrobcov v UK a UAE, a tým sa zmenil pôvod oceľových lán predávaných na trhu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(36)

Výrobné odvetvie Spoločenstva tvrdilo, že spoločnosť UML vyvážala do Spoločenstva oceľové laná a pramene s pôvodom v Indii prostredníctvom jej prepojených výrobcov v UK a UAE, a tým sa zmenil pôvod oceľových lán predávaných na trhu Spoločenstva.

| (37) | Na základe uvedeného tvrdenia a v záujme úplnosti sa prešetrili rôzne transakcie skupiny a transformácia prameňov na oceľové laná prepojenými výrobcami v UK a UAE. Zistilo sa, že tieto transakcie nemali vplyv na zistenia tohto revízneho prešetrovania. |
| --- | --- |

(37)

Na základe uvedeného tvrdenia a v záujme úplnosti sa prešetrili rôzne transakcie skupiny a transformácia prameňov na oceľové laná prepojenými výrobcami v UK a UAE. Zistilo sa, že tieto transakcie nemali vplyv na zistenia tohto revízneho prešetrovania.

| (38) | Pokiaľ ide o prepojeného výrobcu v UAE, zistilo sa, že počas ORP nevyvážal do Spoločenstva žiadne oceľové laná nakupované od spoločnosti UML v Indii. Vykonala sa kontrola všetkých jeho predajných transakcií a zistilo sa, že ich miestom určenia bol zvyšok sveta. |
| --- | --- |

(38)

Pokiaľ ide o prepojeného výrobcu v UAE, zistilo sa, že počas ORP nevyvážal do Spoločenstva žiadne oceľové laná nakupované od spoločnosti UML v Indii. Vykonala sa kontrola všetkých jeho predajných transakcií a zistilo sa, že ich miestom určenia bol zvyšok sveta.

| (39) | V súvislosti s transformáciou prameňov na oceľové laná sa zistilo, že táto transformácia bola významná u oboch prepojených výrobcov. |
| --- | --- |

(39)

V súvislosti s transformáciou prameňov na oceľové laná sa zistilo, že táto transformácia bola významná u oboch prepojených výrobcov.

| (40) | Ako je uvedené v odôvodnení 35, skupina Usha Martin reštrukturalizovala a diverzifikovala svoju výrobu. Vyrába oceľové laná nielen v Indii, ale aj v iných výrobných zariadeniach po celom svete. Skupina uskutočňuje ďalšie investície do produktivity a zlepšovania v Indii, ale zároveň sa investíciami vo všetkých častiach sveta vrátane Spoločenstva stáva v čoraz väčšej miere globálnym hráčom. |
| --- | --- |

(40)

Ako je uvedené v odôvodnení 35, skupina Usha Martin reštrukturalizovala a diverzifikovala svoju výrobu. Vyrába oceľové laná nielen v Indii, ale aj v iných výrobných zariadeniach po celom svete. Skupina uskutočňuje ďalšie investície do produktivity a zlepšovania v Indii, ale zároveň sa investíciami vo všetkých častiach sveta vrátane Spoločenstva stáva v čoraz väčšej miere globálnym hráčom.

| (41) | Takisto je dôležité poznamenať, že podľa Eurostatu priemerné ceny dovozu oceľových lán z Indie do Spoločenstva vykazovali od roku 2004 rastúci trend. Zaznamenal sa samozrejme väčší nárast priemerných cien dovozu z Indie ako svetových priemerných cien dovozu. |
| --- | --- |

(41)

Takisto je dôležité poznamenať, že podľa Eurostatu priemerné ceny dovozu oceľových lán z Indie do Spoločenstva vykazovali od roku 2004 rastúci trend. Zaznamenal sa samozrejme väčší nárast priemerných cien dovozu z Indie ako svetových priemerných cien dovozu.

| (42) | Na základe uvedených skutočností sa očakáva, že v dôsledku zrušenia platného antidumpingového cla pre spoločnosť UML nedôjde k nárastu dovozu oceľových lán ani k opätovnému výskytu dumpingového dovozu oceľových lán s pôvodom v Indii do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(42)

Na základe uvedených skutočností sa očakáva, že v dôsledku zrušenia platného antidumpingového cla pre spoločnosť UML nedôjde k nárastu dovozu oceľových lán ani k opätovnému výskytu dumpingového dovozu oceľových lán s pôvodom v Indii do Spoločenstva.

| (43) | Preto sa usudzuje, že okolnosti, ktoré viedli k začatiu tohto preskúmania, sa v blízkej budúcnosti pravdepodobne nezmenia spôsobom, ktorý by mal vplyv na zistenia v rámci súčasného preskúmania. Zmeny sa preto považujú za zmeny trvalého charakteru. |
| --- | --- |

(43)

Preto sa usudzuje, že okolnosti, ktoré viedli k začatiu tohto preskúmania, sa v blízkej budúcnosti pravdepodobne nezmenia spôsobom, ktorý by mal vplyv na zistenia v rámci súčasného preskúmania. Zmeny sa preto považujú za zmeny trvalého charakteru.

E.   ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

| (44) | Z uvedeného vyplýva, že podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia a na základe zistení prešetrovania, t. j. absencie dumpingu počas ORP a absencie náznakov opätovného výskytu dumpingu v budúcnosti, by sa preto mali antidumpingové opatrenia uplatniteľné na dovoz oceľových lán a káblov s pôvodom v Indii pre spoločnosť UML zrušiť. |
| --- | --- |

(44)

Z uvedeného vyplýva, že podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia a na základe zistení prešetrovania, t. j. absencie dumpingu počas ORP a absencie náznakov opätovného výskytu dumpingu v budúcnosti, by sa preto mali antidumpingové opatrenia uplatniteľné na dovoz oceľových lán a káblov s pôvodom v Indii pre spoločnosť UML zrušiť.

| (45) | Zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa dospelo k odporúčaniu zrušiť platné antidumpingové clo na dovoz oceľových lán a káblov s pôvodom v Indii pre spoločnosť UML, a mali možnosť predložiť svoje pripomienky. |
| --- | --- |

(45)

Zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa dospelo k odporúčaniu zrušiť platné antidumpingové clo na dovoz oceľových lán a káblov s pôvodom v Indii pre spoločnosť UML, a mali možnosť predložiť svoje pripomienky.

| (46) | Zainteresované strany oznámili svoje stanoviská. Tie však neboli takého charakteru, aby mohli zmeniť uvedené závery, |
| --- | --- |

(46)

Zainteresované strany oznámili svoje stanoviská. Tie však neboli takého charakteru, aby mohli zmeniť uvedené závery,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Tabuľka v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1858/2005 sa, pokiaľ ide o spoločnosť Usha Martin Limited, mení a dopĺňa takto:

| Krajina | Spoločnosť | Colná sadzba (%) | Doplnkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| India | Usha Martin Limited |
| 2A, Shakespeare Sarani Kolkata |
| 700 071, West Bengal, India |

Krajina

Spoločnosť

Colná sadzba (%)

Doplnkový kód TARIC

India

Usha Martin Limited

2A, Shakespeare Sarani Kolkata

700 071, West Bengal, India

0

8613

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Luxemburgu 6. apríla 2009

Za Radu

predseda

J. POSPÍŠIL

---

(1)  Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  Ú. v. ES L 217, 17.8.1999, s. 1.

2

(3)  Ú. v. ES L 217, 17.8.1999, s. 63.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2005, s. 1.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 22, 26.1.2006, s. 1.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 22, 26.1.2006, s. 54.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 4, 9.1.2008, s. 22.

7

---

| 8.4.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 94/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 94/10

---

NARIADENIE RADY (ES) č. 284/2009

zo 7. apríla 2009,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1083/2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde, pokiaľ ide o určité ustanovenia týkajúce sa finančného riadenia

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 161 tretí pododsek,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov,

keďže:

| (1) | Bezprecedentná kríza, ktorá zasiahla medzinárodné finančné trhy, postavila Spoločenstvo pred veľké úlohy, ktoré si vyžadujú rýchlu reakciu s cieľom potlačiť vplyv na hospodárstvo ako celok, a najmä s cieľom podporiť investície na podporu rastu a zamestnanosti. |
| --- | --- |

(1)

Bezprecedentná kríza, ktorá zasiahla medzinárodné finančné trhy, postavila Spoločenstvo pred veľké úlohy, ktoré si vyžadujú rýchlu reakciu s cieľom potlačiť vplyv na hospodárstvo ako celok, a najmä s cieľom podporiť investície na podporu rastu a zamestnanosti.

| (2) | Regulačný rámec programového obdobia 2007 – 2013 bol prijatý s cieľom dosiahnuť ďalšie zjednodušenie programovania a riadenia Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Európskeho sociálneho fondu a Kohézneho fondu, účinnosť a subsidiaritu, pokiaľ ide o ich vykonávanie. |
| --- | --- |

(2)

Regulačný rámec programového obdobia 2007 – 2013 bol prijatý s cieľom dosiahnuť ďalšie zjednodušenie programovania a riadenia Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Európskeho sociálneho fondu a Kohézneho fondu, účinnosť a subsidiaritu, pokiaľ ide o ich vykonávanie.

| (3) | Je potrebné upraviť niektoré ustanovenia nariadenia (ES) č. 1083/2006 (1) so zámerom uľahčiť uvoľnenie finančných zdrojov Spoločenstva pri spustení operačných programov, ako aj projektov financovaných v rámci týchto programov, tak aby sa urýchlilo ich vykonávanie a dosah takýchto investícií na hospodárstvo. |
| --- | --- |

(3)

Je potrebné upraviť niektoré ustanovenia nariadenia (ES) č. 1083/2006 (1) so zámerom uľahčiť uvoľnenie finančných zdrojov Spoločenstva pri spustení operačných programov, ako aj projektov financovaných v rámci týchto programov, tak aby sa urýchlilo ich vykonávanie a dosah takýchto investícií na hospodárstvo.

| (4) | Je potrebné podporiť Európsku investičnú banku (ďalej len „EIB“) a Európsky investičný fond (ďalej len „EIF“), aby mali možnosť pomôcť členským štátom pri príprave a vykonávaní operačných programov. |
| --- | --- |

(4)

Je potrebné podporiť Európsku investičnú banku (ďalej len „EIB“) a Európsky investičný fond (ďalej len „EIF“), aby mali možnosť pomôcť členským štátom pri príprave a vykonávaní operačných programov.

| (5) | Vzhľadom na úlohu EIB a EIF ako finančných subjektov v zmysle zmluvy, keď sa uskutočňujú operácie finančného inžinierstva prostredníctvom nich ako holdingových fondov, malo by byť možné priamo im zadať zákazku. |
| --- | --- |

(5)

Vzhľadom na úlohu EIB a EIF ako finančných subjektov v zmysle zmluvy, keď sa uskutočňujú operácie finančného inžinierstva prostredníctvom nich ako holdingových fondov, malo by byť možné priamo im zadať zákazku.

| (6) | S cieľom uľahčiť využitie nástrojov finančného inžinierstva najmä v oblasti trvalo udržateľného rozvoja miest je nevyhnutné umožniť, aby sa pri vytváraní fondov a pri prispievaní do fondov považovali nefinančné príspevky za oprávnené výdavky. |
| --- | --- |

(6)

S cieľom uľahčiť využitie nástrojov finančného inžinierstva najmä v oblasti trvalo udržateľného rozvoja miest je nevyhnutné umožniť, aby sa pri vytváraní fondov a pri prispievaní do fondov považovali nefinančné príspevky za oprávnené výdavky.

| (7) | V rámci štátnej pomoci v zmysle článku 87 zmluvy je nevyhnutné na podporu podnikov, a najmä malých a stredných podnikov, viac spružniť podmienky upravujúce platby záloh. |
| --- | --- |

(7)

V rámci štátnej pomoci v zmysle článku 87 zmluvy je nevyhnutné na podporu podnikov, a najmä malých a stredných podnikov, viac spružniť podmienky upravujúce platby záloh.

| (8) | S cieľom urýchliť vykonávanie veľkých projektov je potrebné umožniť, aby výdavky týkajúce sa veľkých projektov, ktoré Komisia ešte neschválila, mohli byť zahrnuté do výkazov výdavkov. |
| --- | --- |

(8)

S cieľom urýchliť vykonávanie veľkých projektov je potrebné umožniť, aby výdavky týkajúce sa veľkých projektov, ktoré Komisia ešte neschválila, mohli byť zahrnuté do výkazov výdavkov.

| (9) | Na posilnenie finančných zdrojov členských štátov, a tým uľahčenie rýchleho spustenia operačných programov v súvislosti s krízou, je potrebné zmeniť a doplniť ustanovenia týkajúce sa zálohových platieb. |
| --- | --- |

(9)

Na posilnenie finančných zdrojov členských štátov, a tým uľahčenie rýchleho spustenia operačných programov v súvislosti s krízou, je potrebné zmeniť a doplniť ustanovenia týkajúce sa zálohových platieb.

| (10) | Platba na účet na začiatku operačných programov by mala umožniť pravidelný tok hotovosti a uľahčiť platby prijímateľom počas vykonávania programu. Preto by sa mali ustanoviť rezervy pre takéto platby na účet pre štrukturálne fondy: 7,5 % (pre členské štáty Európskej únie v zložení pred 1. májom 2004) a 9 % (pre členské štáty, ktoré pristúpili k Európskej únii 1. mája 2004 alebo neskôr) s cieľom urýchliť vykonávanie operačných programov. |
| --- | --- |

(10)

Platba na účet na začiatku operačných programov by mala umožniť pravidelný tok hotovosti a uľahčiť platby prijímateľom počas vykonávania programu. Preto by sa mali ustanoviť rezervy pre takéto platby na účet pre štrukturálne fondy: 7,5 % (pre členské štáty Európskej únie v zložení pred 1. májom 2004) a 9 % (pre členské štáty, ktoré pristúpili k Európskej únii 1. mája 2004 alebo neskôr) s cieľom urýchliť vykonávanie operačných programov.

| (11) | V zmysle zásad rovnakého zaobchádzania a právnej bezpečnosti by sa počas celého programového obdobia rokov 2007 – 2013 mali uplatňovať zmeny a doplnenia článku 56 ods. 2 a článku 78 ods. 1. Preto je potrebné uplatňovať ich so spätným účinkom od 1. augusta 2006, čo je dátum nadobudnutia účinnosti nariadenia (ES) č. 1083/2006. Keďže bezprecedentná kríza, ktorá ovplyvňuje medzinárodné finančné trhy, si vyžaduje rýchlu reakciu s cieľom potlačiť vplyvy na hospodárstvo ako celok, mali by v deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie nadobudnúť účinnosť ďalšie zmeny a doplnenia. |
| --- | --- |

(11)

V zmysle zásad rovnakého zaobchádzania a právnej bezpečnosti by sa počas celého programového obdobia rokov 2007 – 2013 mali uplatňovať zmeny a doplnenia článku 56 ods. 2 a článku 78 ods. 1. Preto je potrebné uplatňovať ich so spätným účinkom od 1. augusta 2006, čo je dátum nadobudnutia účinnosti nariadenia (ES) č. 1083/2006. Keďže bezprecedentná kríza, ktorá ovplyvňuje medzinárodné finančné trhy, si vyžaduje rýchlu reakciu s cieľom potlačiť vplyvy na hospodárstvo ako celok, mali by v deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie nadobudnúť účinnosť ďalšie zmeny a doplnenia.

| (12) | Nariadenie (ES) č. 1083/2006 by sa preto malo zmeniť a doplniť, |
| --- | --- |

(12)

Nariadenie (ES) č. 1083/2006 by sa preto malo zmeniť a doplniť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (ES) č. 1083/2006 sa týmto mení a dopĺňa takto:

| 1. | V článku 44 sa druhý odsek mení a dopĺňa takto:






  a) | písmeno b) sa nahrádza týmto znením:






  „b) | ak dohoda nie je zmluvou o verejnej zákazke na poskytnutie služby v zmysle príslušného zákona o verejnom obstarávaní, poskytnutím grantu, ktorý je na tento účel definovaný ako priamy finančný príspevok vo forme dotácie finančnej inštitúcii bez výzvy na predkladanie návrhov, ak je to v súlade s vnútroštátnym právom zlučiteľným so zmluvou.“; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

V článku 44 sa druhý odsek mení a dopĺňa takto:

a)

písmeno b) sa nahrádza týmto znením:

„b)

ak dohoda nie je zmluvou o verejnej zákazke na poskytnutie služby v zmysle príslušného zákona o verejnom obstarávaní, poskytnutím grantu, ktorý je na tento účel definovaný ako priamy finančný príspevok vo forme dotácie finančnej inštitúcii bez výzvy na predkladanie návrhov, ak je to v súlade s vnútroštátnym právom zlučiteľným so zmluvou.“;

| b) | dopĺňa sa toto písmeno c):






  „c) | zadaním zákazky priamo EIB alebo EIF.“ |
| --- | --- | --- |

b)

dopĺňa sa toto písmeno c):

„c)

zadaním zákazky priamo EIB alebo EIF.“

| 2. | V článku 46 ods. 1 sa dopĺňa tento druhý pododsek:
  „EIB alebo EIF sa môžu na žiadosť členských štátov zúčastniť na činnostiach technickej pomoci uvedených v prvom pododseku.“ |
| --- | --- |

2.

V článku 46 ods. 1 sa dopĺňa tento druhý pododsek:

„EIB alebo EIF sa môžu na žiadosť členských štátov zúčastniť na činnostiach technickej pomoci uvedených v prvom pododseku.“

| 3. | Článok 56 sa odsek 2 nahrádza týmto znením:
  „2.   Odchylne od odseku 1 sa nefinančné príspevky, odpisy a režijné náklady môžu považovať za výdavky prijímateľov na vykonávanie operácií za podmienok stanovených v treťom pododseku tohto odseku.
  Odchylne od odseku 1 sa nefinančné príspevky v prípade nástrojov finančného inžinierstva vymedzených v článku 78 ods. 6 prvom pododseku môžu považovať za výdavky hradené pri vytvorení fondov alebo holdingových fondov alebo ako príspevok do týchto fondov alebo holdingových fondov za podmienok stanovených v treťom pododseku tohto odseku.
  Výdavky uvedené v prvom a druhom pododseku musia spĺňať tieto podmienky:






  a) | takéto výdavky sú oprávnené na základe pravidiel oprávnenosti stanovených na základe odseku 4; |
| --- | --- | --- |

3.

Článok 56 sa odsek 2 nahrádza týmto znením:

„2.   Odchylne od odseku 1 sa nefinančné príspevky, odpisy a režijné náklady môžu považovať za výdavky prijímateľov na vykonávanie operácií za podmienok stanovených v treťom pododseku tohto odseku.

Odchylne od odseku 1 sa nefinančné príspevky v prípade nástrojov finančného inžinierstva vymedzených v článku 78 ods. 6 prvom pododseku môžu považovať za výdavky hradené pri vytvorení fondov alebo holdingových fondov alebo ako príspevok do týchto fondov alebo holdingových fondov za podmienok stanovených v treťom pododseku tohto odseku.

Výdavky uvedené v prvom a druhom pododseku musia spĺňať tieto podmienky:

a)

takéto výdavky sú oprávnené na základe pravidiel oprávnenosti stanovených na základe odseku 4;

| b) | výška výdavkov je riadne doložená účtovnými dokladmi, ktorých dôkazná hodnota je rovnocenná faktúram, bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia stanovené v osobitných nariadeniach; |
| --- | --- |

b)

výška výdavkov je riadne doložená účtovnými dokladmi, ktorých dôkazná hodnota je rovnocenná faktúram, bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia stanovené v osobitných nariadeniach;

| c) | v prípade nefinančných príspevkov spolufinancovanie z fondov nepresahuje celkové oprávnené výdavky po odpočítaní hodnoty takýchto príspevkov.“ |
| --- | --- |

c)

v prípade nefinančných príspevkov spolufinancovanie z fondov nepresahuje celkové oprávnené výdavky po odpočítaní hodnoty takýchto príspevkov.“

| 4. | Článok 78 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | v článku 78 ods. 1 sa posledná veta prvého pododseku nahrádza takto:
  „Výdavky príjemcov sú vydokladované prijatými faktúrami alebo účtovnými dokladmi, ktoré majú rovnocennú dôkaznú hodnotu, pokiaľ nie je v osobitných nariadeniach pre každý fond ustanovené inak.“; |
| --- | --- | --- |

4.

Článok 78 sa mení a dopĺňa takto:

a)

v článku 78 ods. 1 sa posledná veta prvého pododseku nahrádza takto:

„Výdavky príjemcov sú vydokladované prijatými faktúrami alebo účtovnými dokladmi, ktoré majú rovnocennú dôkaznú hodnotu, pokiaľ nie je v osobitných nariadeniach pre každý fond ustanovené inak.“;

| b) | v článku 78 ods. 2 sa písmeno b) vypúšťa; |
| --- | --- |

b)

v článku 78 ods. 2 sa písmeno b) vypúšťa;

| c) | článok 78 ods. 4 sa nahrádza takto:
  „4.   Ak v súlade s článkom 41 ods. 3 Komisia odmietne poskytnúť finančný príspevok na veľký projekt, výkaz výdavkov sa po prijatí rozhodnutia Komisie musí zodpovedajúcim spôsobom opraviť.“ |
| --- | --- |

c)

článok 78 ods. 4 sa nahrádza takto:

„4.   Ak v súlade s článkom 41 ods. 3 Komisia odmietne poskytnúť finančný príspevok na veľký projekt, výkaz výdavkov sa po prijatí rozhodnutia Komisie musí zodpovedajúcim spôsobom opraviť.“

| 5. | V článku 82 ods. 1 druhom pododseku sa písmená a), b) a c) nahrádzajú týmto znením:






  „a) | pre členské štáty Európskej únie v zložení pred 1. májom 2004: 2 % z príspevku zo štrukturálnych fondov na operačný program v roku 2007, 3 % z príspevku zo štrukturálnych fondov na operačný program v roku 2008 a 2,5 % z príspevku zo štrukturálnych fondov na operačný program v roku 2009; |
| --- | --- | --- |

5.

V článku 82 ods. 1 druhom pododseku sa písmená a), b) a c) nahrádzajú týmto znením:

„a)

pre členské štáty Európskej únie v zložení pred 1. májom 2004: 2 % z príspevku zo štrukturálnych fondov na operačný program v roku 2007, 3 % z príspevku zo štrukturálnych fondov na operačný program v roku 2008 a 2,5 % z príspevku zo štrukturálnych fondov na operačný program v roku 2009;

| b) | pre členské štáty, ktoré pristúpili k Európskej únii 1. mája 2004 alebo neskôr: 2 % z príspevku zo štrukturálnych fondov na operačný program v roku 2007, 3 % z príspevku zo štrukturálnych fondov na operačný program v roku 2008 a 4 % z príspevku zo štrukturálnych fondov na operačný program v roku 2009; |
| --- | --- |

b)

pre členské štáty, ktoré pristúpili k Európskej únii 1. mája 2004 alebo neskôr: 2 % z príspevku zo štrukturálnych fondov na operačný program v roku 2007, 3 % z príspevku zo štrukturálnych fondov na operačný program v roku 2008 a 4 % z príspevku zo štrukturálnych fondov na operačný program v roku 2009;

| c) | ak operačný program spadá do rámca cieľa Európska územná spolupráca a aspoň jeden z účastníkov je členským štátom, ktorý pristúpil k Európskej únii 1. mája 2004 alebo neskôr, 2 % z príspevku z EFRZ na operačný program v roku 2007, 3 % z príspevku z EFRZ na operačný program v roku 2008 a 4 % z príspevku z EFRZ na operačný program v roku 2009.“ |
| --- | --- |

c)

ak operačný program spadá do rámca cieľa Európska územná spolupráca a aspoň jeden z účastníkov je členským štátom, ktorý pristúpil k Európskej únii 1. mája 2004 alebo neskôr, 2 % z príspevku z EFRZ na operačný program v roku 2007, 3 % z príspevku z EFRZ na operačný program v roku 2008 a 4 % z príspevku z EFRZ na operačný program v roku 2009.“

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 1 ods. 3 a článok 1 ods. 4 písm. a) sa však uplatňujú s účinnosťou od 1. augusta 2006.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Luxemburgu 7. apríla 2009

Za Radu

predseda

K. SCHWARZENBERG

---

(1)  Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25.

1

---

| 8.4.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 94/13 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 94/13

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 285/2009

zo 7. apríla 2009,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1580/2007 z 21. decembra 2007, ktorým sa ustanovujú vykonávacie pravidlá pre nariadenia Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v sektore ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 138 ods. 1,

keďže:

V súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní sa nariadením (ES) č. 1580/2007 ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanoví paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XV k uvedenému nariadeniu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 138 nariadenia (ES) č. 1580/2007 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 8. apríla 2009.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 7. apríla 2009

Za Komisiu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | JO | 88,9 |
| MA | 50,7 |
| SN | 208,5 |
| TN | 129,8 |
| TR | 105,8 |
| ZZ | 116,7 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 51,1 |
| TR | 136,5 |
| ZZ | 114,4 |
| 0709 90 70 | MA | 64,2 |
| TR | 88,8 |
| ZZ | 76,5 |
| 0709 90 80 | EG | 60,4 |
| ZZ | 60,4 |
| 0805 10 20 | CN | 39,7 |
| EG | 43,8 |
| IL | 63,4 |
| MA | 46,5 |
| TN | 48,1 |
| TR | 76,6 |
| ZZ | 53,0 |
| 0805 50 10 | TR | 55,9 |
| ZZ | 55,9 |
| 0808 10 80 | AR | 82,2 |
| BR | 80,0 |
| CA | 110,7 |
| CL | 89,3 |
| CN | 75,2 |
| MK | 24,7 |
| NZ | 113,4 |
| US | 122,1 |
| UY | 71,7 |
| ZA | 78,7 |
| ZZ | 84,8 |
| 0808 20 50 | AR | 78,9 |
| CL | 102,0 |
| CN | 59,2 |
| UY | 52,8 |
| ZA | 95,9 |
| ZZ | 77,8 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

JO

88,9

MA

50,7

SN

208,5

TN

129,8

TR

105,8

ZZ

116,7

0707 00 05

JO

155,5

MA

51,1

TR

136,5

ZZ

114,4

0709 90 70

MA

64,2

TR

88,8

ZZ

76,5

0709 90 80

EG

60,4

ZZ

60,4

0805 10 20

CN

39,7

EG

43,8

IL

63,4

MA

46,5

TN

48,1

TR

76,6

ZZ

53,0

0805 50 10

TR

55,9

ZZ

55,9

0808 10 80

AR

82,2

BR

80,0

CA

110,7

CL

89,3

CN

75,2

MK

24,7

NZ

113,4

US

122,1

UY

71,7

ZA

78,7

ZZ

84,8

0808 20 50

AR

78,9

CL

102,0

CN

59,2

UY

52,8

ZA

95,9

ZZ

77,8

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

| 8.4.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 94/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 94/15

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 286/2009

zo 7. apríla 2009,

ktorým sa zapisujú niektoré názvy do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [Melva de Andalucía (CHZO), Caballa de Andalucía (CHZO), Ovos Moles de Aveiro (CHZO), Castagna di Vallerano (CHOP)]

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 510/2006 z 20. marca 2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín (1), a najmä na jeho článok 7 ods. 4 prvý pododsek,

keďže:

| (1) | V súlade s článkom 6 ods. 2 prvým pododsekom nariadenia (ES) č. 510/2006 a podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (ES) č. 510/2006 boli žiadosti o zápis názvov „Melva de Andalucía“ a „Caballa de Andalucía“, ktoré podalo Španielsko, žiadosť o zápis názvu „Ovos Moles de Aveiro“, ktorú podalo Portugalsko, a žiadosť o zápis názvu „Castagna di Vallerano“, ktorú podalo Taliansko, uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V súlade s článkom 6 ods. 2 prvým pododsekom nariadenia (ES) č. 510/2006 a podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (ES) č. 510/2006 boli žiadosti o zápis názvov „Melva de Andalucía“ a „Caballa de Andalucía“, ktoré podalo Španielsko, žiadosť o zápis názvu „Ovos Moles de Aveiro“, ktorú podalo Portugalsko, a žiadosť o zápis názvu „Castagna di Vallerano“, ktorú podalo Taliansko, uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2).

| (2) | Keďže Komisii nebola oznámená žiadna námietka podľa článku 7 nariadenia (ES) č. 510/2006, tieto názvy sa musia zapísať do registra, |
| --- | --- |

(2)

Keďže Komisii nebola oznámená žiadna námietka podľa článku 7 nariadenia (ES) č. 510/2006, tieto názvy sa musia zapísať do registra,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Do registra sa zapisujú názvy uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 7. apríla 2009

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 177, 12.7.2008, s. 18 (Melva de Andalucía), Ú. v. EÚ C 177, 12.7.2008, s. 21 (Caballa de Andalucía), Ú. v. EÚ C 184, 22.7.2008, s. 42 (Ovos Moles de Aveiro), Ú. v. EÚ C 190, 29.7.2008, s. 7 (Castagna di Vallerano).

2

---

PRÍLOHA

| 1. | Poľnohospodárske výrobky určené na ľudskú spotrebu, uvedené v prílohe I k zmluve:

  Trieda 1.6.   Ovocie, zelenina a obilniny v pôvodnom stave alebo spracované

  TALIANSKO
  Castagna di Vallerano (CHOP)

  Trieda 1.7.   Čerstvé ryby, mäkkýše a kôrovce a výrobky z nich

  ŠPANIELSKO
  Melva de Andalucía (CHZO)
  Caballa de Andalucía (CHZO) |
| --- | --- |

1.

Poľnohospodárske výrobky určené na ľudskú spotrebu, uvedené v prílohe I k zmluve:

Trieda 1.6.   Ovocie, zelenina a obilniny v pôvodnom stave alebo spracované

TALIANSKO

Castagna di Vallerano (CHOP)

Trieda 1.7.   Čerstvé ryby, mäkkýše a kôrovce a výrobky z nich

ŠPANIELSKO

Melva de Andalucía (CHZO)

Caballa de Andalucía (CHZO)

| 2. | Potraviny uvedené v prílohe I k nariadeniu:

  Trieda 2.4.   Chlieb, pečivo, koláče, cukrovinky, sušienky a iné pekárenské výrobky

  PORTUGALSKO
  Ovos Moles de Aveiro (CHZO) |
| --- | --- |

2.

Potraviny uvedené v prílohe I k nariadeniu:

Trieda 2.4.   Chlieb, pečivo, koláče, cukrovinky, sušienky a iné pekárenské výrobky

PORTUGALSKO

Ovos Moles de Aveiro (CHZO)

---

| 8.4.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 94/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 94/17

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 287/2009

zo 7. apríla 2009,

ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých hliníkových fólií s pôvodom v Arménsku, Brazílii a Čínskej ľudovej republike

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,

keďže:

A.   POSTUP

1.   Začatie konania

| (1) | Komisia dostala 28. mája 2008 podnet týkajúci sa dovozu hliníkových fólií s pôvodom v Arménsku, Brazílii a Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“), ktorý v súlade s článkom 5 základného nariadenia podala spoločnosť Eurométaux (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 25 %, celkovej výroby hliníkových fólií v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(1)

Komisia dostala 28. mája 2008 podnet týkajúci sa dovozu hliníkových fólií s pôvodom v Arménsku, Brazílii a Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“), ktorý v súlade s článkom 5 základného nariadenia podala spoločnosť Eurométaux (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 25 %, celkovej výroby hliníkových fólií v Spoločenstve.

| (2) | Tento podnet obsahoval dôkaz o dumpingu a z neho vyplývajúcej značnej ujmy, ktorý sa považoval za dostatočný na odôvodnenie začatia konania. |
| --- | --- |

(2)

Tento podnet obsahoval dôkaz o dumpingu a z neho vyplývajúcej značnej ujmy, ktorý sa považoval za dostatočný na odôvodnenie začatia konania.

| (3) | Konanie sa začalo 12. júla 2008 uverejnením oznámenia o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). |
| --- | --- |

(3)

Konanie sa začalo 12. júla 2008 uverejnením oznámenia o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2).

2.   Strany, ktorých sa konanie týka

| (4) | Komisia oficiálne oznámila začatie konania výrobcom v Spoločenstve, ktorí podali podnet, vyvážajúcim výrobcom v Arménsku, Brazílii a ČĽR, dovozcom, obchodníkom, používateľom, dodávateľom a známym dotknutým združeniam a zástupcom Arménska, Brazílie a ČĽR. Zainteresované strany dostali možnosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania. |
| --- | --- |

(4)

Komisia oficiálne oznámila začatie konania výrobcom v Spoločenstve, ktorí podali podnet, vyvážajúcim výrobcom v Arménsku, Brazílii a ČĽR, dovozcom, obchodníkom, používateľom, dodávateľom a známym dotknutým združeniam a zástupcom Arménska, Brazílie a ČĽR. Zainteresované strany dostali možnosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania.

| (5) | S cieľom umožniť vyvážajúcim výrobcom v Arménsku a ČĽR predložiť žiadosť o trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“) alebo o individuálne zaobchádzanie (ďalej len „IZ“), ak si to želajú, Komisia zaslala formuláre žiadosti arménskemu vyvážajúcemu výrobcovi, známym dotknutým čínskym vyvážajúcim výrobcom, arménskym a čínskym orgánom a ostatným čínskym vyvážajúcim výrobcom, ktorí sa prihlásili v lehotách stanovených v oznámení o začatí konania. Arménsky vyvážajúci výrobca a šesť čínskych vyvážajúcich výrobcov spolu so svojimi prepojenými obchodnými spoločnosťami, pokiaľ také existovali, požiadalo o THZ podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia alebo o IZ, ak by sa pri prešetrovaní zistilo, že nespĺňajú podmienky pre THZ. |
| --- | --- |

(5)

S cieľom umožniť vyvážajúcim výrobcom v Arménsku a ČĽR predložiť žiadosť o trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“) alebo o individuálne zaobchádzanie (ďalej len „IZ“), ak si to želajú, Komisia zaslala formuláre žiadosti arménskemu vyvážajúcemu výrobcovi, známym dotknutým čínskym vyvážajúcim výrobcom, arménskym a čínskym orgánom a ostatným čínskym vyvážajúcim výrobcom, ktorí sa prihlásili v lehotách stanovených v oznámení o začatí konania. Arménsky vyvážajúci výrobca a šesť čínskych vyvážajúcich výrobcov spolu so svojimi prepojenými obchodnými spoločnosťami, pokiaľ také existovali, požiadalo o THZ podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia alebo o IZ, ak by sa pri prešetrovaní zistilo, že nespĺňajú podmienky pre THZ.

| (6) | Vzhľadom na zjavne vysoký počet vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a dovozcov v Spoločenstve Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že v tomto prešetrovaní môže byť na stanovenie dumpingu a ujmy použitý výber vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(6)

Vzhľadom na zjavne vysoký počet vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a dovozcov v Spoločenstve Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že v tomto prešetrovaní môže byť na stanovenie dumpingu a ujmy použitý výber vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia.

| (7) | S cieľom umožniť Komisii, aby rozhodla o potrebe výberu vzorky a v kladnom prípade k nemu pristúpila, boli všetci vyvážajúci výrobcovia v ČĽR a dovozcovia v Spoločenstve vyzvaní, aby sa Komisii prihlásili a v súlade s oznámením o začatí konania poskytli základné informácie o svojich činnostiach súvisiacich s príslušným výrobkom počas obdobia od 1. júla 2007 do 30. júna 2008. |
| --- | --- |

(7)

S cieľom umožniť Komisii, aby rozhodla o potrebe výberu vzorky a v kladnom prípade k nemu pristúpila, boli všetci vyvážajúci výrobcovia v ČĽR a dovozcovia v Spoločenstve vyzvaní, aby sa Komisii prihlásili a v súlade s oznámením o začatí konania poskytli základné informácie o svojich činnostiach súvisiacich s príslušným výrobkom počas obdobia od 1. júla 2007 do 30. júna 2008.

| (8) | K výberu vzorky sa vyjadrilo šesť vyvážajúcich výrobcov v ČĽR. Jedna spoločnosť však v počiatočnej fáze odstúpila od ďalšej spolupráce pri prešetrovaní, pričom zostalo len päť vyvážajúcich výrobcov. Z toho dôvodu už nebol výber vzorky potrebný a všetky strany boli informované o tom, že k výberu vzorky sa nepristúpi. |
| --- | --- |

(8)

K výberu vzorky sa vyjadrilo šesť vyvážajúcich výrobcov v ČĽR. Jedna spoločnosť však v počiatočnej fáze odstúpila od ďalšej spolupráce pri prešetrovaní, pričom zostalo len päť vyvážajúcich výrobcov. Z toho dôvodu už nebol výber vzorky potrebný a všetky strany boli informované o tom, že k výberu vzorky sa nepristúpi.

| (9) | K výberu vzorky sa vyjadrilo osem dovozcov/používateľov. Z toho dôvodu už nebol výber vzorky potrebný a všetky strany boli informované o tom, že k výberu vzorky sa nepristúpi. |
| --- | --- |

(9)

K výberu vzorky sa vyjadrilo osem dovozcov/používateľov. Z toho dôvodu už nebol výber vzorky potrebný a všetky strany boli informované o tom, že k výberu vzorky sa nepristúpi.

| (10) | Všetkým známym dotknutým stranám a všetkým ostatným spoločnostiam, ktoré sa prihlásili v lehotách stanovených v oznámení o začatí konania, sa zaslali dotazníky. Vyplnené dotazníky zaslal jeden vyvážajúci výrobca v Arménsku, päť vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, jeden vyvážajúci výrobca v Brazílii a jeden výrobca v analogickej krajine, ktorou bolo Turecko. Úplne vyplnené dotazníky zaslalo aj 6 výrobcov v Spoločenstve a vyplnený dotazník predložilo aj 8 dovozcov/používateľov. Žiadny z konečných používateľov neposkytol Komisii žiadne informácie, ani sa v priebehu tohto prešetrovania neprihlásil. |
| --- | --- |

(10)

Všetkým známym dotknutým stranám a všetkým ostatným spoločnostiam, ktoré sa prihlásili v lehotách stanovených v oznámení o začatí konania, sa zaslali dotazníky. Vyplnené dotazníky zaslal jeden vyvážajúci výrobca v Arménsku, päť vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, jeden vyvážajúci výrobca v Brazílii a jeden výrobca v analogickej krajine, ktorou bolo Turecko. Úplne vyplnené dotazníky zaslalo aj 6 výrobcov v Spoločenstve a vyplnený dotazník predložilo aj 8 dovozcov/používateľov. Žiadny z konečných používateľov neposkytol Komisii žiadne informácie, ani sa v priebehu tohto prešetrovania neprihlásil.

| (11) | Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na dočasné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Spoločenstva, a vykonala overovania v priestoroch týchto spoločností:






  a) | Výrobcovia v Spoločenstve







  — | Alcomet PLC, Shumen, Bulharsko, |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na dočasné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Spoločenstva, a vykonala overovania v priestoroch týchto spoločností:

a)

Výrobcovia v Spoločenstve

—

Alcomet PLC, Shumen, Bulharsko,

| — | Symetal Aluminium Foil Industry S.A./Elval Hellenic Aluminium Industry S.A. Mandra Attikis, Grécko. |
| --- | --- |

—

Symetal Aluminium Foil Industry S.A./Elval Hellenic Aluminium Industry S.A. Mandra Attikis, Grécko.

| b) | Vyvážajúci výrobcovia v ČĽR







  — | Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Shanghai a Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Hebei, |
| --- | --- | --- |

b)

Vyvážajúci výrobcovia v ČĽR

—

Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Shanghai a Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Hebei,

| — | North China Aluminium Co., Ltd., Hebei (ďalej len „North China“), |
| --- | --- |

—

North China Aluminium Co., Ltd., Hebei (ďalej len „North China“),

| — | Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd., Shandong (ďalej len „Shandong“), |
| --- | --- |

—

Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd., Shandong (ďalej len „Shandong“),

| — | Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Jiangsu. |
| --- | --- |

—

Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Jiangsu.

| c) | Vyvážajúci výrobca v Arménsku







  — | Closed Joint Stock Company „Rusal-Armenal“, Jerevan (ďalej len „Armenal“) a prepojení dovozcovia vo Švajčiarsku a Rusku Rual Foil Limited, Rual Trade Limited, RTI Limited, Rusal Europe Limited a Rusal Marketing Limited. |
| --- | --- | --- |

c)

Vyvážajúci výrobca v Arménsku

—

Closed Joint Stock Company „Rusal-Armenal“, Jerevan (ďalej len „Armenal“) a prepojení dovozcovia vo Švajčiarsku a Rusku Rual Foil Limited, Rual Trade Limited, RTI Limited, Rusal Europe Limited a Rusal Marketing Limited.

| d) | Vyvážajúci výrobca v Brazílii







  — | Companhia Brasileira de Aluminio, São Paulo. |
| --- | --- | --- |

d)

Vyvážajúci výrobca v Brazílii

—

Companhia Brasileira de Aluminio, São Paulo.

| e) | Neprepojení dovozcovia/používatelia v Spoločenstve







  — | Coutinho Caro + Co International Trading GmbH, Hamburg, Nemecko, |
| --- | --- | --- |

e)

Neprepojení dovozcovia/používatelia v Spoločenstve

—

Coutinho Caro + Co International Trading GmbH, Hamburg, Nemecko,

| — | Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Nemecko, |
| --- | --- |

—

Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Nemecko,

| — | ITS Foil, Film and Paper Products bv, Apeldoorn, Holandsko, |
| --- | --- |

—

ITS Foil, Film and Paper Products bv, Apeldoorn, Holandsko,

| — | Groupe Sphere, Paríž, Francúzsko. |
| --- | --- |

—

Groupe Sphere, Paríž, Francúzsko.

| (12) | Vzhľadom na potrebu stanoviť normálnu hodnotu pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým by nemuselo byť udelené THZ, overovanie s cieľom stanoviť normálnu hodnotu na základe údajov z analogickej krajiny, v tomto prípade Turecka, sa uskutočnilo v priestoroch tejto spoločnosti:






  f) | Výrobca v Turecku







  — | Assan Demir ve Sac Sanayi A.Ș, Tuzla (teraz Assan Alüminyum Sanayi ve Ticaret A.Ș.). |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Vzhľadom na potrebu stanoviť normálnu hodnotu pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým by nemuselo byť udelené THZ, overovanie s cieľom stanoviť normálnu hodnotu na základe údajov z analogickej krajiny, v tomto prípade Turecka, sa uskutočnilo v priestoroch tejto spoločnosti:

f)

Výrobca v Turecku

—

Assan Demir ve Sac Sanayi A.Ș, Tuzla (teraz Assan Alüminyum Sanayi ve Ticaret A.Ș.).

3.   Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie

| (13) | Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2007 do 30. júna 2008 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných na posúdenie ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2005 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“). |
| --- | --- |

(13)

Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2007 do 30. júna 2008 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných na posúdenie ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2005 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

B.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

1.   Príslušný výrobok

| (14) | V oznámení o začatí konania bol príslušný výrobok vymedzený ako hliníková fólia s hrúbkou nie menšou ako 0,008 mm, ale nie väčšou ako 0,018 mm, bez podložky, valcovaná, ale ďalej už neupravená, dodávaná v kotúčoch, ktorých šírka nepresahuje 650 mm, s pôvodom v Arménsku, Brazílii a Čínskej ľudovej republiky, spravidla zaradená pod kód KN ex 7607 11 10 v čase začatia konania. |
| --- | --- |

(14)

V oznámení o začatí konania bol príslušný výrobok vymedzený ako hliníková fólia s hrúbkou nie menšou ako 0,008 mm, ale nie väčšou ako 0,018 mm, bez podložky, valcovaná, ale ďalej už neupravená, dodávaná v kotúčoch, ktorých šírka nepresahuje 650 mm, s pôvodom v Arménsku, Brazílii a Čínskej ľudovej republiky, spravidla zaradená pod kód KN ex 7607 11 10 v čase začatia konania.

| (15) | Prešetrovaním sa zistilo, že uvedený opis výrobku zahŕňa rôzne výrobky, a najmä tzv. „veľké“ a „spotrebné“ rolky. Rozdiel medzi veľkými kotúčmi a spotrebnými rolkami je najmä v hmotnosti (veľké kotúče vážia spravidla najmenej 150 kg), preto je potrebné previnúť hliníkovú fóliu na spotrebnú rolku, ktorú možno použiť na balenie a iné použitie v domácnosti. |
| --- | --- |

(15)

Prešetrovaním sa zistilo, že uvedený opis výrobku zahŕňa rôzne výrobky, a najmä tzv. „veľké“ a „spotrebné“ rolky. Rozdiel medzi veľkými kotúčmi a spotrebnými rolkami je najmä v hmotnosti (veľké kotúče vážia spravidla najmenej 150 kg), preto je potrebné previnúť hliníkovú fóliu na spotrebnú rolku, ktorú možno použiť na balenie a iné použitie v domácnosti.

| (16) | Kód KN ex 7607 11 10 uvedený v oznámení o začatí konania sa v januári 2009 rozdelil na dva kódy: ex 7607 11 11 (hliníkové fólie s hrúbkou menšou ako 0,021 mm vážiace najviac 10 kg v prípade spotrebných roliek) a ex 7607 11 19 (hliníkové fólie s hrúbkou menšou ako 0,021 mm, ale vážiace viac ako 10 kg v prípade veľkých kotúčov). Kód KN sa vzťahuje na hmotnosť rolky hliníkovej fólie, ktorá sa zhoduje s pôvodným opisom kotúča hliníkovej fólie. Oba opisy sa vzťahujú na tú istú hliníkovú fóliu, ktorá je navinutá na kotúč alebo rolku na držiaku. |
| --- | --- |

(16)

Kód KN ex 7607 11 10 uvedený v oznámení o začatí konania sa v januári 2009 rozdelil na dva kódy: ex 7607 11 11 (hliníkové fólie s hrúbkou menšou ako 0,021 mm vážiace najviac 10 kg v prípade spotrebných roliek) a ex 7607 11 19 (hliníkové fólie s hrúbkou menšou ako 0,021 mm, ale vážiace viac ako 10 kg v prípade veľkých kotúčov). Kód KN sa vzťahuje na hmotnosť rolky hliníkovej fólie, ktorá sa zhoduje s pôvodným opisom kotúča hliníkovej fólie. Oba opisy sa vzťahujú na tú istú hliníkovú fóliu, ktorá je navinutá na kotúč alebo rolku na držiaku.

| (17) | Zástupcovia nadväzujúceho výrobného odvetvia v Spoločenstve, t. j. „subjekty zaoberajúce sa prevíjaním“, tvrdili, že príslušný výrobok by mal zahŕňať aj spotrebné rolky, pretože ak sa opatrenia uložia len na dovoz hliníkových fólií s hmotnosťou viac ako 10 kg, môže to mať za následok vývoz nadväzujúcich výrobkov, t. j. hliníkových fólií s hmotnosťou menej ako 10 kg. Prevíjanie by sa uskutočňovalo vo vyvážajúcich krajinách, a nie v krajinách Spoločenstva, a preto by „subjekty zaoberajúce sa prevíjaním“ v Spoločenstve utrpeli značnú ujmu. Tejto záležitosti sa venuje pozornosť v odôvodneniach 150 až 162. |
| --- | --- |

(17)

Zástupcovia nadväzujúceho výrobného odvetvia v Spoločenstve, t. j. „subjekty zaoberajúce sa prevíjaním“, tvrdili, že príslušný výrobok by mal zahŕňať aj spotrebné rolky, pretože ak sa opatrenia uložia len na dovoz hliníkových fólií s hmotnosťou viac ako 10 kg, môže to mať za následok vývoz nadväzujúcich výrobkov, t. j. hliníkových fólií s hmotnosťou menej ako 10 kg. Prevíjanie by sa uskutočňovalo vo vyvážajúcich krajinách, a nie v krajinách Spoločenstva, a preto by „subjekty zaoberajúce sa prevíjaním“ v Spoločenstve utrpeli značnú ujmu. Tejto záležitosti sa venuje pozornosť v odôvodneniach 150 až 162.

| (18) | Hliníková fólia sa vyrába rozvalcovaním hliníkových ingotov alebo hliníkových pásov na požadovanú hrúbku. Po vyvalcovaní sa fólia žíha za tepla, aby získala poddajnosť. Po vyvalcovaní a žíhaní sa fólia zvíja do kotúčov so šírkou nepresahujúcou 650 mm. Rozmer kotúča určuje jeho použitie, keďže používatelia fólie („subjekty zaoberajúce sa prevíjaním“) ju zvíjajú do malých konečných roliek určených na maloobchodný predaj. |
| --- | --- |

(18)

Hliníková fólia sa vyrába rozvalcovaním hliníkových ingotov alebo hliníkových pásov na požadovanú hrúbku. Po vyvalcovaní sa fólia žíha za tepla, aby získala poddajnosť. Po vyvalcovaní a žíhaní sa fólia zvíja do kotúčov so šírkou nepresahujúcou 650 mm. Rozmer kotúča určuje jeho použitie, keďže používatelia fólie („subjekty zaoberajúce sa prevíjaním“) ju zvíjajú do malých konečných roliek určených na maloobchodný predaj.

| (19) | Na základe uvedených úvah sa vyvodzuje záver, že príslušným výrobkom je hliníková fólia s hrúbkou nie menšou ako 0,021 mm, ale nie väčšou ako 0,2 mm, bez podložky, valcovaná, ale ďalej už neupravená, dodávaná v rolkách, ktorých šírka nepresahuje 650 mm a ktorých hmotnosť presahuje 10 kg, s pôvodom v Arménsku, Brazílii a Čínskej ľudovej republike, zaradená pod kód KN ex 7607 11 19 (ďalej len „príslušný výrobok“). |
| --- | --- |

(19)

Na základe uvedených úvah sa vyvodzuje záver, že príslušným výrobkom je hliníková fólia s hrúbkou nie menšou ako 0,021 mm, ale nie väčšou ako 0,2 mm, bez podložky, valcovaná, ale ďalej už neupravená, dodávaná v rolkách, ktorých šírka nepresahuje 650 mm a ktorých hmotnosť presahuje 10 kg, s pôvodom v Arménsku, Brazílii a Čínskej ľudovej republike, zaradená pod kód KN ex 7607 11 19 (ďalej len „príslušný výrobok“).

2.   Podobný výrobok

| (20) | Prešetrovaním sa preukázalo, že hliníkové fólie vyrábané a predávané v Spoločenstve výrobným odvetvím Spoločenstva, hliníkové fólie vyrábané a predávané na domácom trhu v Arménsku, Brazílii a ČĽR a hliníkové fólie dovážané do Spoločenstva z týchto krajín, ako aj hliníkové fólie vyrábané a predávané v Turecku majú v zásade tie isté základné fyzikálne a technické vlastnosti a sú určené na to isté základné konečné použitie. |
| --- | --- |

(20)

Prešetrovaním sa preukázalo, že hliníkové fólie vyrábané a predávané v Spoločenstve výrobným odvetvím Spoločenstva, hliníkové fólie vyrábané a predávané na domácom trhu v Arménsku, Brazílii a ČĽR a hliníkové fólie dovážané do Spoločenstva z týchto krajín, ako aj hliníkové fólie vyrábané a predávané v Turecku majú v zásade tie isté základné fyzikálne a technické vlastnosti a sú určené na to isté základné konečné použitie.

| (21) | Predbežný záver je teda taký, že tieto výrobky sú podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(21)

Predbežný záver je teda taký, že tieto výrobky sú podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

C.   TRHOVOHOSPODÁRSKE ZAOBCHÁDZANIE (THZ) A ANALOGICKÁ KRAJINA

| (22) | Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia sa v antidumpingových prešetrovaniach týkajúcich sa dovozu s pôvodom v Arménsku a ČĽR normálna hodnota stanovuje v súlade s odsekmi 1 až 6 uvedeného článku pre tých výrobcov, o ktorých sa zistilo, že spĺňajú kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. Len na pripomenutie uvádzame v krátkosti súhrn týchto kritérií:






  — | obchodné rozhodnutia sa prijímajú v reakcii na trhové podmienky, bez výrazného zasahovania štátu, a náklady odrážajú trhové hodnoty, |
| --- | --- | --- |

(22)

Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia sa v antidumpingových prešetrovaniach týkajúcich sa dovozu s pôvodom v Arménsku a ČĽR normálna hodnota stanovuje v súlade s odsekmi 1 až 6 uvedeného článku pre tých výrobcov, o ktorých sa zistilo, že spĺňajú kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. Len na pripomenutie uvádzame v krátkosti súhrn týchto kritérií:

—

obchodné rozhodnutia sa prijímajú v reakcii na trhové podmienky, bez výrazného zasahovania štátu, a náklady odrážajú trhové hodnoty,

| — | firmy majú jeden prehľadný súbor základných účtovných záznamov, ktoré sú nezávisle auditované v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi a ktoré sa používajú na všetky účely, |
| --- | --- |

—

firmy majú jeden prehľadný súbor základných účtovných záznamov, ktoré sú nezávisle auditované v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi a ktoré sa používajú na všetky účely,

| — | neexistujú žiadne výrazné deformácie prenesené z bývalého netrhového hospodárskeho systému, |
| --- | --- |

—

neexistujú žiadne výrazné deformácie prenesené z bývalého netrhového hospodárskeho systému,

| — | zákony o bankrote a zákony o vlastníctve majetku zabezpečujú stabilitu a právnu istotu a |
| --- | --- |

—

zákony o bankrote a zákony o vlastníctve majetku zabezpečujú stabilitu a právnu istotu a

| — | prepočty výmenných kurzov sa vykonávajú na základe trhových sadzieb. |
| --- | --- |

—

prepočty výmenných kurzov sa vykonávajú na základe trhových sadzieb.

| (23) | Jediný arménsky spolupracujúci vyvážajúci výrobca a päť vyvážajúcich výrobcov z ČĽR spolupracujúcich v tomto konaní požiadalo o THZ a vyplnilo formulár žiadosti o THZ pre vyvážajúcich výrobcov v stanovených lehotách. |
| --- | --- |

(23)

Jediný arménsky spolupracujúci vyvážajúci výrobca a päť vyvážajúcich výrobcov z ČĽR spolupracujúcich v tomto konaní požiadalo o THZ a vyplnilo formulár žiadosti o THZ pre vyvážajúcich výrobcov v stanovených lehotách.

| (24) | Spoločnosť Armenal, jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca v Arménsku, uviedla, že uplatňovanie článku 2 ods. 7 v prípade Arménska bolo nezákonné, pretože podľa pravidiel Svetovej obchodnej organizácie (WTO) by sa malo Arménsko považovať za krajinu so štatútom trhového hospodárstva. |
| --- | --- |

(24)

Spoločnosť Armenal, jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca v Arménsku, uviedla, že uplatňovanie článku 2 ods. 7 v prípade Arménska bolo nezákonné, pretože podľa pravidiel Svetovej obchodnej organizácie (WTO) by sa malo Arménsko považovať za krajinu so štatútom trhového hospodárstva.

| (25) | Avšak zaobchádzanie s Arménskom ako s transformujúcim sa hospodárstvom je v súlade so základným nariadením, v ktorom sa výslovne uvádza Arménsko v poznámke pod čiarou k článku 2 ods. 7 písm. a). Tento argument sa preto zamieta. |
| --- | --- |

(25)

Avšak zaobchádzanie s Arménskom ako s transformujúcim sa hospodárstvom je v súlade so základným nariadením, v ktorom sa výslovne uvádza Arménsko v poznámke pod čiarou k článku 2 ods. 7 písm. a). Tento argument sa preto zamieta.

| (26) | Pokiaľ ide o všetkých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v Arménsku a ČĽR, Komisia získala všetky informácie, ktoré považovala za nevyhnutné, a informácie predložené v žiadosti o THZ overila v priestoroch príslušných spoločností. |
| --- | --- |

(26)

Pokiaľ ide o všetkých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v Arménsku a ČĽR, Komisia získala všetky informácie, ktoré považovala za nevyhnutné, a informácie predložené v žiadosti o THZ overila v priestoroch príslušných spoločností.

1.   Arménsko

| (27) | Žiadosť o THZ, ktorú podala spoločnosť Armenal, bola zamietnutá z dôvodu nesplnenia kritérií 2 a 3. V prípade kritéria 2 účty spoločnosti za rok 2006 obsahovali nepriaznivé stanovisko audítorov a spoločnosť neposkytla auditované účty za rok 2007. |
| --- | --- |

(27)

Žiadosť o THZ, ktorú podala spoločnosť Armenal, bola zamietnutá z dôvodu nesplnenia kritérií 2 a 3. V prípade kritéria 2 účty spoločnosti za rok 2006 obsahovali nepriaznivé stanovisko audítorov a spoločnosť neposkytla auditované účty za rok 2007.

| (28) | Spoločnosť tvrdila, že súlad s procesom auditu (vykonaného v roku 2006) a záväzok zaslať auditované účty za rok 2007 v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardami (IAS) je postačujúci na splnenie požiadaviek kritéria 2. Okrem toho táto spoločnosť tvrdila, že ak aj audítor predloží nepriaznivé stanovisko k súladu účtov s medzinárodnými účtovnými štandardmi, skutočnosť, že boli podrobené auditu v súlade s medzinárodnými audítorskými štandardmi je postačujúca na splnenie požiadaviek kritéria 2. |
| --- | --- |

(28)

Spoločnosť tvrdila, že súlad s procesom auditu (vykonaného v roku 2006) a záväzok zaslať auditované účty za rok 2007 v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardami (IAS) je postačujúci na splnenie požiadaviek kritéria 2. Okrem toho táto spoločnosť tvrdila, že ak aj audítor predloží nepriaznivé stanovisko k súladu účtov s medzinárodnými účtovnými štandardmi, skutočnosť, že boli podrobené auditu v súlade s medzinárodnými audítorskými štandardmi je postačujúca na splnenie požiadaviek kritéria 2.

| (29) | Tento argument nie je možné akceptovať. Po prvé, spoločnosť napriek žiadosti Komisie nepredložila auditované účty za rok 2007, a po druhé, pokiaľ ide o auditované účty za rok 2006, treba pamätať na to, že článok 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia je výnimka a ako taký sa musí vykladať jednoznačne. Je jasné, že účty by nemali byť podrobené auditu len v súlade s medzinárodnými audítorskými štandardmi, ale mali by byť pripravené aj v súlade s IAS. Toto tvrdenie sa preto zamieta. |
| --- | --- |

(29)

Tento argument nie je možné akceptovať. Po prvé, spoločnosť napriek žiadosti Komisie nepredložila auditované účty za rok 2007, a po druhé, pokiaľ ide o auditované účty za rok 2006, treba pamätať na to, že článok 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia je výnimka a ako taký sa musí vykladať jednoznačne. Je jasné, že účty by nemali byť podrobené auditu len v súlade s medzinárodnými audítorskými štandardmi, ale mali by byť pripravené aj v súlade s IAS. Toto tvrdenie sa preto zamieta.

| (30) | Pokiaľ ide o kritérium 3, prešetrovaním sa zistilo, že cena zaplatená štátu za značný percentuálny podiel akcií predstavovala približne tretinu ich nominálnej hodnoty a spoločnosť dostala zdarma pozemok od štátu. Tvrdilo sa, že hodnota, za ktorú boli akcie nadobudnuté, bola trhová hodnota a navyše výsledné deformácie neboli výrazné. Neboli však predložené dostatočné dôkazy na odôvodnenie tohto tvrdenia. Navyše spoločnosť tvrdila, že nemôže predať príslušný pozemok bez zaplatenia katastrálnej hodnoty štátu a vplyv vlastníctva pozemku nie je významný. Tento argument nemožno akceptovať, keďže, ako už bolo uvedené, pozemok predstavuje kľúčové aktívum a má priamy a značný vplyv na schopnosť spoločnosti vykonávať činnosť, a tým aj na jej finančnú situáciu. |
| --- | --- |

(30)

Pokiaľ ide o kritérium 3, prešetrovaním sa zistilo, že cena zaplatená štátu za značný percentuálny podiel akcií predstavovala približne tretinu ich nominálnej hodnoty a spoločnosť dostala zdarma pozemok od štátu. Tvrdilo sa, že hodnota, za ktorú boli akcie nadobudnuté, bola trhová hodnota a navyše výsledné deformácie neboli výrazné. Neboli však predložené dostatočné dôkazy na odôvodnenie tohto tvrdenia. Navyše spoločnosť tvrdila, že nemôže predať príslušný pozemok bez zaplatenia katastrálnej hodnoty štátu a vplyv vlastníctva pozemku nie je významný. Tento argument nemožno akceptovať, keďže, ako už bolo uvedené, pozemok predstavuje kľúčové aktívum a má priamy a značný vplyv na schopnosť spoločnosti vykonávať činnosť, a tým aj na jej finančnú situáciu.

| (31) | Na základe uvedeného sa preto usúdilo, že žiadosť spoločnosti Rusal Armenal o THZ by sa mala zamietnuť. Uskutočnili sa konzultácie s poradným výborom, ktorý nevzniesol žiadne námietky proti tomuto záveru. |
| --- | --- |

(31)

Na základe uvedeného sa preto usúdilo, že žiadosť spoločnosti Rusal Armenal o THZ by sa mala zamietnuť. Uskutočnili sa konzultácie s poradným výborom, ktorý nevzniesol žiadne námietky proti tomuto záveru.

2.   ČĽR: Trhovohospodárske zaobchádzanie

| (32) | Všetkým piatim spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom v ČĽR sa žiadosť o THZ zamietla z dôvodu, že náklady na hlavný vstupný materiál, primárny hliník, neodrážali v podstate trhové hodnoty, ako sa to vyžaduje podľa článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. Prešetrovaním v súvislosti s THZ sa stanovilo, že k tomu došlo zasahovaním štátu do trhu s hliníkom v ČĽR. Ceny primárneho hliníka sú založené na cenách hliníka na štátom kontrolovanej šanghajskej burze s neželeznými kovmi vyhradenej pre čínskych obchodníkov, zatiaľ čo svetové ceny primárneho hliníka sú založené na cenách na londýnskej burze s kovmi. Ceny na londýnskej burze s kovmi boli počas OP mesačne v priemere o viac ako 21 % vyššie ako na šanghajskej burze s neželeznými kovmi. Okrem toho primárny hliník nepodlieha refundácii DPH a vzťahuje sa naň vývozná daň vo výške 15 %. V dôsledku toho sa prevažná väčšina výroby primárneho hliníka predáva na čínskom trhu, čo spôsobuje pokles domácej ceny primárneho hliníka a významnú výhodu z hľadiska nákladov pre výrobcov hliníkových fólií so sídlom v ČĽR. Treba pripomenúť, že primárny hliník predstavuje približne 70 % nákladov na výrobu hliníkových fólií, a tento rozdiel znamená pre čínskych výrobcov úsporu nákladov vo výške približne 14 %, čo je na trhu s komoditami, akým je trh s hliníkovými fóliami, významné percento. |
| --- | --- |

(32)

Všetkým piatim spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom v ČĽR sa žiadosť o THZ zamietla z dôvodu, že náklady na hlavný vstupný materiál, primárny hliník, neodrážali v podstate trhové hodnoty, ako sa to vyžaduje podľa článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. Prešetrovaním v súvislosti s THZ sa stanovilo, že k tomu došlo zasahovaním štátu do trhu s hliníkom v ČĽR. Ceny primárneho hliníka sú založené na cenách hliníka na štátom kontrolovanej šanghajskej burze s neželeznými kovmi vyhradenej pre čínskych obchodníkov, zatiaľ čo svetové ceny primárneho hliníka sú založené na cenách na londýnskej burze s kovmi. Ceny na londýnskej burze s kovmi boli počas OP mesačne v priemere o viac ako 21 % vyššie ako na šanghajskej burze s neželeznými kovmi. Okrem toho primárny hliník nepodlieha refundácii DPH a vzťahuje sa naň vývozná daň vo výške 15 %. V dôsledku toho sa prevažná väčšina výroby primárneho hliníka predáva na čínskom trhu, čo spôsobuje pokles domácej ceny primárneho hliníka a významnú výhodu z hľadiska nákladov pre výrobcov hliníkových fólií so sídlom v ČĽR. Treba pripomenúť, že primárny hliník predstavuje približne 70 % nákladov na výrobu hliníkových fólií, a tento rozdiel znamená pre čínskych výrobcov úsporu nákladov vo výške približne 14 %, čo je na trhu s komoditami, akým je trh s hliníkovými fóliami, významné percento.

| (33) | Okrem predtým opísanej všeobecnej situácie tri ďalšie spoločnosti nespĺňajú ostatné požiadavky v rámci kritéria 1. V prípade jednej z nich výrazne zasahuje do jej obchodných rozhodnutí štát; jedna dostala pri nákupe hlavného vybavenia rozsiahle subvencie; a stále aktíva tretej spoločnosti neodrážali trhové hodnoty. |
| --- | --- |

(33)

Okrem predtým opísanej všeobecnej situácie tri ďalšie spoločnosti nespĺňajú ostatné požiadavky v rámci kritéria 1. V prípade jednej z nich výrazne zasahuje do jej obchodných rozhodnutí štát; jedna dostala pri nákupe hlavného vybavenia rozsiahle subvencie; a stále aktíva tretej spoločnosti neodrážali trhové hodnoty.

| (34) | Jedna spoločnosť nesplnila kritérium 2, keďže sa zistili jednoznačné účtovné chyby, ku ktorým audítori nepredložili pripomienky. |
| --- | --- |

(34)

Jedna spoločnosť nesplnila kritérium 2, keďže sa zistili jednoznačné účtovné chyby, ku ktorým audítori nepredložili pripomienky.

| (35) | Požiadavky v rámci kritéria 3 nesplnili dve spoločnosti. V prípade jednej spoločnosti mali deformácie vplyv na jej práva na užívanie pozemku. Keď spoločnosť zmenila v roku 1993 právnu formu, nepreviedla práva na užívanie pozemku priamo na nový subjekt, ako by to bolo bežnou praxou. V skutočnosti boli práva na užívanie pozemku prevedené až po desiatich rokoch. Zmluva neobsahovala žiadnu doložku o pokute v prípade, že nedôjde k prevodu listín. Navyše počas roka 2004 neuhradila zálohu dane z príjmu, ktorej úhrada sa vyžadovala buď štvrťročne, alebo na konci roka. Spoločnosť tvrdí, že zistené nezrovnalosti týkajúce sa prevodu práv na užívanie pozemku nemajú relevantný vplyv na účty a omeškanie prevodu bolo de jure, ale nie de facto. Avšak schopnosť využívať kľúčové aktívum, akým je pozemok, má sama osebe priamy a významný vplyv na schopnosť spoločnosti vykonávať činnosť, a tým aj na jej finančnú situáciu. |
| --- | --- |

(35)

Požiadavky v rámci kritéria 3 nesplnili dve spoločnosti. V prípade jednej spoločnosti mali deformácie vplyv na jej práva na užívanie pozemku. Keď spoločnosť zmenila v roku 1993 právnu formu, nepreviedla práva na užívanie pozemku priamo na nový subjekt, ako by to bolo bežnou praxou. V skutočnosti boli práva na užívanie pozemku prevedené až po desiatich rokoch. Zmluva neobsahovala žiadnu doložku o pokute v prípade, že nedôjde k prevodu listín. Navyše počas roka 2004 neuhradila zálohu dane z príjmu, ktorej úhrada sa vyžadovala buď štvrťročne, alebo na konci roka. Spoločnosť tvrdí, že zistené nezrovnalosti týkajúce sa prevodu práv na užívanie pozemku nemajú relevantný vplyv na účty a omeškanie prevodu bolo de jure, ale nie de facto. Avšak schopnosť využívať kľúčové aktívum, akým je pozemok, má sama osebe priamy a významný vplyv na schopnosť spoločnosti vykonávať činnosť, a tým aj na jej finančnú situáciu.

| (36) | Druhá spoločnosť dostala osvedčenie o práve na užívanie pozemku predtým, ako ho v plnej miere zaplatila, a použila toto osvedčenie na získanie hypotéky od štátnej banky. |
| --- | --- |

(36)

Druhá spoločnosť dostala osvedčenie o práve na užívanie pozemku predtým, ako ho v plnej miere zaplatila, a použila toto osvedčenie na získanie hypotéky od štátnej banky.

| (37) | Komisia oficiálne oznámila výsledky zistení v súvislosti s THZ príslušným vyvážajúcim výrobcom v ČĽR, orgánom ČĽR a navrhovateľovi. Takisto dostali príležitosť predložiť písomné stanoviská a požiadať o vypočutie, ak existovali osobitné dôvody, pre ktoré mali byť vypočuté. |
| --- | --- |

(37)

Komisia oficiálne oznámila výsledky zistení v súvislosti s THZ príslušným vyvážajúcim výrobcom v ČĽR, orgánom ČĽR a navrhovateľovi. Takisto dostali príležitosť predložiť písomné stanoviská a požiadať o vypočutie, ak existovali osobitné dôvody, pre ktoré mali byť vypočuté.

| (38) | Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že porovnanie cien hliníka by malo byť porovnanie ceny na londýnskej burze s kovmi bez DPH s cenou na šanghajskej burze s neželeznými kovmi vrátane DPH. To by samozrejme znížilo rozdiel v cene zistenej počas obdobia prešetrovania, ale toto tvrdenie sa zamietlo z dôvodu náležitej porovnateľnosti oboch búrz. |
| --- | --- |

(38)

Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že porovnanie cien hliníka by malo byť porovnanie ceny na londýnskej burze s kovmi bez DPH s cenou na šanghajskej burze s neželeznými kovmi vrátane DPH. To by samozrejme znížilo rozdiel v cene zistenej počas obdobia prešetrovania, ale toto tvrdenie sa zamietlo z dôvodu náležitej porovnateľnosti oboch búrz.

| (39) | Viaceré strany takisto uviedli, že zistenie týkajúce sa cien hliníka nie je konzistentné s praxou Komisie, pretože v predchádzajúcich prípadoch fúzie (analyzovaných na základe pravidiel hospodárskej súťaže) Komisia usúdila, že trh s primárnym hliníkom je celosvetový. Avšak podľa formulácie rozhodnutia Komisie z roku 2007 týkajúceho sa fúzie Rio Tinto/Alcan (3) nepredložila námietku voči šanghajskej burze s neželeznými kovmi žiadna z príslušných strán, a preto nebolo možné, aby ju Komisia analyzovala. Ale aj keby bola táto otázka nastolená, závery Komisie v prípadoch hospodárskej súťaže týkajúce sa príslušných územných trhov sa prijímajú na základe oznámenia, ktoré sa uplatňuje iba na účely práva hospodárskej súťaže (4), a ustanovenia tohto oznámenia sa nevyhnutne neuplatňujú na právo nástrojov ochrany obchodu (NOO) ani nie sú relevantné pre toto právo. Toto tvrdenie sa preto zamieta. |
| --- | --- |

(39)

Viaceré strany takisto uviedli, že zistenie týkajúce sa cien hliníka nie je konzistentné s praxou Komisie, pretože v predchádzajúcich prípadoch fúzie (analyzovaných na základe pravidiel hospodárskej súťaže) Komisia usúdila, že trh s primárnym hliníkom je celosvetový. Avšak podľa formulácie rozhodnutia Komisie z roku 2007 týkajúceho sa fúzie Rio Tinto/Alcan (3) nepredložila námietku voči šanghajskej burze s neželeznými kovmi žiadna z príslušných strán, a preto nebolo možné, aby ju Komisia analyzovala. Ale aj keby bola táto otázka nastolená, závery Komisie v prípadoch hospodárskej súťaže týkajúce sa príslušných územných trhov sa prijímajú na základe oznámenia, ktoré sa uplatňuje iba na účely práva hospodárskej súťaže (4), a ustanovenia tohto oznámenia sa nevyhnutne neuplatňujú na právo nástrojov ochrany obchodu (NOO) ani nie sú relevantné pre toto právo. Toto tvrdenie sa preto zamieta.

| (40) | Na základe uvedených skutočností žiadna zo spoločností v ČĽR, ktoré požiadali o THZ, nevedela preukázať, že spĺňa kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. Dospelo sa preto k záveru, že žiadnej z týchto spoločností by sa nemalo udeliť THZ. Uskutočnili sa konzultácie s poradným výborom, ktorý nevzniesol žiadne námietky proti týmto záverom. |
| --- | --- |

(40)

Na základe uvedených skutočností žiadna zo spoločností v ČĽR, ktoré požiadali o THZ, nevedela preukázať, že spĺňa kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. Dospelo sa preto k záveru, že žiadnej z týchto spoločností by sa nemalo udeliť THZ. Uskutočnili sa konzultácie s poradným výborom, ktorý nevzniesol žiadne námietky proti týmto záverom.

3.   ČĽR a Arménsko: Individuálne zaobchádzanie

| (41) | Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa stanovuje prípadné celoštátne clo pre krajiny, na ktoré sa vzťahuje článok 2 ods. 7 základného nariadenia, s výnimkou prípadov, keď môžu spoločnosti preukázať v súlade s článkom 9 ods. 5 základného nariadenia, že ich vývozné ceny a množstvá, ako aj podmienky predaja sú určované na základe slobodného uváženia, že prepočty výmenných kurzov sa vykonávajú podľa trhových sadzieb a že akékoľvek zasahovanie štátu nie je také, aby dovoľovalo obchádzanie opatrení v prípadoch, keď sú vývozcom uložené rozdielne colné sadzby. |
| --- | --- |

(41)

Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa stanovuje prípadné celoštátne clo pre krajiny, na ktoré sa vzťahuje článok 2 ods. 7 základného nariadenia, s výnimkou prípadov, keď môžu spoločnosti preukázať v súlade s článkom 9 ods. 5 základného nariadenia, že ich vývozné ceny a množstvá, ako aj podmienky predaja sú určované na základe slobodného uváženia, že prepočty výmenných kurzov sa vykonávajú podľa trhových sadzieb a že akékoľvek zasahovanie štátu nie je také, aby dovoľovalo obchádzanie opatrení v prípadoch, keď sú vývozcom uložené rozdielne colné sadzby.

| (42) | Všetci vyvážajúci výrobcovia, ktorí požiadali o THZ, požiadali aj o IZ v prípade, ak by im nebolo udelené THZ. Na základe dostupných informácií bolo dočasne ustanovené, že spoločnosť v Arménsku a štyri z piatich spoločností v ČĽR splnili všetky požiadavky na udelenie IZ. Jednej spoločnosti v ČĽR sa IZ neudelilo z dôvodu významného zasahovania štátu do jej obchodných rozhodnutí. |
| --- | --- |

(42)

Všetci vyvážajúci výrobcovia, ktorí požiadali o THZ, požiadali aj o IZ v prípade, ak by im nebolo udelené THZ. Na základe dostupných informácií bolo dočasne ustanovené, že spoločnosť v Arménsku a štyri z piatich spoločností v ČĽR splnili všetky požiadavky na udelenie IZ. Jednej spoločnosti v ČĽR sa IZ neudelilo z dôvodu významného zasahovania štátu do jej obchodných rozhodnutí.

4.   Analogická krajina

| (43) | Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebolo udelené THZ, musí stanoviť na základe domácich cien alebo vytvorenej normálnej hodnoty v analogickej krajine. |
| --- | --- |

(43)

Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebolo udelené THZ, musí stanoviť na základe domácich cien alebo vytvorenej normálnej hodnoty v analogickej krajine.

| (44) | V oznámení o začatí konania Komisia oznámila svoj zámer použiť Turecko ako vhodnú analogickú krajinu na účely stanovenia normálnej hodnoty a vyzvala zainteresované strany, aby sa k tomu vyjadrili. |
| --- | --- |

(44)

V oznámení o začatí konania Komisia oznámila svoj zámer použiť Turecko ako vhodnú analogickú krajinu na účely stanovenia normálnej hodnoty a vyzvala zainteresované strany, aby sa k tomu vyjadrili.

| (45) | Spoločnosť Armenal navrhla Rusko ako vhodnejšiu analogickú krajinu v prípade Arménska a odôvodnila to tým, že Rusko a Arménsko majú podobné podmienky prístupu k surovinám na príslušný výrobok a používajú rovnakú technológiu a know-how, keďže Armenal je dcérska spoločnosť skupiny Rusal, ktorá je najväčším ruským výrobcom hliníkových fólií. Spoločnosť Armenal takisto uviedla, že vedúca pozícia spoločnosti Rusal na ruskom trhu je podobná ako vedúca pozícia spoločnosti Armenal na arménskom trhu a ruský aj arménsky trh a predaj je ovplyvnený masívnym zvyšujúcim sa čínskym vývozom za nízke ceny. Žiadne z týchto tvrdení však nebolo náležite odôvodnené. Prešetrovaním sa takisto preukázalo, že domáci trh s príslušným výrobkom v Rusku je malý, a že je menší ako trh s príslušným výrobkom v Turecku. |
| --- | --- |

(45)

Spoločnosť Armenal navrhla Rusko ako vhodnejšiu analogickú krajinu v prípade Arménska a odôvodnila to tým, že Rusko a Arménsko majú podobné podmienky prístupu k surovinám na príslušný výrobok a používajú rovnakú technológiu a know-how, keďže Armenal je dcérska spoločnosť skupiny Rusal, ktorá je najväčším ruským výrobcom hliníkových fólií. Spoločnosť Armenal takisto uviedla, že vedúca pozícia spoločnosti Rusal na ruskom trhu je podobná ako vedúca pozícia spoločnosti Armenal na arménskom trhu a ruský aj arménsky trh a predaj je ovplyvnený masívnym zvyšujúcim sa čínskym vývozom za nízke ceny. Žiadne z týchto tvrdení však nebolo náležite odôvodnené. Prešetrovaním sa takisto preukázalo, že domáci trh s príslušným výrobkom v Rusku je malý, a že je menší ako trh s príslušným výrobkom v Turecku.

| (46) | Ako alternatívnu voľbu k Rusku ako analogickej krajine spoločnosť Armenal navrhla Turecko ako druhú vhodnú voľbu. |
| --- | --- |

(46)

Ako alternatívnu voľbu k Rusku ako analogickej krajine spoločnosť Armenal navrhla Turecko ako druhú vhodnú voľbu.

| (47) | Spoločnosti patriace do skupiny Alcoa navrhli Indiu ako vhodnejšiu analogickú krajinu v prípade ČĽR. Zistilo sa, že indický trh nie je výrazne väčší ako turecký a že hospodárska súťaž sa výrazne zvyšuje vplyvom čínskeho dovozu. Ďalšími dodávateľmi pre indický trh sú malé a stredné podniky, z ktorých väčšina nemá žiadne valcovne a používajú dovážaný čínsky materiál v podobe veľkých kotúčov alebo priamo v malých rolkách. Z tohto dôvodu sa Rusko ani India nepovažujú za vhodnú analogickú krajinu. |
| --- | --- |

(47)

Spoločnosti patriace do skupiny Alcoa navrhli Indiu ako vhodnejšiu analogickú krajinu v prípade ČĽR. Zistilo sa, že indický trh nie je výrazne väčší ako turecký a že hospodárska súťaž sa výrazne zvyšuje vplyvom čínskeho dovozu. Ďalšími dodávateľmi pre indický trh sú malé a stredné podniky, z ktorých väčšina nemá žiadne valcovne a používajú dovážaný čínsky materiál v podobe veľkých kotúčov alebo priamo v malých rolkách. Z tohto dôvodu sa Rusko ani India nepovažujú za vhodnú analogickú krajinu.

| (48) | Komisia následne preskúmala, či je Turecko vhodnou analogickou krajinou. Dospela k záveru, že Turecko napriek tomu, že má len jedného výrobcu príslušného výrobku, je otvoreným trhom s nízkym dovozným clom a významným dovozom z tretích krajín. Okrem toho sa pri prešetrovaní nenašiel žiadny dôvod, ako napríklad nadmerne vysoké náklady na suroviny alebo energiu, pre ktorý by sa Turecko nemohlo považovať za vhodnú krajinu na účely stanovenia normálnej hodnoty. |
| --- | --- |

(48)

Komisia následne preskúmala, či je Turecko vhodnou analogickou krajinou. Dospela k záveru, že Turecko napriek tomu, že má len jedného výrobcu príslušného výrobku, je otvoreným trhom s nízkym dovozným clom a významným dovozom z tretích krajín. Okrem toho sa pri prešetrovaní nenašiel žiadny dôvod, ako napríklad nadmerne vysoké náklady na suroviny alebo energiu, pre ktorý by sa Turecko nemohlo považovať za vhodnú krajinu na účely stanovenia normálnej hodnoty.

| (49) | So zreteľom na uvedené sa usúdilo, že Turecko je na účely tohto prešetrovania vhodnejšou analogickou krajinou. Žiadna ďalšia zainteresovaná strana netrvala na tom, aby sa ako vhodná analogická krajina pre toto prešetrovanie vybrala India a spoločnosť Armenal usúdila, že Turecko by mohlo byť takisto vhodnou voľbou. |
| --- | --- |

(49)

So zreteľom na uvedené sa usúdilo, že Turecko je na účely tohto prešetrovania vhodnejšou analogickou krajinou. Žiadna ďalšia zainteresovaná strana netrvala na tom, aby sa ako vhodná analogická krajina pre toto prešetrovanie vybrala India a spoločnosť Armenal usúdila, že Turecko by mohlo byť takisto vhodnou voľbou.

| (50) | Dotazník zaslaný všetkým výrobcom hliníkových fólií v Turecku vyplnil jeden výrobca v Turecku. |
| --- | --- |

(50)

Dotazník zaslaný všetkým výrobcom hliníkových fólií v Turecku vyplnil jeden výrobca v Turecku.

| (51) | Údaje, ktoré vo vyplnenom dotazníku predložil spolupracujúci turecký výrobca, sa overili na mieste, a zistilo sa, že ide o spoľahlivé informácie, na základe ktorých sa môže stanoviť normálna hodnota. |
| --- | --- |

(51)

Údaje, ktoré vo vyplnenom dotazníku predložil spolupracujúci turecký výrobca, sa overili na mieste, a zistilo sa, že ide o spoľahlivé informácie, na základe ktorých sa môže stanoviť normálna hodnota.

| (52) | Dospelo sa teda k predbežnému záveru, že Turecko je vhodná a primeraná analogická krajina v súlade s článkom 2 ods. 7 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(52)

Dospelo sa teda k predbežnému záveru, že Turecko je vhodná a primeraná analogická krajina v súlade s článkom 2 ods. 7 základného nariadenia.

D.   DUMPING

1.   Brazília

| (53) | V prípade jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v Brazílii sa dumping vypočítal pomocou ďalej opísanej metodiky. |
| --- | --- |

(53)

V prípade jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v Brazílii sa dumping vypočítal pomocou ďalej opísanej metodiky.

1.1.   Normálna hodnota

| (54) | V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia v súvislosti s jediným vyvážajúcim výrobcom najprv skúmala, či je domáci predaj príslušného výrobku nezávislým zákazníkom reprezentatívny, t. j. či celkový objem tohto predaja tvorí 5 % alebo viac z celkového objemu zodpovedajúceho predaja na vývoz do Spoločenstva. Domáci predaj jediného vyvážajúceho výrobcu v Brazílii bol počas obdobia prešetrovania reprezentatívny. |
| --- | --- |

(54)

V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia v súvislosti s jediným vyvážajúcim výrobcom najprv skúmala, či je domáci predaj príslušného výrobku nezávislým zákazníkom reprezentatívny, t. j. či celkový objem tohto predaja tvorí 5 % alebo viac z celkového objemu zodpovedajúceho predaja na vývoz do Spoločenstva. Domáci predaj jediného vyvážajúceho výrobcu v Brazílii bol počas obdobia prešetrovania reprezentatívny.

| (55) | Komisia následne identifikovala tie druhy výrobku predávané na domácom trhu, ktoré sú totožné alebo priamo porovnateľné s druhmi predávanými na vývoz do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(55)

Komisia následne identifikovala tie druhy výrobku predávané na domácom trhu, ktoré sú totožné alebo priamo porovnateľné s druhmi predávanými na vývoz do Spoločenstva.

| (56) | Domáci predaj daného druhu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, keď objem tohto druhu výrobku predávaný na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas obdobia prešetrovania predstavoval 5 % alebo viac z celkového objemu porovnateľného druhu výrobku predávaného na vývoz do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(56)

Domáci predaj daného druhu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, keď objem tohto druhu výrobku predávaný na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas obdobia prešetrovania predstavoval 5 % alebo viac z celkového objemu porovnateľného druhu výrobku predávaného na vývoz do Spoločenstva.

| (57) | Komisia následne preskúmala, či sa domáci predaj každého druhu hliníkovej fólie, ktorý sa predáva na domácom trhu v reprezentatívnych množstvách, môže považovať za predaj realizovaný pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Vykonalo sa to stanovením podielu ziskového domáceho predaja nezávislým zákazníkom za každý vyvážaný druh výrobku na domácom trhu počas obdobia prešetrovania. |
| --- | --- |

(57)

Komisia následne preskúmala, či sa domáci predaj každého druhu hliníkovej fólie, ktorý sa predáva na domácom trhu v reprezentatívnych množstvách, môže považovať za predaj realizovaný pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Vykonalo sa to stanovením podielu ziskového domáceho predaja nezávislým zákazníkom za každý vyvážaný druh výrobku na domácom trhu počas obdobia prešetrovania.

| (58) | Celý domáci predaj každého druhu hliníkovej fólie predávaného na domácom trhu v reprezentatívnych množstvách bol ziskový na viac ako 80 %, a preto bola normálna hodnota založená na skutočnej domácej cene všetkých transakcií počas obdobia prešetrovania. |
| --- | --- |

(58)

Celý domáci predaj každého druhu hliníkovej fólie predávaného na domácom trhu v reprezentatívnych množstvách bol ziskový na viac ako 80 %, a preto bola normálna hodnota založená na skutočnej domácej cene všetkých transakcií počas obdobia prešetrovania.

| (59) | Keď sa domáce ceny konkrétneho druhu výrobku nemohli použiť na stanovenie normálnej hodnoty, musela sa použiť iná metóda. V súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia Komisia namiesto toho vypočítala vytvorenú normálnu hodnotu ďalej opísaným spôsobom. |
| --- | --- |

(59)

Keď sa domáce ceny konkrétneho druhu výrobku nemohli použiť na stanovenie normálnej hodnoty, musela sa použiť iná metóda. V súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia Komisia namiesto toho vypočítala vytvorenú normálnu hodnotu ďalej opísaným spôsobom.

| (60) | Normálna hodnota sa vytvorila tak, že k výrobným nákladom vývozcu na vyvážané druhy, ktoré sa v prípade potreby upravili, sa pripočítala primeraná suma za predajné, všeobecné a administratívne náklady (ďalej len „PVA“) a primerané ziskové rozpätie. |
| --- | --- |

(60)

Normálna hodnota sa vytvorila tak, že k výrobným nákladom vývozcu na vyvážané druhy, ktoré sa v prípade potreby upravili, sa pripočítala primeraná suma za predajné, všeobecné a administratívne náklady (ďalej len „PVA“) a primerané ziskové rozpätie.

| (61) | Vo všetkých prípadoch sa PVA a zisk stanovili podľa metód uvedených v článku 2 ods. 6 základného nariadenia. V záujme dosiahnutia tohto cieľa Komisia preskúmala, či vzniknuté PVA a zisk realizovaný vyvážajúcim výrobcom na domácom trhu predstavovali spoľahlivé údaje a v tomto prípade Komisia stanovila, že boli primerané na stanovenie normálnej hodnoty. |
| --- | --- |

(61)

Vo všetkých prípadoch sa PVA a zisk stanovili podľa metód uvedených v článku 2 ods. 6 základného nariadenia. V záujme dosiahnutia tohto cieľa Komisia preskúmala, či vzniknuté PVA a zisk realizovaný vyvážajúcim výrobcom na domácom trhu predstavovali spoľahlivé údaje a v tomto prípade Komisia stanovila, že boli primerané na stanovenie normálnej hodnoty.

1.2.   Vývozná cena

| (62) | Vo všetkých prípadoch sa príslušný výrobok vyvážal nezávislým zákazníkom v Spoločenstve, a preto sa vývozná cena stanovila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, konkrétne na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien. |
| --- | --- |

(62)

Vo všetkých prípadoch sa príslušný výrobok vyvážal nezávislým zákazníkom v Spoločenstve, a preto sa vývozná cena stanovila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, konkrétne na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien.

1.3.   Porovnanie

| (63) | Porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa vykonalo na základe ceny zo závodu. |
| --- | --- |

(63)

Porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa vykonalo na základe ceny zo závodu.

| (64) | Na účely zabezpečenia objektívneho porovnania normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa vykonali náležité úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia vrátane úprav nákladov na nákladnú dopravu vo vyvážajúcej krajine, námornú dopravu, manipuláciu, balenie, úver a bankových poplatkov. Spoločnosť takisto požiadala o úpravu úrovne obchodovania v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. d) bodu i) základného nariadenia. Úprava úrovne jej bola dočasne udelená. |
| --- | --- |

(64)

Na účely zabezpečenia objektívneho porovnania normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa vykonali náležité úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia vrátane úprav nákladov na nákladnú dopravu vo vyvážajúcej krajine, námornú dopravu, manipuláciu, balenie, úver a bankových poplatkov. Spoločnosť takisto požiadala o úpravu úrovne obchodovania v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. d) bodu i) základného nariadenia. Úprava úrovne jej bola dočasne udelená.

1.4.   Dumpingové rozpätia

| (65) | Podľa článkov 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia sa dumpingové rozpätie pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu stanovilo na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty každého druhu výrobku a predtým uvedenej váženej priemernej vývoznej ceny každého druhu výrobku. |
| --- | --- |

(65)

Podľa článkov 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia sa dumpingové rozpätie pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu stanovilo na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty každého druhu výrobku a predtým uvedenej váženej priemernej vývoznej ceny každého druhu výrobku.

| (66) | Na stanovenie dumpingového rozpätia pre nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa najprv určila úroveň nespolupráce. Na tento účel sa objem vývozu do Spoločenstva, ktorý nahlásil spolupracujúci vyvážajúci výrobca, porovnal so zodpovedajúcimi štatistickými údajmi Eurostatu týkajúcimi sa dovozu. |
| --- | --- |

(66)

Na stanovenie dumpingového rozpätia pre nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa najprv určila úroveň nespolupráce. Na tento účel sa objem vývozu do Spoločenstva, ktorý nahlásil spolupracujúci vyvážajúci výrobca, porovnal so zodpovedajúcimi štatistickými údajmi Eurostatu týkajúcimi sa dovozu.

| (67) | Keďže úroveň spolupráce s Brazíliou bola vysoká (prakticky 100 %) a keďže nebol žiadny dôvod domnievať sa, že niektorý vyvážajúci výrobca by úmyselne nespolupracoval, považovalo sa za vhodné stanoviť zostatkové dumpingové rozpätie pre každého nespolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v Brazílii na úrovni najvyššieho rozpätia uloženého spolupracujúcemu vývozcovi. |
| --- | --- |

(67)

Keďže úroveň spolupráce s Brazíliou bola vysoká (prakticky 100 %) a keďže nebol žiadny dôvod domnievať sa, že niektorý vyvážajúci výrobca by úmyselne nespolupracoval, považovalo sa za vhodné stanoviť zostatkové dumpingové rozpätie pre každého nespolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v Brazílii na úrovni najvyššieho rozpätia uloženého spolupracujúcemu vývozcovi.

| (68) | Dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel z dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, sú predbežne takéto:






  Companhia Brasileira de Aluminio | 27,6 % |
| --- | --- | --- |
| Všetky ostatné spoločnosti | 27,6 % |

(68)

Dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel z dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, sú predbežne takéto:

Companhia Brasileira de Aluminio

27,6 %

Všetky ostatné spoločnosti

27,6 %

2.   Arménsko

2.1.   Normálna hodnota

a)   Stanovenie normálnej hodnoty pre vyvážajúceho výrobcu, ktorému nebolo udelené THZ

i)   Analogická krajina

| (69) | Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebolo udelené THZ, musí stanoviť na základe domácich cien alebo vytvorenej normálnej hodnoty v analogickej krajine. |
| --- | --- |

(69)

Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebolo udelené THZ, musí stanoviť na základe domácich cien alebo vytvorenej normálnej hodnoty v analogickej krajine.

| (70) | Na základe uvedeného sa Komisia rozhodla použiť Turecko ako vhodnú analogickú krajinu na účely stanovenia normálnej hodnoty. |
| --- | --- |

(70)

Na základe uvedeného sa Komisia rozhodla použiť Turecko ako vhodnú analogickú krajinu na účely stanovenia normálnej hodnoty.

ii)   Normálna hodnota

| (71) | Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota pre vyvážajúceho výrobcu, ktorému nebolo udelené THZ, stanovila na základe overených informácií získaných od výrobcu v analogickej krajine, t. j. na základe cien zaplatených alebo splatných na tureckom trhu za porovnateľné druhy výrobku v súlade s metodikou uvedenou v odôvodneniach 43 až 52. |
| --- | --- |

(71)

Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota pre vyvážajúceho výrobcu, ktorému nebolo udelené THZ, stanovila na základe overených informácií získaných od výrobcu v analogickej krajine, t. j. na základe cien zaplatených alebo splatných na tureckom trhu za porovnateľné druhy výrobku v súlade s metodikou uvedenou v odôvodneniach 43 až 52.

2.2.   Vývozné ceny

| (72) | Spolupracujúci vyvážajúci výrobca uskutočnil určitý predaj na vývoz do Spoločenstva priamo nezávislým zákazníkom v Spoločenstve. Preto boli vývozné ceny za tento predaj založené na cenách skutočne zaplatených alebo splatných za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia. Prevažná časť predaja sa však uskutočnila prostredníctvom prepojených obchodných a dovozných spoločností v Rusku, vo Švajčiarsku a v Nemecku. V týchto prípadoch sa vývozné ceny vytvorili podľa ustanovení článku 2 ods. 9 základného nariadenia, pričom sa predbežne upravili všetky náklady medzi dovozom a ďalším predajom vrátane primeraného rozpätia pre predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisky založené na zisku realizovanom neprepojeným dovozcom príslušného výrobku alebo obchodníkom s príslušným výrobkom. |
| --- | --- |

(72)

Spolupracujúci vyvážajúci výrobca uskutočnil určitý predaj na vývoz do Spoločenstva priamo nezávislým zákazníkom v Spoločenstve. Preto boli vývozné ceny za tento predaj založené na cenách skutočne zaplatených alebo splatných za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia. Prevažná časť predaja sa však uskutočnila prostredníctvom prepojených obchodných a dovozných spoločností v Rusku, vo Švajčiarsku a v Nemecku. V týchto prípadoch sa vývozné ceny vytvorili podľa ustanovení článku 2 ods. 9 základného nariadenia, pričom sa predbežne upravili všetky náklady medzi dovozom a ďalším predajom vrátane primeraného rozpätia pre predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisky založené na zisku realizovanom neprepojeným dovozcom príslušného výrobku alebo obchodníkom s príslušným výrobkom.

2.3.   Porovnanie

| (73) | Podľa potreby sa vykonali úpravy v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia, pokiaľ ide o náklady na dopravu, poistenie, manipuláciu a pomocné náklady, poplatky za balenie, úver a bankové poplatky a provízie, vo všetkých prípadoch, kde sa to považovalo za vhodné, správne a podopreté overenými dôkazmi. |
| --- | --- |

(73)

Podľa potreby sa vykonali úpravy v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia, pokiaľ ide o náklady na dopravu, poistenie, manipuláciu a pomocné náklady, poplatky za balenie, úver a bankové poplatky a provízie, vo všetkých prípadoch, kde sa to považovalo za vhodné, správne a podopreté overenými dôkazmi.

2.4.   Dumpingové rozpätia

a)   Pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorému bolo udelené IZ

| (74) | Pre jedného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorému bolo udelené IZ, sa dumpingové rozpätie stanovilo porovnaním jeho vývoznej ceny s normálnou hodnotou z analogickej krajiny, ako už bolo uvedené. |
| --- | --- |

(74)

Pre jedného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorému bolo udelené IZ, sa dumpingové rozpätie stanovilo porovnaním jeho vývoznej ceny s normálnou hodnotou z analogickej krajiny, ako už bolo uvedené.

b)   Pre všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov

| (75) | Keďže úroveň spolupráce s Arménskom bola vysoká (prakticky 100 %) a keďže nebol žiadny dôvod domnievať sa, že niektorý vyvážajúci výrobca v tejto krajine by úmyselne nespolupracoval, považovalo sa za vhodné stanoviť zostatkové dumpingové rozpätie pre každého nespolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v Arménsku na úrovni najvyššieho rozpätia uloženého spolupracujúcemu vývozcovi. |
| --- | --- |

(75)

Keďže úroveň spolupráce s Arménskom bola vysoká (prakticky 100 %) a keďže nebol žiadny dôvod domnievať sa, že niektorý vyvážajúci výrobca v tejto krajine by úmyselne nespolupracoval, považovalo sa za vhodné stanoviť zostatkové dumpingové rozpätie pre každého nespolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v Arménsku na úrovni najvyššieho rozpätia uloženého spolupracujúcemu vývozcovi.

| (76) | Na základe toho sa celoštátna úroveň dumpingu dočasne stanovila na 37,0 % ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené. |
| --- | --- |

(76)

Na základe toho sa celoštátna úroveň dumpingu dočasne stanovila na 37,0 % ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené.

| (77) | Dumpingové rozpätie vyjadrené ako percentuálny podiel dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, je predbežne takéto:






  Spoločnosť | Dočasné dumpingové rozpätie |
| --- | --- | --- |
| Closed Joint Stock Company „Rusal-Armenal“ | 37,0 % |
| Všetky ostatné spoločnosti | 37,0 % |

(77)

Dumpingové rozpätie vyjadrené ako percentuálny podiel dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, je predbežne takéto:

Spoločnosť

Dočasné dumpingové rozpätie

Closed Joint Stock Company „Rusal-Armenal“

37,0 %

Všetky ostatné spoločnosti

37,0 %

3.   ČĽR

3.1.   Normálna hodnota

a)   Stanovenie normálnej hodnoty pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebolo udelené THZ, ale ktorým bolo udelené IZ

| (78) | Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebolo udelené THZ, stanovila na základe overených informácií získaných od výrobcu v analogickej krajine, t. j. na základe cien zaplatených alebo splatných na tureckom trhu za porovnateľné druhy výrobku v súlade s predtým uvedenou metodikou. |
| --- | --- |

(78)

Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebolo udelené THZ, stanovila na základe overených informácií získaných od výrobcu v analogickej krajine, t. j. na základe cien zaplatených alebo splatných na tureckom trhu za porovnateľné druhy výrobku v súlade s predtým uvedenou metodikou.

| (79) | Keďže predaj neprepojeným zákazníkom na domácom trhu bol reprezentatívny a ziskový, normálna hodnota sa stanovila na základe všetkých cien zaplatených alebo splatných na tureckom trhu za porovnateľné druhy výrobku pri bežnom obchodovaní, ako je opísané v odôvodneniach 43 až 52. Avšak ak predaj nebol reprezentatívny ani ziskový, normálna hodnota sa vytvorila použitím výrobných nákladov tureckého výrobcu, ku ktorým sa pripočítali PVA a primeraná hodnota zisku na domácom trhu. |
| --- | --- |

(79)

Keďže predaj neprepojeným zákazníkom na domácom trhu bol reprezentatívny a ziskový, normálna hodnota sa stanovila na základe všetkých cien zaplatených alebo splatných na tureckom trhu za porovnateľné druhy výrobku pri bežnom obchodovaní, ako je opísané v odôvodneniach 43 až 52. Avšak ak predaj nebol reprezentatívny ani ziskový, normálna hodnota sa vytvorila použitím výrobných nákladov tureckého výrobcu, ku ktorým sa pripočítali PVA a primeraná hodnota zisku na domácom trhu.

3.2.   Vývozné ceny pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým bolo udelené IZ

| (80) | V prípade spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorým bolo udelené IZ a ktorí uskutočnili predaj na vývoz do Spoločenstva priamo nezávislým zákazníkom v Spoločenstve, sa vývozné ceny stanovili na základe skutočne zaplatených alebo splatných cien za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia. V prípade jednej skupiny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorá realizovala predaj prostredníctvom prepojeného dovozcu v Spoločenstve, sa vývozná cena vytvorila podľa ustanovení článku 2 ods. 9 základného nariadenia, pričom sa predbežne upravili všetky náklady medzi dovozom a ďalším predajom vrátane primeraného rozpätia pre predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisky založené na zisku realizovanom neprepojeným dovozcom príslušného výrobku alebo obchodníkom s príslušným výrobkom. |
| --- | --- |

(80)

V prípade spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorým bolo udelené IZ a ktorí uskutočnili predaj na vývoz do Spoločenstva priamo nezávislým zákazníkom v Spoločenstve, sa vývozné ceny stanovili na základe skutočne zaplatených alebo splatných cien za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia. V prípade jednej skupiny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorá realizovala predaj prostredníctvom prepojeného dovozcu v Spoločenstve, sa vývozná cena vytvorila podľa ustanovení článku 2 ods. 9 základného nariadenia, pričom sa predbežne upravili všetky náklady medzi dovozom a ďalším predajom vrátane primeraného rozpätia pre predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisky založené na zisku realizovanom neprepojeným dovozcom príslušného výrobku alebo obchodníkom s príslušným výrobkom.

3.3.   Porovnanie

| (81) | Podľa potreby sa vykonali úpravy v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia, pokiaľ ide o náklady na dopravu, poistenie, manipuláciu a pomocné náklady, poplatky za balenie, úver a bankové poplatky a provízie, vo všetkých prípadoch, kde sa to považovalo za vhodné, správne a podopreté overenými dôkazmi. |
| --- | --- |

(81)

Podľa potreby sa vykonali úpravy v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia, pokiaľ ide o náklady na dopravu, poistenie, manipuláciu a pomocné náklady, poplatky za balenie, úver a bankové poplatky a provízie, vo všetkých prípadoch, kde sa to považovalo za vhodné, správne a podopreté overenými dôkazmi.

3.4.   Dumpingové rozpätia

a)   Pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorým bolo udelené IZ

| (82) | Podľa článkov 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia sa dumpingové rozpätia pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorým bolo udelené IZ, stanovili na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty každého druhu výrobku a predtým uvedenej váženej priemernej vývoznej ceny každého druhu výrobku. V prípade dvoch prepojených spoločností v ČĽR, ktorým bolo udelené IZ, t. j. Alcoa Shanghai a Alcoa Bohai, sa na výpočet jednotného dumpingového rozpätia pre príslušnú skupinu použil priemer vypočítaný z údajov oboch spoločností. |
| --- | --- |

(82)

Podľa článkov 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia sa dumpingové rozpätia pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorým bolo udelené IZ, stanovili na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty každého druhu výrobku a predtým uvedenej váženej priemernej vývoznej ceny každého druhu výrobku. V prípade dvoch prepojených spoločností v ČĽR, ktorým bolo udelené IZ, t. j. Alcoa Shanghai a Alcoa Bohai, sa na výpočet jednotného dumpingového rozpätia pre príslušnú skupinu použil priemer vypočítaný z údajov oboch spoločností.

b)   Pre všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov

| (83) | Keďže úroveň spolupráce s ČĽR bola veľmi nízka, celoštátne dumpingové rozpätie uplatniteľné na všetkých ostatných vývozcov v ČĽR sa vypočítalo použitím transakcií s najvyšším dumpingom jedného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorému nebolo udelené THZ ani IZ. |
| --- | --- |

(83)

Keďže úroveň spolupráce s ČĽR bola veľmi nízka, celoštátne dumpingové rozpätie uplatniteľné na všetkých ostatných vývozcov v ČĽR sa vypočítalo použitím transakcií s najvyšším dumpingom jedného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorému nebolo udelené THZ ani IZ.

| (84) | Na základe toho sa celoštátna úroveň dumpingu dočasne stanovila na 42,9 % ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené. |
| --- | --- |

(84)

Na základe toho sa celoštátna úroveň dumpingu dočasne stanovila na 42,9 % ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené.

| (85) | Dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel z dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, sú teda predbežne takéto:






  Spoločnosť | Dočasné dumpingové rozpätie |
| --- | --- | --- |
| Alcoa Bohai and Alcoa Shanghai | 23,9 % |
| Shandong Loften | 31,6 % |
| Zhenjiang Dingsheng | 31,9 % |
| Všetky ostatné spoločnosti | 42,9 % |

(85)

Dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel z dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, sú teda predbežne takéto:

Spoločnosť

Dočasné dumpingové rozpätie

Alcoa Bohai and Alcoa Shanghai

23,9 %

Shandong Loften

31,6 %

Zhenjiang Dingsheng

31,9 %

Všetky ostatné spoločnosti

42,9 %

E.   UJMA

1.   Výroba v Spoločenstve a výrobné odvetvie Spoločenstva

| (86) | Vzhľadom na vymedzenie výrobného odvetvia Spoločenstva, ako sa stanovuje v článku 4 ods. 1 základného nariadenia, sa na stanovenie celkového objemu výroby v Spoločenstve zobrala do úvahy výroba všetkých výrobcov v Spoločenstve so sídlom v Spoločenstve a neprepojených so žiadnym príslušným vyvážajúcim výrobcom. |
| --- | --- |

(86)

Vzhľadom na vymedzenie výrobného odvetvia Spoločenstva, ako sa stanovuje v článku 4 ods. 1 základného nariadenia, sa na stanovenie celkového objemu výroby v Spoločenstve zobrala do úvahy výroba všetkých výrobcov v Spoločenstve so sídlom v Spoločenstve a neprepojených so žiadnym príslušným vyvážajúcim výrobcom.

| (87) | Podnet podala spoločnosť Eurométaux v mene štyroch výrobcov v Spoločenstve, ktorí spolupracovali pri prešetrovaní. Jeden ďalší výrobca podporil podnet a jeden výrobca voči nemu namietal. Počas OP výroba piatich spolupracujúcich výrobcov predstavovala viac ako 60 % celkovej výroby v Spoločenstve, ako je uvedené v odôvodnení 86. Päť spolupracujúcich výrobcov sa preto považuje za výrobcov, ktorí tvoria výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(87)

Podnet podala spoločnosť Eurométaux v mene štyroch výrobcov v Spoločenstve, ktorí spolupracovali pri prešetrovaní. Jeden ďalší výrobca podporil podnet a jeden výrobca voči nemu namietal. Počas OP výroba piatich spolupracujúcich výrobcov predstavovala viac ako 60 % celkovej výroby v Spoločenstve, ako je uvedené v odôvodnení 86. Päť spolupracujúcich výrobcov sa preto považuje za výrobcov, ktorí tvoria výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia.

2.   Spotreba v Spoločenstve

| (88) | Spotreba v Spoločenstve bola ustanovená na základe objemu predaja výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu Spoločenstva, údajov o odhadovanom predaji, pokiaľ ide o predaj v Spoločenstve realizovaný ostatnými výrobcami, ako aj dovozu z príslušných krajín a iných tretích krajín, ktoré poskytol Eurostat, a na informáciách poskytnutých príslušnými vyvážajúcimi výrobcami. |
| --- | --- |

(88)

Spotreba v Spoločenstve bola ustanovená na základe objemu predaja výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu Spoločenstva, údajov o odhadovanom predaji, pokiaľ ide o predaj v Spoločenstve realizovaný ostatnými výrobcami, ako aj dovozu z príslušných krajín a iných tretích krajín, ktoré poskytol Eurostat, a na informáciách poskytnutých príslušnými vyvážajúcimi výrobcami.

| (89) | Je potrebné uviesť, že kód KN ex 7607 11 10, na základe ktorého bol stanovený objem dovozu v tomto prešetrovaní, obsahoval okrem príslušného výrobku aj iné druhy hliníkovej fólie, ako napríklad určité upravované hliníkové fólie (UHF) (používané predovšetkým na dlhodobé konzervovanie tekutín a potravín) alebo iné výrobky z fólie vrátane spotrebných roliek (pozri odôvodnenie 15), ktoré nie sú príslušným výrobkom. Z toho dôvodu nebolo možné získať z tejto širokej kategórie výrobkov údaje týkajúce sa iba hliníkovej fólie, a preto sa musel urobiť odhad objemu celkového dovozu príslušného výrobku. V tejto súvislosti navrhovateľ tvrdil, že určitý dovoz realizovaný v rámci príslušného kódu by sa mal vylúčiť z dôvodu jeho osobitnému pôvodu (t. j. z krajín, kde nebola známa žiadna výroba hliníkových fólií) alebo jeho osobitných cenových úrovní, ktoré by naznačovali, že tento dovoz sa netýka príslušného výrobku. Podobne by sa mal vylúčiť dovoz uskutočnený pre aktívny zušľachťovací styk, pretože aktívny zušľachťovací styk nie je pre hliníkovú fóliu ekonomicky životaschopný z dôvodu technickej zložitosti a s tým spojených vysokých nákladov. Usúdilo sa, že táto metodika poskytne spoľahlivý obraz o objeme celkového dovozu hliníkových fólií. |
| --- | --- |

(89)

Je potrebné uviesť, že kód KN ex 7607 11 10, na základe ktorého bol stanovený objem dovozu v tomto prešetrovaní, obsahoval okrem príslušného výrobku aj iné druhy hliníkovej fólie, ako napríklad určité upravované hliníkové fólie (UHF) (používané predovšetkým na dlhodobé konzervovanie tekutín a potravín) alebo iné výrobky z fólie vrátane spotrebných roliek (pozri odôvodnenie 15), ktoré nie sú príslušným výrobkom. Z toho dôvodu nebolo možné získať z tejto širokej kategórie výrobkov údaje týkajúce sa iba hliníkovej fólie, a preto sa musel urobiť odhad objemu celkového dovozu príslušného výrobku. V tejto súvislosti navrhovateľ tvrdil, že určitý dovoz realizovaný v rámci príslušného kódu by sa mal vylúčiť z dôvodu jeho osobitnému pôvodu (t. j. z krajín, kde nebola známa žiadna výroba hliníkových fólií) alebo jeho osobitných cenových úrovní, ktoré by naznačovali, že tento dovoz sa netýka príslušného výrobku. Podobne by sa mal vylúčiť dovoz uskutočnený pre aktívny zušľachťovací styk, pretože aktívny zušľachťovací styk nie je pre hliníkovú fóliu ekonomicky životaschopný z dôvodu technickej zložitosti a s tým spojených vysokých nákladov. Usúdilo sa, že táto metodika poskytne spoľahlivý obraz o objeme celkového dovozu hliníkových fólií.

| (90) | Zníženie spotreby Spoločenstva o 8 percentuálnych bodov v roku 2006 možno vysvetliť prudkým nárastom cien hliníka na medzinárodnom trhu, ktoré vzrástli počas uvedeného roka o 33 % a mali priamy vplyv na dopyt po hliníkových fóliách.


  Tabuľka 1



  Spotreba v EÚ (objem) | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotreba v tonách | 95 296 | 87 630 | 115 364 | 98 689 |
| Spotreba (index) | 100 | 92 | 121 | 104 |

(90)

Zníženie spotreby Spoločenstva o 8 percentuálnych bodov v roku 2006 možno vysvetliť prudkým nárastom cien hliníka na medzinárodnom trhu, ktoré vzrástli počas uvedeného roka o 33 % a mali priamy vplyv na dopyt po hliníkových fóliách.

Tabuľka 1

Spotreba v EÚ (objem)

2005

2006

2007

OP

Spotreba v tonách

95 296

87 630

115 364

98 689

Spotreba (index)

100

92

121

104

3.   Súhrnné hodnotenie vplyvu príslušného dovozu

| (91) | Komisia preskúmala, či dovoz hliníkových fólií s pôvodom v Arménsku, Brazílii a ČĽR má byť posudzovaný súhrnne v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(91)

Komisia preskúmala, či dovoz hliníkových fólií s pôvodom v Arménsku, Brazílii a ČĽR má byť posudzovaný súhrnne v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia.

| (92) | Brazílsky vývozca namietal, že dovážané množstvá, ako aj podiel Brazílie na trhu, sa počas posudzovaného obdobia znižovali, zatiaľ čo dovoz z ďalších dvoch krajín sa zvyšoval. Navyše príslušný výrobok z Brazílie je údajne vyššej kvality ako príslušný výrobok dovážaný z ČĽR a Arménska a predajné kanály a „metódy distribúcie“ sú odlišné. To by naznačovalo, že podmienky hospodárskej súťaže pre dovoz z Brazílie boli odlišné ako podmienky pre dovoz z ostatných príslušných krajín. Preto nebola splnená najmenej jedna podmienka stanovená v článku 3 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(92)

Brazílsky vývozca namietal, že dovážané množstvá, ako aj podiel Brazílie na trhu, sa počas posudzovaného obdobia znižovali, zatiaľ čo dovoz z ďalších dvoch krajín sa zvyšoval. Navyše príslušný výrobok z Brazílie je údajne vyššej kvality ako príslušný výrobok dovážaný z ČĽR a Arménska a predajné kanály a „metódy distribúcie“ sú odlišné. To by naznačovalo, že podmienky hospodárskej súťaže pre dovoz z Brazílie boli odlišné ako podmienky pre dovoz z ostatných príslušných krajín. Preto nebola splnená najmenej jedna podmienka stanovená v článku 3 ods. 4 základného nariadenia.

| (93) | Táto žiadosť nemohla byť akceptovaná z ďalej uvedených dôvodov:






  — | Ako sa uvádza v odôvodneniach 53 až 85, dumpingové rozpätie stanovené v súvislosti s dovozom z každej príslušnej krajiny bolo nad hraničnou hodnotou de minimis vymedzenou v článku 9 ods. 3 základného nariadenia. |
| --- | --- | --- |

(93)

Táto žiadosť nemohla byť akceptovaná z ďalej uvedených dôvodov:

—

Ako sa uvádza v odôvodneniach 53 až 85, dumpingové rozpätie stanovené v súvislosti s dovozom z každej príslušnej krajiny bolo nad hraničnou hodnotou de minimis vymedzenou v článku 9 ods. 3 základného nariadenia.

| — | Objem dovozu z Arménska, Brazílie a ČĽR nebol zanedbateľný v zmysle článku 5 ods. 7 základného nariadenia, t. j. ich podiely na trhu dosahovali v OP 5,2 % (Arménsko), 12,8 % (Brazília) a 30,7 % (ČĽR) (pozri ďalej uvedenú tabuľku 4). Zistilo sa, že dovoz z Brazílie zostal od roku 2006 do konca OP stabilný napriek opätovnému dovozu z Číny a začínajúcemu dovozu z Arménska (pozri ďalej uvedenú tabuľku 3). |
| --- | --- |

—

Objem dovozu z Arménska, Brazílie a ČĽR nebol zanedbateľný v zmysle článku 5 ods. 7 základného nariadenia, t. j. ich podiely na trhu dosahovali v OP 5,2 % (Arménsko), 12,8 % (Brazília) a 30,7 % (ČĽR) (pozri ďalej uvedenú tabuľku 4). Zistilo sa, že dovoz z Brazílie zostal od roku 2006 do konca OP stabilný napriek opätovnému dovozu z Číny a začínajúcemu dovozu z Arménska (pozri ďalej uvedenú tabuľku 3).

| — | Pokiaľ ide o podmienky hospodárskej súťaže medzi dovážanými výrobkami z príslušných krajín a podobným výrobkom v Spoločenstve, prešetrovaním sa ukázalo, že dovážané výrobky (zo všetkých príslušných krajín) a výrobky vyrábané v Spoločenstve majú tie isté základné fyzikálne vlastnosti aj napriek možným rozdielom v kvalite a sú určené na tie isté použitia. Zistilo sa, že predajné kanály sú vo všetkých prípadoch podobné (t. j. výrobky sú predávané maloobchodníkom a konečným spotrebiteľom hlavne prostredníctvom subjektov zaoberajúcich sa prevíjaním) aj napriek tvrdeniam brazílskeho dovozcu. Pokiaľ ide o odlišné „metódy distribúcie“, táto skutočnosť sa týkala najmä spôsobu kontaktovania rôznych zákazníkov a nepovažovalo sa to za faktor dokazujúci rozdielne podmienky hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

—

Pokiaľ ide o podmienky hospodárskej súťaže medzi dovážanými výrobkami z príslušných krajín a podobným výrobkom v Spoločenstve, prešetrovaním sa ukázalo, že dovážané výrobky (zo všetkých príslušných krajín) a výrobky vyrábané v Spoločenstve majú tie isté základné fyzikálne vlastnosti aj napriek možným rozdielom v kvalite a sú určené na tie isté použitia. Zistilo sa, že predajné kanály sú vo všetkých prípadoch podobné (t. j. výrobky sú predávané maloobchodníkom a konečným spotrebiteľom hlavne prostredníctvom subjektov zaoberajúcich sa prevíjaním) aj napriek tvrdeniam brazílskeho dovozcu. Pokiaľ ide o odlišné „metódy distribúcie“, táto skutočnosť sa týkala najmä spôsobu kontaktovania rôznych zákazníkov a nepovažovalo sa to za faktor dokazujúci rozdielne podmienky hospodárskej súťaže.

| — | Pokiaľ ide o podmienky hospodárskej súťaže medzi dovozom z príslušných krajín, prešetrovaním sa zistilo, že hoci po zrušení antidumpingového cla uplatniteľného na ČĽR (pozri odôvodnenie 114) objem dovozu z príslušných krajín vykazoval v rokoch 2005 a 2006 rôzne tendencie, pretože dovoz z ČĽR a Arménska (opätovne) začal až v roku 2006, pričom brazílsky výrobok bol na trhu Spoločenstva už zavedený. Táto samotná skutočnosť neumožňuje vyvodiť záver, že podmienky hospodárskej súťaže boli pre tri príslušné krajiny rôzne. V období od roku 2007 do OP sa objem dovozu z ČĽR, Arménska a Brazílie stabilizoval. |
| --- | --- |

—

Pokiaľ ide o podmienky hospodárskej súťaže medzi dovozom z príslušných krajín, prešetrovaním sa zistilo, že hoci po zrušení antidumpingového cla uplatniteľného na ČĽR (pozri odôvodnenie 114) objem dovozu z príslušných krajín vykazoval v rokoch 2005 a 2006 rôzne tendencie, pretože dovoz z ČĽR a Arménska (opätovne) začal až v roku 2006, pričom brazílsky výrobok bol na trhu Spoločenstva už zavedený. Táto samotná skutočnosť neumožňuje vyvodiť záver, že podmienky hospodárskej súťaže boli pre tri príslušné krajiny rôzne. V období od roku 2007 do OP sa objem dovozu z ČĽR, Arménska a Brazílie stabilizoval.

| — | Ako možno vidieť z ďalej uvedenej tabuľky 2, zistilo sa, že priemerné predajné ceny brazílskeho dovozu boli v súlade s predajnými cenami z ostatných príslušných krajín a mali počas posudzovaného obdobia rovnaký vývoj. |
| --- | --- |

—

Ako možno vidieť z ďalej uvedenej tabuľky 2, zistilo sa, že priemerné predajné ceny brazílskeho dovozu boli v súlade s predajnými cenami z ostatných príslušných krajín a mali počas posudzovaného obdobia rovnaký vývoj.

Tabuľka 2

Priemerné ceny dovozu z príslušných krajín

| Jednotková cena
  (EUR/tona) | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ČĽR | 2 170 | 2 666 | 2 722 | 2 602 |
| Index | 0 | 100 | 102 | 98 |
| Arménsko | - | 2 316 | 2 724 | 2 614 |
| Index | - | 100 | 118 | 113 |
| Brazília | 2 252 | 2 609 | 2 712 | 2 440 |
| Index | 100 | 116 | 120 | 108 |

Jednotková cena

(EUR/tona)

2005

2006

2007

OP

ČĽR

2 170

2 666

2 722

2 602

Index

0

100

102

98

Arménsko

-

2 316

2 724

2 614

Index

-

100

118

113

Brazília

2 252

2 609

2 712

2 440

Index

100

116

120

108

| (94) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa predbežne usúdilo, že všetky kritériá stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia sú splnené a dovoz z príslušných krajín by sa mal posudzovať súhrnne. |
| --- | --- |

(94)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa predbežne usúdilo, že všetky kritériá stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia sú splnené a dovoz z príslušných krajín by sa mal posudzovať súhrnne.

4.   Dovoz z príslušných krajín

4.1.   Objem a podiel príslušného dovozu na trhu

| (95) | Dovoz z príslušných krajín vzrástol z 13 499 ton v roku 2005 na 48 141 ton počas OP, pričom celkový nárast predstavoval 257 %. Zvýšenie dovozu bolo mimoriadne výrazné v rokoch 2006 a 2007, keď dovoz vzrástol o 276 %.


  Tabuľka 3



  Dovoz z príslušných krajín










  Dovoz (v tonách) | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arménsko | 0 | 65 | 5 477 | 5 195 |
| Index | – | 100 | 8 374 | 7 943 |
| Brazília | 13 452 | 12 672 | 12 556 | 12 628 |
| Index | 100 | 94 | 93 | 94 |
| ČĽR | 47 | 3 416 | 35 358 | 30 318 |
| Index | – | 100 | 1 035 | 888 |
| Príslušné krajiny spolu | 13 499 | 16 153 | 53 391 | 48 141 |
| Index | 100 | 120 | 396 | 357 |

(95)

Dovoz z príslušných krajín vzrástol z 13 499 ton v roku 2005 na 48 141 ton počas OP, pričom celkový nárast predstavoval 257 %. Zvýšenie dovozu bolo mimoriadne výrazné v rokoch 2006 a 2007, keď dovoz vzrástol o 276 %.

Tabuľka 3

Dovoz z príslušných krajín

Dovoz (v tonách)

2005

2006

2007

OP

Arménsko

0

65

5 477

5 195

Index

–

100

8 374

7 943

Brazília

13 452

12 672

12 556

12 628

Index

100

94

93

94

ČĽR

47

3 416

35 358

30 318

Index

–

100

1 035

888

Príslušné krajiny spolu

13 499

16 153

53 391

48 141

Index

100

120

396

357

| (96) | Podiel príslušných krajín na trhu sa od roku 2005 do OP zvýšil zo 14 % na 49 %, t. j. o 35 percentuálnych bodov. Nárast sa zaznamenal najmä medzi rokmi 2006 a 2007, keď sa zvýšil o 28 percentuálnych bodov.


  Tabuľka 4



  Podiel príslušných krajín na trhu










  Podiel na trhu | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arménsko | – | 0,07 % | 4,75 % | 5,26 % |
| Brazília | 14,12 % | 14,46 % | 10,88 % | 12,80 % |
| ČĽR | 0,05 % | 3,90 % | 30,65 % | 30,72 % |
| Príslušné krajiny spolu | 14 % | 18 % | 46 % | 49 % |

(96)

Podiel príslušných krajín na trhu sa od roku 2005 do OP zvýšil zo 14 % na 49 %, t. j. o 35 percentuálnych bodov. Nárast sa zaznamenal najmä medzi rokmi 2006 a 2007, keď sa zvýšil o 28 percentuálnych bodov.

Tabuľka 4

Podiel príslušných krajín na trhu

Podiel na trhu

2005

2006

2007

OP

Arménsko

–

0,07 %

4,75 %

5,26 %

Brazília

14,12 %

14,46 %

10,88 %

12,80 %

ČĽR

0,05 %

3,90 %

30,65 %

30,72 %

Príslušné krajiny spolu

14 %

18 %

46 %

49 %

4.2.   Ceny

| (97) | Od roku 2005 do OP sa ceny dovozu z príslušných krajín zvýšili o 15 %, t. j. z 2 211 EUR za tonu na 2 552 EUR za tonu, čo odráža nárast cien suroviny, ale v menšej miere v porovnaní s cenami výrobného odvetvia Spoločenstva (pozri ďalej uvedenú tabuľku 7).


  Tabuľka 5



  Ceny príslušného dovozu










  Jednotkové ceny (EUR/tona) | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Príslušné krajiny spolu | 2 211 | 2 530 | 2 719 | 2 552 |
| Index | 100 | 114 | 123 | 115 |

(97)

Od roku 2005 do OP sa ceny dovozu z príslušných krajín zvýšili o 15 %, t. j. z 2 211 EUR za tonu na 2 552 EUR za tonu, čo odráža nárast cien suroviny, ale v menšej miere v porovnaní s cenami výrobného odvetvia Spoločenstva (pozri ďalej uvedenú tabuľku 7).

Tabuľka 5

Ceny príslušného dovozu

Jednotkové ceny (EUR/tona)

2005

2006

2007

OP

Príslušné krajiny spolu

2 211

2 530

2 719

2 552

Index

100

114

123

115

4.3.   Cenové podhodnotenie

| (98) | Na účely analýzy cenového podhodnotenia sa porovnávali vážené priemerné predajné ceny za každý druh výrobku výrobného odvetvia Spoločenstva pre neprepojených zákazníkov na trhu Spoločenstva, upravené na úroveň ceny zo závodu, so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami dovozu z príslušných krajín prvému nezávislému zákazníkovi, stanovenými na základe cien CIF, primerane upravenými vzhľadom na náklady po dovoze. |
| --- | --- |

(98)

Na účely analýzy cenového podhodnotenia sa porovnávali vážené priemerné predajné ceny za každý druh výrobku výrobného odvetvia Spoločenstva pre neprepojených zákazníkov na trhu Spoločenstva, upravené na úroveň ceny zo závodu, so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami dovozu z príslušných krajín prvému nezávislému zákazníkovi, stanovenými na základe cien CIF, primerane upravenými vzhľadom na náklady po dovoze.

| (99) | Predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva a dovozné ceny príslušných krajín sa porovnávali na rovnakej úrovni obchodovania, konkrétne na úrovni nezávislých zákazníkov v rámci trhu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(99)

Predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva a dovozné ceny príslušných krajín sa porovnávali na rovnakej úrovni obchodovania, konkrétne na úrovni nezávislých zákazníkov v rámci trhu Spoločenstva.

| (100) | Počas OP vážené priemerné rozpätia cenového podhodnotenia vyjadrené ako percentuálny podiel predajných cien výrobného odvetvia Spoločenstva predstavovali 8,0 % pre Arménsko, 12,6 % pre Brazíliu a 20 % pre ČĽR. Počas OP bolo celkové vážené priemerné rozpätie podhodnotenia pre všetky príslušné krajiny 10,0 %. |
| --- | --- |

(100)

Počas OP vážené priemerné rozpätia cenového podhodnotenia vyjadrené ako percentuálny podiel predajných cien výrobného odvetvia Spoločenstva predstavovali 8,0 % pre Arménsko, 12,6 % pre Brazíliu a 20 % pre ČĽR. Počas OP bolo celkové vážené priemerné rozpätie podhodnotenia pre všetky príslušné krajiny 10,0 %.

5.   Situácia vo výrobnom odvetví Spoločenstva

| (101) | V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia preskúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Spoločenstva zahŕňalo posúdenie všetkých hospodárskych faktorov, ktoré mali vplyv na stav výrobného odvetvia Spoločenstva počas posudzovaného obdobia. |
| --- | --- |

(101)

V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia preskúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Spoločenstva zahŕňalo posúdenie všetkých hospodárskych faktorov, ktoré mali vplyv na stav výrobného odvetvia Spoločenstva počas posudzovaného obdobia.

5.1.   Výroba, kapacita a využitie kapacity

Tabuľka 6

Výroba, kapacita a využitie kapacity

| | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba v tonách | 56 662 | 50 184 | 41 482 | 33 645 |
| Výroba (index) | 100 | 95 | 79 | 64 |
| Výrobná kapacita v tonách | 61 144 | 60 142 | 56 873 | 55 852 |
| Výrobná kapacita (index) | 100 | 98 | 93 | 91 |
| Využitie kapacity | 86 % | 83 % | 73 % | 60 % |
| Využitie kapacity (index) | 100 | 97 | 85 | 70 |

2005

2006

2007

OP

Výroba v tonách

56 662

50 184

41 482

33 645

Výroba (index)

100

95

79

64

Výrobná kapacita v tonách

61 144

60 142

56 873

55 852

Výrobná kapacita (index)

100

98

93

91

Využitie kapacity

86 %

83 %

73 %

60 %

Využitie kapacity (index)

100

97

85

70

| (102) | Objem výroby výrobného odvetvia Spoločenstva vykazoval od roku 2005 do OP jednoznačný negatívny trend. Objem výroby výrobného odvetvia Spoločenstva zaznamenal pokles o 36 % a celková výrobná kapacita sa znížila o 9 %. Táto skutočnosť vysvetľuje, prečo využitie kapacity pokleslo počas posudzovaného obdobia iba o 30 %, keďže inak by zaznamenalo ešte väčší pokles. |
| --- | --- |

(102)

Objem výroby výrobného odvetvia Spoločenstva vykazoval od roku 2005 do OP jednoznačný negatívny trend. Objem výroby výrobného odvetvia Spoločenstva zaznamenal pokles o 36 % a celková výrobná kapacita sa znížila o 9 %. Táto skutočnosť vysvetľuje, prečo využitie kapacity pokleslo počas posudzovaného obdobia iba o 30 %, keďže inak by zaznamenalo ešte väčší pokles.

5.2.   Objem predaja, podiely na trhu, rast a priemerná jednotková cena v ES

| (103) | V ďalej uvedenej tabuľke sa uvádzajú údaje o výkonnosti výrobného odvetvia Spoločenstva vo vzťahu k jeho predaju nezávislým zákazníkom v Spoločenstve.


  Tabuľka 7



  Objem predaja, podiel na trhu, ceny a priemerné jednotkové ceny v Spoločenstve | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem predaja (v tonách) | 43 972 | 45 540 | 37 531 | 30 589 |
| Objem predaja (index) | 100 | 104 | 85 | 70 |
| Podiel na trhu | 47 % | 52 % | 33 % | 31 % |
| Jednotkové ceny (EUR/tona) | 2 574 | 3 052 | 3 229 | 3 081 |
| Jednotkové ceny (index) | 100 | 119 | 125 | 120 |

(103)

V ďalej uvedenej tabuľke sa uvádzajú údaje o výkonnosti výrobného odvetvia Spoločenstva vo vzťahu k jeho predaju nezávislým zákazníkom v Spoločenstve.

Tabuľka 7

Objem predaja, podiel na trhu, ceny a priemerné jednotkové ceny v Spoločenstve

2005

2006

2007

OP

Objem predaja (v tonách)

43 972

45 540

37 531

30 589

Objem predaja (index)

100

104

85

70

Podiel na trhu

47 %

52 %

33 %

31 %

Jednotkové ceny (EUR/tona)

2 574

3 052

3 229

3 081

Jednotkové ceny (index)

100

119

125

120

| (104) | Zatiaľ čo spotreba v Spoločenstve bola počas posudzovaného obdobia rôzna a v konečnom dôsledku na konci OP vzrástla v porovnaní so začiatkom posudzovaného obdobia o 4 %, objem dovozu príslušného výrobku výrobným odvetvím Spoločenstva nezávislým zákazníkom na trhu Spoločenstva klesol o 30 %. To znamená, že výrobné odvetvie Spoločenstva nemohlo využívať výhody vyplývajúce zo zvýšenej spotreby, najmä počas roku 2007 a na konci OP, a zo všeobecne stabilnej spotreby počas posudzovaného obdobia v dôsledku dumpingového dovozu. Podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu tak od roku 2005 do OP poklesol o 16 percentuálnych bodov. |
| --- | --- |

(104)

Zatiaľ čo spotreba v Spoločenstve bola počas posudzovaného obdobia rôzna a v konečnom dôsledku na konci OP vzrástla v porovnaní so začiatkom posudzovaného obdobia o 4 %, objem dovozu príslušného výrobku výrobným odvetvím Spoločenstva nezávislým zákazníkom na trhu Spoločenstva klesol o 30 %. To znamená, že výrobné odvetvie Spoločenstva nemohlo využívať výhody vyplývajúce zo zvýšenej spotreby, najmä počas roku 2007 a na konci OP, a zo všeobecne stabilnej spotreby počas posudzovaného obdobia v dôsledku dumpingového dovozu. Podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu tak od roku 2005 do OP poklesol o 16 percentuálnych bodov.

| (105) | Počas toho istého obdobia priemerné predajné ceny zo závodu výrobného odvetvia Spoločenstva neprepojeným zákazníkom na trhu Spoločenstva vzrástli o 20 %, čo bolo odrazom značného nárastu ceny hlavnej suroviny, teda hliníka. Avšak zatiaľ čo sa náklady na hliník zvýšili o 27 %, predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva vzrástli len o 20 %. V skutočnosti výrobné odvetvie Spoločenstva nebolo schopné preniesť v plnej miere zvýšenie celkových nákladov na svojich zákazníkov. |
| --- | --- |

(105)

Počas toho istého obdobia priemerné predajné ceny zo závodu výrobného odvetvia Spoločenstva neprepojeným zákazníkom na trhu Spoločenstva vzrástli o 20 %, čo bolo odrazom značného nárastu ceny hlavnej suroviny, teda hliníka. Avšak zatiaľ čo sa náklady na hliník zvýšili o 27 %, predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva vzrástli len o 20 %. V skutočnosti výrobné odvetvie Spoločenstva nebolo schopné preniesť v plnej miere zvýšenie celkových nákladov na svojich zákazníkov.

5.3.   Zásoby

| (106) | Uvedené číselné údaje predstavujú objem zásob na konci každého obdobia.


  Tabuľka 8



  Zásoby | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zásoby v tonách | 3 300 | 2 936 | 3 260 | 3 068 |
| Zásoby (index) | 100 | 89 | 99 | 93 |

(106)

Uvedené číselné údaje predstavujú objem zásob na konci každého obdobia.

Tabuľka 8

Zásoby

2005

2006

2007

OP

Zásoby v tonách

3 300

2 936

3 260

3 068

Zásoby (index)

100

89

99

93

| (107) | Pri prešetrovaní sa ukázalo, že zásoby nemožno považovať za zmysluplný ukazovateľ ujmy, pretože veľká väčšina výroby je reakciou na objednávky. Vývoj zásob sa preto uvádza pre informáciu. V každom prípade sa úroveň zásob od roku 2005 do OP znížila o 7 %. |
| --- | --- |

(107)

Pri prešetrovaní sa ukázalo, že zásoby nemožno považovať za zmysluplný ukazovateľ ujmy, pretože veľká väčšina výroby je reakciou na objednávky. Vývoj zásob sa preto uvádza pre informáciu. V každom prípade sa úroveň zásob od roku 2005 do OP znížila o 7 %.

5.4.   Investície a schopnosť navýšiť kapitál

Tabuľka 9

Investície

| | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investície (EUR) | 6 900 065 | 671 268 | 1 329 302 | 3 993 640 |
| Investície (index) | 100 | 10 | 19 | 58 |

2005

2006

2007

OP

Investície (EUR)

6 900 065

671 268

1 329 302

3 993 640

Investície (index)

100

10

19

58

| (108) | Od roku 2005 do OP investície do výroby podobného výrobku klesli o 42 %. Po prudkom poklese o 90 % v rokoch 2005 a 2006 zostali v roku 2007 na nízkej úrovni. Počas OP sa hodnota investícií zvýšila o 39 %, ale v porovnaní s rokom 2005 zostala na nízkej úrovni. Pri prešetrovaní sa zistilo, že investície do budov, závodov a strojov sa uskutočnili najmä kvôli zachovaniu výrobnej kapacity. Treba poznamenať, že tieto investície možno použiť takisto na výrobu ďalších hliníkových fólií, ktoré nie sú príslušným výrobkom. Ale aj keď nebolo možné prideliť príslušnému výrobku presné sumy vzhľadom na nízke využitie uvedenej kapacity, zdá sa, že investície sa v žiadnom prípade neuskutočňovali s cieľom zvýšiť celkovú výrobnú kapacitu, ale s cieľom zlepšovať a ďalej zefektívňovať výrobný proces na účely úspory nákladov. |
| --- | --- |

(108)

Od roku 2005 do OP investície do výroby podobného výrobku klesli o 42 %. Po prudkom poklese o 90 % v rokoch 2005 a 2006 zostali v roku 2007 na nízkej úrovni. Počas OP sa hodnota investícií zvýšila o 39 %, ale v porovnaní s rokom 2005 zostala na nízkej úrovni. Pri prešetrovaní sa zistilo, že investície do budov, závodov a strojov sa uskutočnili najmä kvôli zachovaniu výrobnej kapacity. Treba poznamenať, že tieto investície možno použiť takisto na výrobu ďalších hliníkových fólií, ktoré nie sú príslušným výrobkom. Ale aj keď nebolo možné prideliť príslušnému výrobku presné sumy vzhľadom na nízke využitie uvedenej kapacity, zdá sa, že investície sa v žiadnom prípade neuskutočňovali s cieľom zvýšiť celkovú výrobnú kapacitu, ale s cieľom zlepšovať a ďalej zefektívňovať výrobný proces na účely úspory nákladov.

5.5.   Ziskovosť, návratnosť investícií a peňažný tok

Tabuľka 10

Ziskovosť, návratnosť investícií a peňažný tok

| | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovosť predaja v ES | –4,8 % | –3,0 % | –0,1 % | –3,7 % |
| Návratnosť celkových investícií | –90,3 % | – 718,8 % | –9,7 % | –85,7 % |
| Peňažný tok | 3 % | –2 % | –1 % | 1 % |

2005

2006

2007

OP

Ziskovosť predaja v ES

–4,8 %

–3,0 %

–0,1 %

–3,7 %

Návratnosť celkových investícií

–90,3 %

– 718,8 %

–9,7 %

–85,7 %

Peňažný tok

3 %

–2 %

–1 %

1 %

| (109) | Počas posudzovaného obdobia zostala ziskovosť vyjadrená ako percentuálny podiel čistého predaja výrobného odvetvia Spoločenstva záporná a odvíjala sa od spotreby v Spoločenstve, t. j. prešetrovaním sa zistilo mierne zlepšenie v súvislosti so zvýšenou spotrebou v Spoločenstve v roku 2007, ale počas OP znova poklesla. |
| --- | --- |

(109)

Počas posudzovaného obdobia zostala ziskovosť vyjadrená ako percentuálny podiel čistého predaja výrobného odvetvia Spoločenstva záporná a odvíjala sa od spotreby v Spoločenstve, t. j. prešetrovaním sa zistilo mierne zlepšenie v súvislosti so zvýšenou spotrebou v Spoločenstve v roku 2007, ale počas OP znova poklesla.

| (110) | Návratnosť celkových investícií bola vypočítaná tak, že čistý zisk z podobného výrobku pred zdanením sa vyjadril ako percentuálny podiel čistej účtovnej hodnoty stálych aktív priradených podobnému výrobku. Zistilo sa, že tento ukazovateľ bol počas posudzovaného obdobia záporný a bol mimoriadne výrazný v rokoch 2005 a 2006, keď návratnosť investícií klesla z – 90 % na – 719 %. |
| --- | --- |

(110)

Návratnosť celkových investícií bola vypočítaná tak, že čistý zisk z podobného výrobku pred zdanením sa vyjadril ako percentuálny podiel čistej účtovnej hodnoty stálych aktív priradených podobnému výrobku. Zistilo sa, že tento ukazovateľ bol počas posudzovaného obdobia záporný a bol mimoriadne výrazný v rokoch 2005 a 2006, keď návratnosť investícií klesla z – 90 % na – 719 %.

| (111) | Pokiaľ ide o peňažný tok vytvorený výrobným odvetvím Spoločenstva, zistil sa negatívny vývoj, ktorý viedol k celkovému dramatickému zhoršeniu finančnej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva v OP. |
| --- | --- |

(111)

Pokiaľ ide o peňažný tok vytvorený výrobným odvetvím Spoločenstva, zistil sa negatívny vývoj, ktorý viedol k celkovému dramatickému zhoršeniu finančnej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva v OP.

5.6.   Zamestnanosť, produktivita a mzdy

Tabuľka 11

Zamestnanosť, produktivita a mzdy

| | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zamestnancov | 528 | 492 | 412 | 370 |
| Počet zamestnancov (index) | 100 | 93 | 78 | 70 |
| Náklady na zamestnancov | 12 868 631 | 12 653 345 | 10 281 921 | 9 116 970 |
| Náklady na zamestnancov (index) | 100 | 98 | 80 | 71 |
| Priemerné náklady práce | 24 379 | 25 710 | 24 967 | 24 655 |
| Priemerné náklady práce (index) | 100 | 105 | 102 | 101 |
| Produktivita (tona/zamestnanec) | 100 | 102 | 101 | 91 |
| Produktivita (index) | 100 | 102 | 101 | 91 |

2005

2006

2007

OP

Počet zamestnancov

528

492

412

370

Počet zamestnancov (index)

100

93

78

70

Náklady na zamestnancov

12 868 631

12 653 345

10 281 921

9 116 970

Náklady na zamestnancov (index)

100

98

80

71

Priemerné náklady práce

24 379

25 710

24 967

24 655

Priemerné náklady práce (index)

100

105

102

101

Produktivita (tona/zamestnanec)

100

102

101

91

Produktivita (index)

100

102

101

91

| (112) | Počet osôb zamestnaných vo výrobnom odvetví Spoločenstva sa celkovo znížil o 30 % čiastočne v dôsledku reštrukturalizačného procesu na konci posudzovaného obdobia. Aj keď priemerné mzdy zostali stabilné, celkové náklady na zamestnancov značne klesli. Pokles zamestnanosti nebol taký rýchly, ako pokles výroby. Výrobné odvetvie Spoločenstva tak dokázalo udržať rovnakú úroveň produktivity ako bola v roku 2005. |
| --- | --- |

(112)

Počet osôb zamestnaných vo výrobnom odvetví Spoločenstva sa celkovo znížil o 30 % čiastočne v dôsledku reštrukturalizačného procesu na konci posudzovaného obdobia. Aj keď priemerné mzdy zostali stabilné, celkové náklady na zamestnancov značne klesli. Pokles zamestnanosti nebol taký rýchly, ako pokles výroby. Výrobné odvetvie Spoločenstva tak dokázalo udržať rovnakú úroveň produktivity ako bola v roku 2005.

5.7.   Rozsah dumpingového rozpätia

| (113) | Vzhľadom na objem a cenu dumpingového dovozu sa vplyv skutočného dumpingového rozpätia nemôže považovať za zanedbateľný. |
| --- | --- |

(113)

Vzhľadom na objem a cenu dumpingového dovozu sa vplyv skutočného dumpingového rozpätia nemôže považovať za zanedbateľný.

5.8.   Zotavenie z dumpingu v minulosti

| (114) | V roku 2001 Rada uložila konečné antidumpingové clo na hliníkové fólie s pôvodom v ČĽR a Rusku (5). Platnosť týchto opatrení uplynula v máji 2006 (6). Číselné údaje zozbierané v rámci tohto prešetrovania naznačujú, že výrobné odvetvie Spoločenstva sa nezotavilo z dumpingových praktík v minulosti a situácia výrobného odvetvia Spoločenstva sa ešte viac zhoršila po roku 2006, keď boli zrušené antidumpingové clá a dumpingový dovoz sa znova objavil na trhu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(114)

V roku 2001 Rada uložila konečné antidumpingové clo na hliníkové fólie s pôvodom v ČĽR a Rusku (5). Platnosť týchto opatrení uplynula v máji 2006 (6). Číselné údaje zozbierané v rámci tohto prešetrovania naznačujú, že výrobné odvetvie Spoločenstva sa nezotavilo z dumpingových praktík v minulosti a situácia výrobného odvetvia Spoločenstva sa ešte viac zhoršila po roku 2006, keď boli zrušené antidumpingové clá a dumpingový dovoz sa znova objavil na trhu Spoločenstva.

5.9.   Rast

| (115) | Prešetrovaním sa ukázalo, že napriek relatívne stabilnej úrovni spotreby, ktorá sa ale počas posudzovaného obdobia menila, sa počas posudzovaného obdobia znížil objem predaja (– 31,4 %) a podielu na trhu (– 35 %) výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(115)

Prešetrovaním sa ukázalo, že napriek relatívne stabilnej úrovni spotreby, ktorá sa ale počas posudzovaného obdobia menila, sa počas posudzovaného obdobia znížil objem predaja (– 31,4 %) a podielu na trhu (– 35 %) výrobného odvetvia Spoločenstva.

6.   
  Záver týkajúci sa ujmy

| (116) | Analýzou ukazovateľov ujmy sa zistilo, že situácia výrobného odvetvia Spoločenstva sa počas posudzovaného obdobia výrazne zhoršila. Všetky ukazovatele ujmy vykazujú počas posudzovaného obdobia negatívny vývoj, s výnimkou jednotkových predajných cien v dôsledku zvýšenia cien suroviny, a tak nemali pozitívny vplyv na ziskovosť výrobného odvetvia Spoločenstva, ktorá zostala záporná počas celého posudzovaného obdobia. Najmä s cieľom nestratiť ďalší podiel na trhu a udržať výrobu na primeranej úrovni nemalo výrobné odvetvie Spoločenstva inú možnosť, len sa prispôsobiť cenovej úrovni stanovenej na základe dumpingového dovozu, a tak nemohlo v plnej miere preniesť prudké zvýšenie nákladov na surovinu na zákazníkov. To viedlo k stratám, ktoré utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva, a jeho finančná situácia sa počas posudzovaného obdobia výrazne zhoršila. |
| --- | --- |

(116)

Analýzou ukazovateľov ujmy sa zistilo, že situácia výrobného odvetvia Spoločenstva sa počas posudzovaného obdobia výrazne zhoršila. Všetky ukazovatele ujmy vykazujú počas posudzovaného obdobia negatívny vývoj, s výnimkou jednotkových predajných cien v dôsledku zvýšenia cien suroviny, a tak nemali pozitívny vplyv na ziskovosť výrobného odvetvia Spoločenstva, ktorá zostala záporná počas celého posudzovaného obdobia. Najmä s cieľom nestratiť ďalší podiel na trhu a udržať výrobu na primeranej úrovni nemalo výrobné odvetvie Spoločenstva inú možnosť, len sa prispôsobiť cenovej úrovni stanovenej na základe dumpingového dovozu, a tak nemohlo v plnej miere preniesť prudké zvýšenie nákladov na surovinu na zákazníkov. To viedlo k stratám, ktoré utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva, a jeho finančná situácia sa počas posudzovaného obdobia výrazne zhoršila.

| (117) | Zníženie objemu predaja takisto spôsobilo, že výrobné odvetvie Spoločenstva nemohlo počas posudzovaného obdobia čerpať výhody z relatívne stabilného dopytu na trhu s hliníkovými fóliami. |
| --- | --- |

(117)

Zníženie objemu predaja takisto spôsobilo, že výrobné odvetvie Spoločenstva nemohlo počas posudzovaného obdobia čerpať výhody z relatívne stabilného dopytu na trhu s hliníkovými fóliami.

| (118) | Vzhľadom na uvedené sa dospelo k predbežnému záveru, že výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(118)

Vzhľadom na uvedené sa dospelo k predbežnému záveru, že výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.

F.   PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI

1.   Úvod

| (119) | V súlade s článkom 3 ods. 6 a 7 základného nariadenia Komisia preskúmala, či dumpingový dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Arménsku, Brazílii a ČĽR spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva do takej miery, že môže byť považovaná za značnú. Takisto sa skúmali známe faktory iné ako dumpingový dovoz, ktoré mohli taktiež spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva, s cieľom zabezpečiť, aby možná ujma spôsobená týmito faktormi nebola pripísaná dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(119)

V súlade s článkom 3 ods. 6 a 7 základného nariadenia Komisia preskúmala, či dumpingový dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Arménsku, Brazílii a ČĽR spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva do takej miery, že môže byť považovaná za značnú. Takisto sa skúmali známe faktory iné ako dumpingový dovoz, ktoré mohli taktiež spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva, s cieľom zabezpečiť, aby možná ujma spôsobená týmito faktormi nebola pripísaná dumpingovému dovozu.

2.   Vplyv dumpingového dovozu

| (120) | Dovoz z príslušných krajín výrazne vzrástol o 257 % z hľadiska objemu a o 35 percentuálnych bodov z hľadiska podielu na trhu a v OP dosiahol podiel na trhu Spoločenstva vo výške 49 %. Zároveň podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu klesol približne o 17 percentuálnych bodov. |
| --- | --- |

(120)

Dovoz z príslušných krajín výrazne vzrástol o 257 % z hľadiska objemu a o 35 percentuálnych bodov z hľadiska podielu na trhu a v OP dosiahol podiel na trhu Spoločenstva vo výške 49 %. Zároveň podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu klesol približne o 17 percentuálnych bodov.

| (121) | Priemerná jednotková predajná cena za tonu v rámci dovozu z príslušných krajín vzrástla iba o 15 %, hoci ceny suroviny sa v medzinárodnom meradle zvýšili o 27 %, čím došlo k podhodnoteniu priemerných cien výrobného odvetvia Spoločenstva v OP v priemere o 10 %. Výrazný nárast objemu dovozu z príslušných krajín za ceny, ktoré boli výrazne nižšie ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, a nárast ich podielu na trhu počas posudzovaného obdobia sa zhodoval so zjavným zhoršením celkovej finančnej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva počas toho istého obdobia. Toto zhoršenie sa týkalo najmä objemu výroby a predaja, ktoré sa výrazne znížili. Navyše predajné ceny sa nezvyšovali rovnako rýchlo ako náklady na surovinu. Aj keď sa ziskové rozpätia od roku 2005 do konca OP mierne zlepšili, zostali počas celého posudzovaného obdobia záporné. |
| --- | --- |

(121)

Priemerná jednotková predajná cena za tonu v rámci dovozu z príslušných krajín vzrástla iba o 15 %, hoci ceny suroviny sa v medzinárodnom meradle zvýšili o 27 %, čím došlo k podhodnoteniu priemerných cien výrobného odvetvia Spoločenstva v OP v priemere o 10 %. Výrazný nárast objemu dovozu z príslušných krajín za ceny, ktoré boli výrazne nižšie ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, a nárast ich podielu na trhu počas posudzovaného obdobia sa zhodoval so zjavným zhoršením celkovej finančnej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva počas toho istého obdobia. Toto zhoršenie sa týkalo najmä objemu výroby a predaja, ktoré sa výrazne znížili. Navyše predajné ceny sa nezvyšovali rovnako rýchlo ako náklady na surovinu. Aj keď sa ziskové rozpätia od roku 2005 do konca OP mierne zlepšili, zostali počas celého posudzovaného obdobia záporné.

| (122) | Analýzou vplyvu dumpingového dovozu sa zistilo, že cena je dôležitým prvkom hospodárskej súťaže, keďže otázky kvality nehrajú významnú úlohu. Treba poznamenať, že ceny dumpingového dovozu boli výrazne nižšie ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva a aj ako ceny vývozcov z iných tretích krajín. |
| --- | --- |

(122)

Analýzou vplyvu dumpingového dovozu sa zistilo, že cena je dôležitým prvkom hospodárskej súťaže, keďže otázky kvality nehrajú významnú úlohu. Treba poznamenať, že ceny dumpingového dovozu boli výrazne nižšie ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva a aj ako ceny vývozcov z iných tretích krajín.

| (123) | Preto sa dospelo k predbežnému záveru, že tlak príslušného dovozu, ktorého objem a podiel na trhu sa od roku 2005 zvýšil a ktorý sa uskutočňoval za veľmi nízke dumpingové ceny, zohrával rozhodujúcu úlohu pri spôsobení značnej ujmy. |
| --- | --- |

(123)

Preto sa dospelo k predbežnému záveru, že tlak príslušného dovozu, ktorého objem a podiel na trhu sa od roku 2005 zvýšil a ktorý sa uskutočňoval za veľmi nízke dumpingové ceny, zohrával rozhodujúcu úlohu pri spôsobení značnej ujmy.

3.   Vplyv ostatných faktorov

a)   
  Dovoz s pôvodom v tretích krajinách iných ako ČĽR, Arménsko a Brazília

Tabuľka 12

Dovoz s pôvodom v iných tretích krajinách (množstvo)

| Dovoz (v tonách) | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rusko | 10 661 | 11 393 | 9 835 | 7 139 |
| Index | 100 | 107 | 92 | 67 |
| Turecko | 3 525 | 2 278 | 1 968 | 2 075 |
| Index | 100 | 65 | 56 | 59 |
| Venezuela | 3 446 | 1 346 | 1 814 | 1 039 |
| Index | 100 | 39 | 53 | 30 |
| Iné tretie krajiny | 1 982 | 1 489 | 2 124 | 2 617 |
| Index | 100 | 75 | 107 | 132 |
| Spolu | 19 614 | 16 506 | 15 741 | 12 870 |
| Index | 100 | 84 | 80 | 66 |

Dovoz (v tonách)

2005

2006

2007

OP

Rusko

10 661

11 393

9 835

7 139

Index

100

107

92

67

Turecko

3 525

2 278

1 968

2 075

Index

100

65

56

59

Venezuela

3 446

1 346

1 814

1 039

Index

100

39

53

30

Iné tretie krajiny

1 982

1 489

2 124

2 617

Index

100

75

107

132

Spolu

19 614

16 506

15 741

12 870

Index

100

84

80

66

Tabuľka 13

Dovoz s pôvodom v iných tretích krajinách (priemerná cena za tonu)

| Priemerné ceny (EUR) | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rusko | 2 366 | 2 718 | 2 905 | 2 743 |
| Index | 100 | 115 | 123 | 116 |
| Turecko | 3 124 | 2 977 | 3 027 | 2 948 |
| Index | 100 | 95 | 97 | 94 |
| Venezuela | 2 351 | 2 885 | 2 982 | 2 698 |
| Index | 100 | 123 | 127 | 115 |
| Iné tretie krajiny | 2 325 | 2 728 | 3 123 | 3 307 |
| Index | 100 | 117 | 134 | 142 |
| Spolu | 2 541 | 2 827 | 3 009 | 2 924 |
| Index | 100 | 111 | 118 | 115 |

Priemerné ceny (EUR)

2005

2006

2007

OP

Rusko

2 366

2 718

2 905

2 743

Index

100

115

123

116

Turecko

3 124

2 977

3 027

2 948

Index

100

95

97

94

Venezuela

2 351

2 885

2 982

2 698

Index

100

123

127

115

Iné tretie krajiny

2 325

2 728

3 123

3 307

Index

100

117

134

142

Spolu

2 541

2 827

3 009

2 924

Index

100

111

118

115

Tabuľka 14

Podiely na trhu

| Podiely na trhu (%) | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rusko | 11,19 % | 13,00 % | 8,52 % | 7,23 % |
| Turecko | 3,70 % | 2,60 % | 1,71 % | 2,10 % |
| Venezuela | 3,62 % | 1,54 % | 1,57 % | 1,05 % |
| Iné tretie krajiny | 2,08 % | 1,70 % | 1,84 % | 2,65 % |
| Spolu | 20,6 % | 18,8 % | 13,6 % | 13,0 % |

Podiely na trhu (%)

2005

2006

2007

OP

Rusko

11,19 %

13,00 %

8,52 %

7,23 %

Turecko

3,70 %

2,60 %

1,71 %

2,10 %

Venezuela

3,62 %

1,54 %

1,57 %

1,05 %

Iné tretie krajiny

2,08 %

1,70 %

1,84 %

2,65 %

Spolu

20,6 %

18,8 %

13,6 %

13,0 %

| (124) | Medzi ďalšie hlavné vyvážajúce krajiny patrí Rusko, Turecko a Venezuela, pričom tieto krajiny mali počas OP podiely na trhu v rozsahu od 1,0 do 7,3 %. Dovoz zo zvyšných iných tretích krajín prestavoval jednotlivo len nepatrný podiel na trhu. Ako možno vidieť v uvedenej tabuľke 11, objem dovozu z iných tretích krajín počas posudzovaného obdobia výrazne klesol, t. j. o 34 percentuálnych bodov, z 19 614 ton v roku 2005 na 12 870 ton v OP. Podobne sa znížili podiely na trhu z 20,6 % v roku 2005 na 13 % počas OP. |
| --- | --- |

(124)

Medzi ďalšie hlavné vyvážajúce krajiny patrí Rusko, Turecko a Venezuela, pričom tieto krajiny mali počas OP podiely na trhu v rozsahu od 1,0 do 7,3 %. Dovoz zo zvyšných iných tretích krajín prestavoval jednotlivo len nepatrný podiel na trhu. Ako možno vidieť v uvedenej tabuľke 11, objem dovozu z iných tretích krajín počas posudzovaného obdobia výrazne klesol, t. j. o 34 percentuálnych bodov, z 19 614 ton v roku 2005 na 12 870 ton v OP. Podobne sa znížili podiely na trhu z 20,6 % v roku 2005 na 13 % počas OP.

| (125) | Pokiaľ ide o dovozné ceny, je potrebné poznamenať, že dovoz z troch hlavných iných vyvážajúcich krajín, t. j. Ruska, Turecka a Venezuely, sa uskutočnil za mierne nižšie ceny ako bol dovoz za predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva. Ich obmedzený a dokonca postupne sa zmenšujúci podiel na trhu sa nepovažoval za faktor majúci negatívny vplyv na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva. Zistilo sa, že ceny iných tretích krajín, t. j. okrem Ruska, Turecka, Venezuely a troch príslušných krajín, boli v priemere vyššie ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva (+ 7,8 %). |
| --- | --- |

(125)

Pokiaľ ide o dovozné ceny, je potrebné poznamenať, že dovoz z troch hlavných iných vyvážajúcich krajín, t. j. Ruska, Turecka a Venezuely, sa uskutočnil za mierne nižšie ceny ako bol dovoz za predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva. Ich obmedzený a dokonca postupne sa zmenšujúci podiel na trhu sa nepovažoval za faktor majúci negatívny vplyv na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva. Zistilo sa, že ceny iných tretích krajín, t. j. okrem Ruska, Turecka, Venezuely a troch príslušných krajín, boli v priemere vyššie ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva (+ 7,8 %).

| (126) | Preto sa dospelo k záveru, že dovoz z iných tretích krajín nemal výrazný vplyv na stav výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(126)

Preto sa dospelo k záveru, že dovoz z iných tretích krajín nemal výrazný vplyv na stav výrobného odvetvia Spoločenstva.

b)   
  Vývoz výrobného odvetvia Spoločenstva

| (127) | Jeden vyvážajúci výrobca uviedol, že dôvodom výrazného zhoršenia výkonnosti vývozu výrobného odvetvia Spoločenstva bol nepriaznivý vývoj výmenného kurzu EUR/USD, čo zasa viedlo k značnej ujme spôsobenej výrobnému odvetviu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(127)

Jeden vyvážajúci výrobca uviedol, že dôvodom výrazného zhoršenia výkonnosti vývozu výrobného odvetvia Spoločenstva bol nepriaznivý vývoj výmenného kurzu EUR/USD, čo zasa viedlo k značnej ujme spôsobenej výrobnému odvetviu Spoločenstva.

| (128) | Vývoz hliníkových fólií uskutočnený výrobným odvetvím Spoločenstva do krajín mimo Spoločenstva sa v posudzovanom období znížil (o 63 %). Podobne vývozné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva sa v posudzovanom období znížili o 26 %. Tento vývoz však počas OP predstavoval len 6,6 % z celkového predaja výrobného odvetvia Spoločenstva neprepojeným stranám, a preto sa usúdilo, že nemal významný vplyv na značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. |
| --- | --- |

(128)

Vývoz hliníkových fólií uskutočnený výrobným odvetvím Spoločenstva do krajín mimo Spoločenstva sa v posudzovanom období znížil (o 63 %). Podobne vývozné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva sa v posudzovanom období znížili o 26 %. Tento vývoz však počas OP predstavoval len 6,6 % z celkového predaja výrobného odvetvia Spoločenstva neprepojeným stranám, a preto sa usúdilo, že nemal významný vplyv na značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.

c)   
  Dovoz výrobného odvetvia Spoločenstva

| (129) | Jeden výrobca v Spoločenstve dovážal príslušný výrobok od svojej prepojenej spoločnosti v ČĽR a ďalej ho predával na trhu Spoločenstva. Aj keď ceny ďalšieho predaja v skutočnosti podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, treba poznamenať, že objem čínskeho dovozu predstavoval len menšiu časť celkového dovozu z ČĽR (od 1 % do 5 %). Okrem toho sa tento dovoz uskutočňoval len na účely udržania zákazníkov z celého sveta, ktorí by inak kupovali príslušný výrobok od čínskych dodávateľov za dumpingové ceny. Preto sa dospelo k záveru, že nízky objem dovozu príslušného výrobku zo strany príslušného výrobcu v Spoločenstve z ČĽR nenarušuje príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. |
| --- | --- |

(129)

Jeden výrobca v Spoločenstve dovážal príslušný výrobok od svojej prepojenej spoločnosti v ČĽR a ďalej ho predával na trhu Spoločenstva. Aj keď ceny ďalšieho predaja v skutočnosti podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, treba poznamenať, že objem čínskeho dovozu predstavoval len menšiu časť celkového dovozu z ČĽR (od 1 % do 5 %). Okrem toho sa tento dovoz uskutočňoval len na účely udržania zákazníkov z celého sveta, ktorí by inak kupovali príslušný výrobok od čínskych dodávateľov za dumpingové ceny. Preto sa dospelo k záveru, že nízky objem dovozu príslušného výrobku zo strany príslušného výrobcu v Spoločenstve z ČĽR nenarušuje príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.

d)   
  Ujma spôsobená vlastným zavinením

| (130) | Jeden vyvážajúci výrobca vyhlásil, že zníženie objemu predaja uskutočneného výrobným odvetvím Spoločenstva nebolo zapríčinené posudzovaným dovozom, ale skutočnosťou, že výrobné odvetvie Spoločenstva sa rozhodlo orientovať svoju výrobu a predaj na lukratívnejší trh s upravovanými hliníkovými fóliami. |
| --- | --- |

(130)

Jeden vyvážajúci výrobca vyhlásil, že zníženie objemu predaja uskutočneného výrobným odvetvím Spoločenstva nebolo zapríčinené posudzovaným dovozom, ale skutočnosťou, že výrobné odvetvie Spoločenstva sa rozhodlo orientovať svoju výrobu a predaj na lukratívnejší trh s upravovanými hliníkovými fóliami.

| (131) | Subjekty zaoberajúce sa prevíjaním uviedli, že príslušný výrobok je pre výrobné odvetvie Spoločenstva v skutočnosti vedľajší výrobok a vyrába sa len v prípade nízkeho dopytu po upravovaných hliníkových fóliách. |
| --- | --- |

(131)

Subjekty zaoberajúce sa prevíjaním uviedli, že príslušný výrobok je pre výrobné odvetvie Spoločenstva v skutočnosti vedľajší výrobok a vyrába sa len v prípade nízkeho dopytu po upravovaných hliníkových fóliách.

| (132) | Prešetrovaním sa však dospelo k predbežnému záveru, že tieto tvrdenia nie sú podložené. Objem výroby upravovaných hliníkových fólií jedného z najväčších výrobcov v Spoločenstve zostal počas posudzovaného obdobia stabilný, pričom objem jeho predaja príslušného výrobku výrazne klesol. Preto sa dospelo k predbežnému záveru, že vo výrobnom odvetví Spoločenstva je k dispozícii značná nevyužitá kapacita. Nevyužitá kapacita výrobného odvetvia Spoločenstva samozrejme vzrástla v dôsledku výrazného poklesu využitia kapacity (z 86 % na 60 %). |
| --- | --- |

(132)

Prešetrovaním sa však dospelo k predbežnému záveru, že tieto tvrdenia nie sú podložené. Objem výroby upravovaných hliníkových fólií jedného z najväčších výrobcov v Spoločenstve zostal počas posudzovaného obdobia stabilný, pričom objem jeho predaja príslušného výrobku výrazne klesol. Preto sa dospelo k predbežnému záveru, že vo výrobnom odvetví Spoločenstva je k dispozícii značná nevyužitá kapacita. Nevyužitá kapacita výrobného odvetvia Spoločenstva samozrejme vzrástla v dôsledku výrazného poklesu využitia kapacity (z 86 % na 60 %).

e)   
  Vývoj spotreby na trhu Spoločenstva

| (133) | Posúdilo sa, či vývoj spotreby mohol byť faktorom spôsobujúcim značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. |
| --- | --- |

(133)

Posúdilo sa, či vývoj spotreby mohol byť faktorom spôsobujúcim značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.

| (134) | Ako je uvedené v odôvodnení 88, spotreba v Spoločenstve nevykazuje homogénny vývoj. Hoci celková spotreba v Spoločenstve v rokoch 2005 a 2006 klesla, opäť sa zvýšila v roku 2007. Počas OP spotreba klesla o 17 percentuálnych bodov. Objem predaja výrobného odvetvia Spoločenstva však nevykazoval ten istý vývoj, keďže predaj prudko klesol, najmä v rokoch 2006 a 2007 (– 19 %), pričom v tom istom čase spotreba v Spoločenstve vzrástla o + 29 %. Navyše keď berieme do úvahy posudzované obdobie, zdá sa, že výrobné odvetvie Spoločenstva nedosiahlo počas OP tú istú úroveň objemu predaja ako na začiatku posudzovaného obdobia (– 30 %), hoci spotreba v Spoločenstve na konci OP opäť klesla na takmer rovnakú úroveň, pričom celkové zvýšenie predstavovalo + 4 %. |
| --- | --- |

(134)

Ako je uvedené v odôvodnení 88, spotreba v Spoločenstve nevykazuje homogénny vývoj. Hoci celková spotreba v Spoločenstve v rokoch 2005 a 2006 klesla, opäť sa zvýšila v roku 2007. Počas OP spotreba klesla o 17 percentuálnych bodov. Objem predaja výrobného odvetvia Spoločenstva však nevykazoval ten istý vývoj, keďže predaj prudko klesol, najmä v rokoch 2006 a 2007 (– 19 %), pričom v tom istom čase spotreba v Spoločenstve vzrástla o + 29 %. Navyše keď berieme do úvahy posudzované obdobie, zdá sa, že výrobné odvetvie Spoločenstva nedosiahlo počas OP tú istú úroveň objemu predaja ako na začiatku posudzovaného obdobia (– 30 %), hoci spotreba v Spoločenstve na konci OP opäť klesla na takmer rovnakú úroveň, pričom celkové zvýšenie predstavovalo + 4 %.

f)   
  Vývoj nákladov výrobného odvetvia Spoločenstva

| (135) | Keďže náklady na surovinu predstavujú od 60 % do 65 % celkových výrobných nákladov, prudký nárast cien hliníka na medzinárodnom trhu, ktoré vzrástli počas posudzovaného obdobia o 27 %, viedol k výraznému zvýšeniu nákladov výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(135)

Keďže náklady na surovinu predstavujú od 60 % do 65 % celkových výrobných nákladov, prudký nárast cien hliníka na medzinárodnom trhu, ktoré vzrástli počas posudzovaného obdobia o 27 %, viedol k výraznému zvýšeniu nákladov výrobného odvetvia Spoločenstva.

| (136) | Kým však náklady na surovinu vzrástli o 27 %, predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva sa zvýšili len o 19 %, čo znamená, že zvýšenie nákladov sa nemohlo v plnej miere preniesť na zákazníkov. |
| --- | --- |

(136)

Kým však náklady na surovinu vzrástli o 27 %, predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva sa zvýšili len o 19 %, čo znamená, že zvýšenie nákladov sa nemohlo v plnej miere preniesť na zákazníkov.

4.   Záver týkajúci sa príčinných súvislostí

| (137) | Vzhľadom na uvedené sa dospelo k predbežnému záveru, že značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva, nemožno pripísať dovozu z iných tretích krajín alebo zníženiu dopytu na trhu Spoločenstva, ale nárastu dumpingového dovozu z príslušných krajín počas posudzovaného obdobia. Časová zhoda medzi nárastom dumpingového dovozu z Arménska, Brazílie a ČĽR, nárastom ich podielu na trhu a zisteným podhodnotením na jednej strane a zjavným zhoršením situácie výrobného odvetvia Spoločenstva na strane druhej vedie k záveru, že dumpingový dovoz spôsobil výrobnému odvetviu Spoločenstva značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia. Výrobné odvetvie Spoločenstva najmä nemohlo zvýšiť svoje predajné ceny na trhu Spoločenstva v dôsledku tlaku cien dumpingového dovozu. Zvýšenie celkových nákladov sa tak nemohlo úplne preniesť na zákazníkov a ziskové rozpätia zostali výrazne nízke, napriek prudkému nárastu spotreby v Spoločenstve v rokoch 2006 a 2007, čo malo dramatický vplyv na celkovú finančnú situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva. Analyzoval sa možný vplyv iných faktorov, hlavne dovozu z iných tretích krajín, vývozu výrobného odvetvia Spoločenstva a vývoja nákladov, ale zistilo sa, že nie sú rozhodujúcou príčinou ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. |
| --- | --- |

(137)

Vzhľadom na uvedené sa dospelo k predbežnému záveru, že značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva, nemožno pripísať dovozu z iných tretích krajín alebo zníženiu dopytu na trhu Spoločenstva, ale nárastu dumpingového dovozu z príslušných krajín počas posudzovaného obdobia. Časová zhoda medzi nárastom dumpingového dovozu z Arménska, Brazílie a ČĽR, nárastom ich podielu na trhu a zisteným podhodnotením na jednej strane a zjavným zhoršením situácie výrobného odvetvia Spoločenstva na strane druhej vedie k záveru, že dumpingový dovoz spôsobil výrobnému odvetviu Spoločenstva značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia. Výrobné odvetvie Spoločenstva najmä nemohlo zvýšiť svoje predajné ceny na trhu Spoločenstva v dôsledku tlaku cien dumpingového dovozu. Zvýšenie celkových nákladov sa tak nemohlo úplne preniesť na zákazníkov a ziskové rozpätia zostali výrazne nízke, napriek prudkému nárastu spotreby v Spoločenstve v rokoch 2006 a 2007, čo malo dramatický vplyv na celkovú finančnú situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva. Analyzoval sa možný vplyv iných faktorov, hlavne dovozu z iných tretích krajín, vývozu výrobného odvetvia Spoločenstva a vývoja nákladov, ale zistilo sa, že nie sú rozhodujúcou príčinou ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.

| (138) | Na základe vyššie uvedenej analýzy, ktorá dôkladne odlíšila a oddelila vplyv všetkých známych faktorov, ktoré majú vplyv na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva, od poškodzujúceho vplyvu dumpingového dovozu, sa dospelo k predbežnému záveru, že dovoz hliníkových fólií z Arménska, Brazílie a ČĽR spôsobil výrobnému odvetviu Spoločenstva značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(138)

Na základe vyššie uvedenej analýzy, ktorá dôkladne odlíšila a oddelila vplyv všetkých známych faktorov, ktoré majú vplyv na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva, od poškodzujúceho vplyvu dumpingového dovozu, sa dospelo k predbežnému záveru, že dovoz hliníkových fólií z Arménska, Brazílie a ČĽR spôsobil výrobnému odvetviu Spoločenstva značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia.

G.   ZÁUJEM SPOLOČENSTVA

| (139) | V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa preskúmalo, či napriek záveru o poškodzujúcom dumpingu existujú závažné dôvody na vyvodenie záveru, že nie je v záujme Spoločenstva prijímať v tomto konkrétnom prípade opatrenia. V tejto súvislosti sa musí posúdiť pravdepodobný vplyv možných opatrení na všetky zúčastnené strany konania a tiež dôsledky neprijatia opatrení. |
| --- | --- |

(139)

V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa preskúmalo, či napriek záveru o poškodzujúcom dumpingu existujú závažné dôvody na vyvodenie záveru, že nie je v záujme Spoločenstva prijímať v tomto konkrétnom prípade opatrenia. V tejto súvislosti sa musí posúdiť pravdepodobný vplyv možných opatrení na všetky zúčastnené strany konania a tiež dôsledky neprijatia opatrení.

| (140) | Na posúdenie pravdepodobného vplyvu uloženia alebo neuloženia opatrení sa vyžiadali informácie od všetkých známych zainteresovaných strán alebo strán, ktoré sa prihlásili. Na základe toho Komisia zaslala dotazníky výrobnému odvetviu Spoločenstva, dvom neprepojeným dovozcom a 24 používateľom. |
| --- | --- |

(140)

Na posúdenie pravdepodobného vplyvu uloženia alebo neuloženia opatrení sa vyžiadali informácie od všetkých známych zainteresovaných strán alebo strán, ktoré sa prihlásili. Na základe toho Komisia zaslala dotazníky výrobnému odvetviu Spoločenstva, dvom neprepojeným dovozcom a 24 používateľom.

| (141) | Ako je vysvetlené v odôvodnení 10, vyplnený dotazník zaslalo šesť výrobcov v Spoločenstve a osem neprepojených dovozcov/používateľov. |
| --- | --- |

(141)

Ako je vysvetlené v odôvodnení 10, vyplnený dotazník zaslalo šesť výrobcov v Spoločenstve a osem neprepojených dovozcov/používateľov.

1.   Záujem výrobného odvetvia Spoločenstva

| (142) | Situácia spôsobujúca ujmu, v ktorej sa nachádzalo výrobné odvetvie Spoločenstva, bola dôsledkom jeho problémov konkurovať dumpingovému dovozu za nízke ceny. |
| --- | --- |

(142)

Situácia spôsobujúca ujmu, v ktorej sa nachádzalo výrobné odvetvie Spoločenstva, bola dôsledkom jeho problémov konkurovať dumpingovému dovozu za nízke ceny.

| (143) | Predpokladá sa, že uložením opatrení sa zabráni ďalším deformáciám trhu, znižovaniu cien a dôjde k obnoveniu spravodlivej hospodárskej súťaže. Výrobné odvetvie Spoločenstva by následne malo byť schopné zvýšiť objem svojho predaja a opätovne získať podiel na trhu, a tým vytvoriť vyššie úspory z rozsahu. Tým sa dosiahne potrebná úroveň zisku s cieľom zlepšiť finančnú situáciu výrobného odvetvia. To by umožnilo výrobnému odvetviu Spoločenstva naďalej investovať do svojich výrobných zariadení, a tým zaručiť životaschopnosť výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(143)

Predpokladá sa, že uložením opatrení sa zabráni ďalším deformáciám trhu, znižovaniu cien a dôjde k obnoveniu spravodlivej hospodárskej súťaže. Výrobné odvetvie Spoločenstva by následne malo byť schopné zvýšiť objem svojho predaja a opätovne získať podiel na trhu, a tým vytvoriť vyššie úspory z rozsahu. Tým sa dosiahne potrebná úroveň zisku s cieľom zlepšiť finančnú situáciu výrobného odvetvia. To by umožnilo výrobnému odvetviu Spoločenstva naďalej investovať do svojich výrobných zariadení, a tým zaručiť životaschopnosť výrobného odvetvia Spoločenstva.

| (144) | V prípade neuloženia antidumpingových opatrení by sa situácia výrobného odvetvia Spoločenstva naďalej zhoršovala. Napriek zvyšujúcim sa jednotkovým predajným cenám výrobné odvetvie Spoločenstva zaznamenalo stratu príjmov. Je to zapríčinené klesajúcim objemom predaja a podielu výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu v dôsledku dumpingového dovozu. Výrobné odvetvie Spoločenstva tiež nebolo schopné v plnej miere preniesť zvýšené náklady na surovinu na svojich zákazníkov v dôsledku cenového tlaku dumpingového dovozu. V skutočnosti je vzhľadom na nízke príjmy a značne sa zhoršujúci vývoj v OP najpravdepodobnejšie, že ak sa neprijmú žiadne opatrenia, finančná situácia výrobného odvetvia Spoločenstva sa bude naďalej zhoršovať. To by nakoniec viedlo k ďalšiemu znižovaniu výroby, ktoré by ohrozilo zamestnanosť a investície v Spoločenstve. Po ukončení výroby v Spoločenstve by sa používatelia hliníkových fólií stali viac závislými od dodávateľov mimo Spoločenstva. |
| --- | --- |

(144)

V prípade neuloženia antidumpingových opatrení by sa situácia výrobného odvetvia Spoločenstva naďalej zhoršovala. Napriek zvyšujúcim sa jednotkovým predajným cenám výrobné odvetvie Spoločenstva zaznamenalo stratu príjmov. Je to zapríčinené klesajúcim objemom predaja a podielu výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu v dôsledku dumpingového dovozu. Výrobné odvetvie Spoločenstva tiež nebolo schopné v plnej miere preniesť zvýšené náklady na surovinu na svojich zákazníkov v dôsledku cenového tlaku dumpingového dovozu. V skutočnosti je vzhľadom na nízke príjmy a značne sa zhoršujúci vývoj v OP najpravdepodobnejšie, že ak sa neprijmú žiadne opatrenia, finančná situácia výrobného odvetvia Spoločenstva sa bude naďalej zhoršovať. To by nakoniec viedlo k ďalšiemu znižovaniu výroby, ktoré by ohrozilo zamestnanosť a investície v Spoločenstve. Po ukončení výroby v Spoločenstve by sa používatelia hliníkových fólií stali viac závislými od dodávateľov mimo Spoločenstva.

| (145) | Na základe uvedeného je predbežný záver taký, že uložením antidumpingových opatrení by sa umožnilo zotavenie výrobného odvetvia Spoločenstva z poškodzujúceho dumpingu a bolo by to teda v záujme výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(145)

Na základe uvedeného je predbežný záver taký, že uložením antidumpingových opatrení by sa umožnilo zotavenie výrobného odvetvia Spoločenstva z poškodzujúceho dumpingu a bolo by to teda v záujme výrobného odvetvia Spoločenstva.

2.   Záujem neprepojených dovozcov

| (146) | Komisia zaslala dotazníky všetkým známym dovozcom/obchodníkom. Pokiaľ ide o dovozcov, vyplnený dotazník zaslali dvaja dovozcovia. Objem príslušného výrobku dovážaného týmito dvoma dovozcami predstavoval 17,0 % celkového dovozu z príslušných krajín do Spoločenstva a 8,0 % spotreby v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(146)

Komisia zaslala dotazníky všetkým známym dovozcom/obchodníkom. Pokiaľ ide o dovozcov, vyplnený dotazník zaslali dvaja dovozcovia. Objem príslušného výrobku dovážaného týmito dvoma dovozcami predstavoval 17,0 % celkového dovozu z príslušných krajín do Spoločenstva a 8,0 % spotreby v Spoločenstve.

| (147) | Na základe informácií poskytnutých príslušnými dovozcami sa zdá, že ziskové rozpätia príslušného výrobku sú v skutočnosti relatívne nízke. Preto sa tvrdilo, že prípadné antidumpingové clá by sa nemohli preniesť na konečných zákazníkov, ktorými sú prevažne subjekty zaoberajúce sa prevíjaním. |
| --- | --- |

(147)

Na základe informácií poskytnutých príslušnými dovozcami sa zdá, že ziskové rozpätia príslušného výrobku sú v skutočnosti relatívne nízke. Preto sa tvrdilo, že prípadné antidumpingové clá by sa nemohli preniesť na konečných zákazníkov, ktorými sú prevažne subjekty zaoberajúce sa prevíjaním.

| (148) | Po prvé, treba poznamenať, že prešetrovaním sa zistilo, že zvýšenie ceny sa môže aspoň čiastočne preniesť na zákazníkov, lebo ako je ďalej uvedené, ceny hliníkových fólií značne kolíšu a podstatné zvýšenie ceny v minulosti už bolo prenesené na zákazníkov. |
| --- | --- |

(148)

Po prvé, treba poznamenať, že prešetrovaním sa zistilo, že zvýšenie ceny sa môže aspoň čiastočne preniesť na zákazníkov, lebo ako je ďalej uvedené, ceny hliníkových fólií značne kolíšu a podstatné zvýšenie ceny v minulosti už bolo prenesené na zákazníkov.

| (149) | Po druhé, existujú iné dodávateľské krajiny, ako napríklad Rusko, Venezuela alebo Turecko, z ktorých možno dovážať výrobok bez akéhokoľvek antidumpingového cla. Preto, aj keď je nesporné, že uloženie antidumpingového cla môže mať na tieto spoločnosti určitý vplyv, tento vplyv by bol zmiernený existenciou iných dodávateľských krajín. |
| --- | --- |

(149)

Po druhé, existujú iné dodávateľské krajiny, ako napríklad Rusko, Venezuela alebo Turecko, z ktorých možno dovážať výrobok bez akéhokoľvek antidumpingového cla. Preto, aj keď je nesporné, že uloženie antidumpingového cla môže mať na tieto spoločnosti určitý vplyv, tento vplyv by bol zmiernený existenciou iných dodávateľských krajín.

3.   Záujem používateľov

| (150) | Komisia zaslala dotazníky všetkým známym používateľom v Spoločenstve, pričom vyplnený dotazník zaslalo šesť používateľov. Hlavnými používateľmi v Spoločenstve sú subjekty zaoberajúce sa prevíjaním, ktorých činnosť pozostáva z obchodovania s obalovým materiálom (hliníkovou fóliou, ale aj papierom a plastmi) po previnutí dovážaného príslušného výrobku do malých roliek a opätovnom zabalení malých roliek na priemyselný a maloobchodný predaj. Subjekty zaoberajúce sa prevíjaním nie sú odberateľmi upravovaných hliníkových fólií. Subjekty zaoberajúce sa prevíjaním predstavujú 80 % spotreby príslušného výrobku v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(150)

Komisia zaslala dotazníky všetkým známym používateľom v Spoločenstve, pričom vyplnený dotazník zaslalo šesť používateľov. Hlavnými používateľmi v Spoločenstve sú subjekty zaoberajúce sa prevíjaním, ktorých činnosť pozostáva z obchodovania s obalovým materiálom (hliníkovou fóliou, ale aj papierom a plastmi) po previnutí dovážaného príslušného výrobku do malých roliek a opätovnom zabalení malých roliek na priemyselný a maloobchodný predaj. Subjekty zaoberajúce sa prevíjaním nie sú odberateľmi upravovaných hliníkových fólií. Subjekty zaoberajúce sa prevíjaním predstavujú 80 % spotreby príslušného výrobku v Spoločenstve.

| (151) | Subjekty zaoberajúce sa prevíjaním by sa v prípade uloženia antidumpingových opatrení obávali najmä: i) rizika narušenia hospodárskej súťaže so subjektmi zaoberajúcimi sa prevíjaním v iných tretích krajinách; ii) existencie dostatočnej dodávky hliníkových fólií v Spoločenstve a iii) vplyvu prípadných opatrení na ich oblasť činnosti. |
| --- | --- |

(151)

Subjekty zaoberajúce sa prevíjaním by sa v prípade uloženia antidumpingových opatrení obávali najmä: i) rizika narušenia hospodárskej súťaže so subjektmi zaoberajúcimi sa prevíjaním v iných tretích krajinách; ii) existencie dostatočnej dodávky hliníkových fólií v Spoločenstve a iii) vplyvu prípadných opatrení na ich oblasť činnosti.

3.1.   Značná nevýhoda voči subjektom zaoberajúcim sa prevíjaním z iných tretích krajín

| (152) | Tvrdilo sa, že v prípade uloženia opatrení by výrobcovia hliníkových fólií v príslušných krajinách, najmä v ČĽR, rozšírili výrobu o nadväzujúce výrobky (t. j. prevíjanie príslušného výrobku do spotrebných roliek hliníkovej fólie) na vývoz do Spoločenstva v snahe vyhnúť sa plateniu antidumpingových ciel. Dumping by sa v tomto prípade pravdepodobne uskutočňoval na úrovni nadväzujúceho výrobku a v dôsledku toho by mohli byť subjekty zaoberajúce sa prevíjaním v Spoločenstve vytlačené z trhu. |
| --- | --- |

(152)

Tvrdilo sa, že v prípade uloženia opatrení by výrobcovia hliníkových fólií v príslušných krajinách, najmä v ČĽR, rozšírili výrobu o nadväzujúce výrobky (t. j. prevíjanie príslušného výrobku do spotrebných roliek hliníkovej fólie) na vývoz do Spoločenstva v snahe vyhnúť sa plateniu antidumpingových ciel. Dumping by sa v tomto prípade pravdepodobne uskutočňoval na úrovni nadväzujúceho výrobku a v dôsledku toho by mohli byť subjekty zaoberajúce sa prevíjaním v Spoločenstve vytlačené z trhu.

| (153) | Treba poznamenať, že náklady na dopravu spotrebných roliek sú proporcionálne veľmi vysoké, a preto doprava tohto výrobku do Spoločenstva by nemusela byť ekonomicky životaschopná. Preto by subjekty zaoberajúce sa prevíjaním v Spoločenstve naďalej využívali prirodzené výhody, akými sú menšie náklady na dopravu a širšia ponuka výrobkov pre maloobchodníkov. |
| --- | --- |

(153)

Treba poznamenať, že náklady na dopravu spotrebných roliek sú proporcionálne veľmi vysoké, a preto doprava tohto výrobku do Spoločenstva by nemusela byť ekonomicky životaschopná. Preto by subjekty zaoberajúce sa prevíjaním v Spoločenstve naďalej využívali prirodzené výhody, akými sú menšie náklady na dopravu a širšia ponuka výrobkov pre maloobchodníkov.

3.2.   Nedostatočná ponuka

| (154) | Subjekty zaoberajúce sa prevíjaním tvrdili, že výrobcovia veľkých kotúčov v Spoločenstve majú väčší záujem o výrobu upravovaných hliníkových fólií, ktoré majú vyššiu predajnú cenu ako hliníkové fólie a hliníkové fólie údajne dodávajú len vtedy, keď je dopyt po upravovaných hliníkových fóliách nízky. Keďže upravované hliníkové fólie a hliníkové fólie sa vyrábajú na rovnakej výrobnej linke, prechod z jedného výrobku na druhý by bol jednoduchý a nevyžadoval by výrazné náklady. |
| --- | --- |

(154)

Subjekty zaoberajúce sa prevíjaním tvrdili, že výrobcovia veľkých kotúčov v Spoločenstve majú väčší záujem o výrobu upravovaných hliníkových fólií, ktoré majú vyššiu predajnú cenu ako hliníkové fólie a hliníkové fólie údajne dodávajú len vtedy, keď je dopyt po upravovaných hliníkových fóliách nízky. Keďže upravované hliníkové fólie a hliníkové fólie sa vyrábajú na rovnakej výrobnej linke, prechod z jedného výrobku na druhý by bol jednoduchý a nevyžadoval by výrazné náklady.

| (155) | Tie isté zainteresované strany tvrdili, že z uvedeného dôvodu neexistuje dostatočná ponuka hliníkových fólií v Spoločenstve, čo vedie k väčšej závislosti na dovoze, najmä z príslušných krajín. Na základe dostupných overených informácií sa však v tejto fáze prešetrovaním dokázalo, že tieto tvrdenia nie sú podložené. Objem výroby upravovaných hliníkových fólií jedného z najväčších výrobcov v Spoločenstve zostal počas posudzovaného obdobia stabilný, pričom objem jeho predaja hliníkových fólií výrazne klesol. To naznačuje, že výroba hliníkových fólií nebola nahradená výrobou upravovaných hliníkových fólií, ako sa tvrdilo. |
| --- | --- |

(155)

Tie isté zainteresované strany tvrdili, že z uvedeného dôvodu neexistuje dostatočná ponuka hliníkových fólií v Spoločenstve, čo vedie k väčšej závislosti na dovoze, najmä z príslušných krajín. Na základe dostupných overených informácií sa však v tejto fáze prešetrovaním dokázalo, že tieto tvrdenia nie sú podložené. Objem výroby upravovaných hliníkových fólií jedného z najväčších výrobcov v Spoločenstve zostal počas posudzovaného obdobia stabilný, pričom objem jeho predaja hliníkových fólií výrazne klesol. To naznačuje, že výroba hliníkových fólií nebola nahradená výrobou upravovaných hliníkových fólií, ako sa tvrdilo.

| (156) | Vo všeobecnosti nevyužitá kapacita výrobného odvetvia Spoločenstva vzrástla v dôsledku značného poklesu využitia kapacity (z 88 % na 62 %). Preto sa dospelo k záveru, že v súvislosti s hliníkovou fóliou existuje značná nevyužitá kapacita vo výrobnom odvetví Spoločenstva, ktorá môže uspokojiť rastúci dopyt po výrobku vyrábanom výrobným odvetvím Spoločenstva. Na základe uvedeného nemožno vyvodiť záver, že zákazníci v Spoločenstve závisia od dovozu hliníkových fólií. |
| --- | --- |

(156)

Vo všeobecnosti nevyužitá kapacita výrobného odvetvia Spoločenstva vzrástla v dôsledku značného poklesu využitia kapacity (z 88 % na 62 %). Preto sa dospelo k záveru, že v súvislosti s hliníkovou fóliou existuje značná nevyužitá kapacita vo výrobnom odvetví Spoločenstva, ktorá môže uspokojiť rastúci dopyt po výrobku vyrábanom výrobným odvetvím Spoločenstva. Na základe uvedeného nemožno vyvodiť záver, že zákazníci v Spoločenstve závisia od dovozu hliníkových fólií.

| (157) | Clá by nemali viesť k nedostatočnej ponuke. K dispozícii sú aj alternatívne zdroje dodávok z iných tretích krajín, ktoré nepodliehajú žiadnym clám. Okrem toho podiel iných tretích krajín na trhu sa takisto zmenšil, čo naznačuje, že je v týchto krajinách dostupná nevyužitá kapacita na účely dodávok na trh Spoločenstva, ak by sa obnovila spravodlivá hospodárska súťaž. |
| --- | --- |

(157)

Clá by nemali viesť k nedostatočnej ponuke. K dispozícii sú aj alternatívne zdroje dodávok z iných tretích krajín, ktoré nepodliehajú žiadnym clám. Okrem toho podiel iných tretích krajín na trhu sa takisto zmenšil, čo naznačuje, že je v týchto krajinách dostupná nevyužitá kapacita na účely dodávok na trh Spoločenstva, ak by sa obnovila spravodlivá hospodárska súťaž.

3.3.   Vplyv prípadných opatrení na subjekty zaoberajúce sa prevíjaním

| (158) | Tieto malé konečné rolky („spotrebné rolky“) vážia menej ako 10 kg a používajú sa na viacúčelové krátkodobé balenie (najmä v domácnostiach, stravovacích zariadeniach, maloobchodných predajniach potravín a kvetinárstvach). |
| --- | --- |

(158)

Tieto malé konečné rolky („spotrebné rolky“) vážia menej ako 10 kg a používajú sa na viacúčelové krátkodobé balenie (najmä v domácnostiach, stravovacích zariadeniach, maloobchodných predajniach potravín a kvetinárstvach).

| (159) | Subjekty zaoberajúce sa prevíjaním tvrdili, že sú v neistej situácii, keďže sa nachádzajú medzi výrobcami hliníkových fólií a hlavnými distribučnými reťazcami, ktoré im ukladajú veľmi úzke ziskové rozpätie. Zistilo sa, že celková ziskovosť subjektov zaoberajúcich sa prevíjaním sa pohybuje od – 2 % do + 2 %. |
| --- | --- |

(159)

Subjekty zaoberajúce sa prevíjaním tvrdili, že sú v neistej situácii, keďže sa nachádzajú medzi výrobcami hliníkových fólií a hlavnými distribučnými reťazcami, ktoré im ukladajú veľmi úzke ziskové rozpätie. Zistilo sa, že celková ziskovosť subjektov zaoberajúcich sa prevíjaním sa pohybuje od – 2 % do + 2 %.

| (160) | Hoci sú subjekty zaoberajúce sa prevíjaním vo všeobecnosti dodávateľmi širokej škály obalových výrobkov, hliníkové fólie tvoria dôležitú časť (do 70 %) ich obratu a vzhľadom na ich nízku úroveň ziskovosti by bol vplyv prípadných opatrení značný, keďže sa domnievajú, že by ich nedokázali preniesť na svojich zákazníkov. |
| --- | --- |

(160)

Hoci sú subjekty zaoberajúce sa prevíjaním vo všeobecnosti dodávateľmi širokej škály obalových výrobkov, hliníkové fólie tvoria dôležitú časť (do 70 %) ich obratu a vzhľadom na ich nízku úroveň ziskovosti by bol vplyv prípadných opatrení značný, keďže sa domnievajú, že by ich nedokázali preniesť na svojich zákazníkov.

| (161) | Subjekty zaoberajúce sa prevíjaním môžu byť stále schopné preniesť antidumpingové clo na svojich zákazníkov, najmä ak ceny suroviny zostanú relatívne nízke v porovnaní s veľmi vysokými cenovými úrovňami v roku 2006 a 2007. Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 149, k dispozícii sú ďalšie dodávateľské krajiny. |
| --- | --- |

(161)

Subjekty zaoberajúce sa prevíjaním môžu byť stále schopné preniesť antidumpingové clo na svojich zákazníkov, najmä ak ceny suroviny zostanú relatívne nízke v porovnaní s veľmi vysokými cenovými úrovňami v roku 2006 a 2007. Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 149, k dispozícii sú ďalšie dodávateľské krajiny.

| (162) | Na základe uvedeného sa dospelo k predbežnému záveru, že vplyv na používateľov nebude taký veľký, aby bolo možné domnievať sa, že zavedenie opatrení by bolo v rozpore s celkovým záujmom Spoločenstva. |
| --- | --- |

(162)

Na základe uvedeného sa dospelo k predbežnému záveru, že vplyv na používateľov nebude taký veľký, aby bolo možné domnievať sa, že zavedenie opatrení by bolo v rozpore s celkovým záujmom Spoločenstva.

4.   Záver týkajúci sa záujmu Spoločenstva

| (163) | So zreteľom na všetky uvedené faktory sa dospelo k záveru, že uloženie opatrení by nemalo žiadny výrazný nepriaznivý vplyv na situáciu používateľov a dovozcov príslušného výrobku. Na základe toho sa predbežne usudzuje, že neexistujú žiadne závažné dôvody na to, aby sa antidumpingové opatrenia neuložili. |
| --- | --- |

(163)

So zreteľom na všetky uvedené faktory sa dospelo k záveru, že uloženie opatrení by nemalo žiadny výrazný nepriaznivý vplyv na situáciu používateľov a dovozcov príslušného výrobku. Na základe toho sa predbežne usudzuje, že neexistujú žiadne závažné dôvody na to, aby sa antidumpingové opatrenia neuložili.

H.   DOČASNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

1.   Úroveň odstránenia ujmy

| (164) | Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti s dumpingom, vyplývajúcou ujmou, príčinnými súvislosťami a záujmom Spoločenstva, by sa mali uložiť dočasné opatrenia, aby sa zabránilo ďalšej ujme spôsobenej výrobnému odvetviu Spoločenstva dumpingovým dovozom. |
| --- | --- |

(164)

Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti s dumpingom, vyplývajúcou ujmou, príčinnými súvislosťami a záujmom Spoločenstva, by sa mali uložiť dočasné opatrenia, aby sa zabránilo ďalšej ujme spôsobenej výrobnému odvetviu Spoločenstva dumpingovým dovozom.

| (165) | Na stanovenie úrovne cla sa prihliadalo na úroveň zistených dumpingových rozpätí a na výšku cla potrebnú na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. Pri výpočte výšky cla potrebného na odstránenie vplyvu poškodzujúceho dumpingu sa usúdilo, že akékoľvek opatrenia by mali umožniť výrobnému odvetviu Spoločenstva pokryť jeho výrobné náklady a celkovo dosiahnuť zisk pred zdanením, ktorý by výrobné odvetvie tohto typu v tomto sektore v rozumnej miere získalo za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. pri neexistencii dumpingového dovozu v rámci predaja podobného výrobku v Spoločenstve. Použité ziskové rozpätie pred zdanením v prípade výrobcov bolo 5 %, pričom toto rozpätie bolo navrhnuté v podnete a použité počas pôvodného prešetrovania. Táto úroveň zisku bola počas tohto prešetrovania potvrdená. |
| --- | --- |

(165)

Na stanovenie úrovne cla sa prihliadalo na úroveň zistených dumpingových rozpätí a na výšku cla potrebnú na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. Pri výpočte výšky cla potrebného na odstránenie vplyvu poškodzujúceho dumpingu sa usúdilo, že akékoľvek opatrenia by mali umožniť výrobnému odvetviu Spoločenstva pokryť jeho výrobné náklady a celkovo dosiahnuť zisk pred zdanením, ktorý by výrobné odvetvie tohto typu v tomto sektore v rozumnej miere získalo za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. pri neexistencii dumpingového dovozu v rámci predaja podobného výrobku v Spoločenstve. Použité ziskové rozpätie pred zdanením v prípade výrobcov bolo 5 %, pričom toto rozpätie bolo navrhnuté v podnete a použité počas pôvodného prešetrovania. Táto úroveň zisku bola počas tohto prešetrovania potvrdená.

| (166) | Potrebné zvýšenie ceny sa potom určilo na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny pre každý druh výrobku, ktorá sa stanovila pre výpočet cenového podhodnotenia (pozri odôvodnenia 98 až 100), a nepoškodzujúcej ceny výrobkov predávaných výrobným odvetvím Spoločenstva na trhu Spoločenstva. Nepoškodzujúca cena sa získala úpravou predajnej ceny výrobného odvetvia Spoločenstva o skutočnú stratu, ku ktorej došlo počas OP, a pripočítaním predtým uvedeného ziskového rozpätia. Akýkoľvek rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa potom vyjadril ako percento z celkovej dovoznej hodnoty CIF. Pre Arménsko a Brazíliu sa vzhľadom na vysokú úroveň spolupráce zvyškové rozpätie ujmy stanovilo na úroveň rozpätia zisteného v prípade príslušných spolupracujúcich vývozcov. Pre Čínu bolo vzhľadom na veľmi nízku úroveň spolupráce zvyškové rozpätie ujmy vypočítané na základe dovozu jedného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorému bolo udelené IZ, spôsobujúceho najväčšiu ujmu. |
| --- | --- |

(166)

Potrebné zvýšenie ceny sa potom určilo na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny pre každý druh výrobku, ktorá sa stanovila pre výpočet cenového podhodnotenia (pozri odôvodnenia 98 až 100), a nepoškodzujúcej ceny výrobkov predávaných výrobným odvetvím Spoločenstva na trhu Spoločenstva. Nepoškodzujúca cena sa získala úpravou predajnej ceny výrobného odvetvia Spoločenstva o skutočnú stratu, ku ktorej došlo počas OP, a pripočítaním predtým uvedeného ziskového rozpätia. Akýkoľvek rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa potom vyjadril ako percento z celkovej dovoznej hodnoty CIF. Pre Arménsko a Brazíliu sa vzhľadom na vysokú úroveň spolupráce zvyškové rozpätie ujmy stanovilo na úroveň rozpätia zisteného v prípade príslušných spolupracujúcich vývozcov. Pre Čínu bolo vzhľadom na veľmi nízku úroveň spolupráce zvyškové rozpätie ujmy vypočítané na základe dovozu jedného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorému bolo udelené IZ, spôsobujúceho najväčšiu ujmu.

2.   Dočasné opatrenia

| (167) | Z hľadiska uvedených skutočností sa preto usúdilo, že v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia by sa malo uložiť dočasné antidumpingové clo na úrovni dumpingového rozpätia alebo rozpätia ujmy, podľa toho, čo je nižšie, v súlade s pravidlom nižšieho cla. |
| --- | --- |

(167)

Z hľadiska uvedených skutočností sa preto usúdilo, že v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia by sa malo uložiť dočasné antidumpingové clo na úrovni dumpingového rozpätia alebo rozpätia ujmy, podľa toho, čo je nižšie, v súlade s pravidlom nižšieho cla.

| (168) | Sadzby antidumpingového cla pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení tohto prešetrovania. Odrážajú teda situáciu, ktorá sa zistila počas tohto prešetrovania v súvislosti s týmito spoločnosťami. Tieto colné sadzby (na rozdiel od zostatkových ciel uplatniteľných na „všetky ostatné spoločnosti“ v Arménsku, Brazílii a ČĽR) sú teda uplatniteľné výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v príslušných krajinách a vyrábaných spoločnosťami, a teda uvedenými konkrétnymi právnickými osobami. Na dovážané výrobky, ktoré vyrába akákoľvek iná spoločnosť, ktorá nie je konkrétne uvedená v normatívnej časti tohto dokumentu s jej názvom a adresou vrátane subjektov prepojených s týmito konkrétne uvedenými spoločnosťami, sa tieto sadzby nemôžu uplatňovať a tieto výrobky podliehajú colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“. |
| --- | --- |

(168)

Sadzby antidumpingového cla pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení tohto prešetrovania. Odrážajú teda situáciu, ktorá sa zistila počas tohto prešetrovania v súvislosti s týmito spoločnosťami. Tieto colné sadzby (na rozdiel od zostatkových ciel uplatniteľných na „všetky ostatné spoločnosti“ v Arménsku, Brazílii a ČĽR) sú teda uplatniteľné výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v príslušných krajinách a vyrábaných spoločnosťami, a teda uvedenými konkrétnymi právnickými osobami. Na dovážané výrobky, ktoré vyrába akákoľvek iná spoločnosť, ktorá nie je konkrétne uvedená v normatívnej časti tohto dokumentu s jej názvom a adresou vrátane subjektov prepojených s týmito konkrétne uvedenými spoločnosťami, sa tieto sadzby nemôžu uplatňovať a tieto výrobky podliehajú colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.

| (169) | Každá požiadavka v súvislosti s uplatňovaním týchto antidumpingových colných sadzieb pre jednotlivé spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po založení nových výrobných alebo predajných subjektov) by sa mala adresovať Komisii (7) so všetkými dôležitými informáciami, najmä o akejkoľvek zmene v činnostiach spoločnosti v súvislosti s výrobou, domácim predajom a predajom na vývoz, ktoré súvisia napríklad so zmenou názvu alebo so zmenou výrobných alebo predajných subjektov. V prípade potreby Komisia po porade s poradným výborom zodpovedajúcim spôsobom zmení a doplní nariadenie aktualizáciou zoznamu spoločností, na ktoré sa uplatňujú individuálne colné sadzby. |
| --- | --- |

(169)

Každá požiadavka v súvislosti s uplatňovaním týchto antidumpingových colných sadzieb pre jednotlivé spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po založení nových výrobných alebo predajných subjektov) by sa mala adresovať Komisii (7) so všetkými dôležitými informáciami, najmä o akejkoľvek zmene v činnostiach spoločnosti v súvislosti s výrobou, domácim predajom a predajom na vývoz, ktoré súvisia napríklad so zmenou názvu alebo so zmenou výrobných alebo predajných subjektov. V prípade potreby Komisia po porade s poradným výborom zodpovedajúcim spôsobom zmení a doplní nariadenie aktualizáciou zoznamu spoločností, na ktoré sa uplatňujú individuálne colné sadzby.

| (170) | Na základe uvedeného sú dočasné colné sadzby takéto:









  Krajina | Spoločnosť | Dumpingové rozpätie | Rozpätie ujmy | Dočasné colné sadzby |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brazília | Companhia Brasileira de Aluminio | 27,6 % | 25,9 % | 25,9 % |
| Všetky ostatné spoločnosti | 27,6 % | 25,9 % | 25,9 % |
| ČĽR | Alcoa Bohai and Alcoa Shanghai | 23,9 % | 10,7 % | 10,7 % |
| Shandong Loften | 31,6 % | 28,3 % | 28,3 % |
| Zhenjiang Dingsheng | 31,9 % | 33,3 % | 31,9 % |
| Všetky ostatné spoločnosti | 42,9 % | 52,0 % | 42,9 % |
| Arménsko | RUSAL Armenal | 37,0 % | 20,0 % | 20,0 % |
| Všetky ostatné spoločnosti | 37,0 % | 20,0 % | 20,0 % |

(170)

Na základe uvedeného sú dočasné colné sadzby takéto:

Krajina

Spoločnosť

Dumpingové rozpätie

Rozpätie ujmy

Dočasné colné sadzby

Brazília

Companhia Brasileira de Aluminio

27,6 %

25,9 %

25,9 %

Všetky ostatné spoločnosti

27,6 %

25,9 %

25,9 %

ČĽR

Alcoa Bohai and Alcoa Shanghai

23,9 %

10,7 %

10,7 %

Shandong Loften

31,6 %

28,3 %

28,3 %

Zhenjiang Dingsheng

31,9 %

33,3 %

31,9 %

Všetky ostatné spoločnosti

42,9 %

52,0 %

42,9 %

Arménsko

RUSAL Armenal

37,0 %

20,0 %

20,0 %

Všetky ostatné spoločnosti

37,0 %

20,0 %

20,0 %

I.   ZÁVEREČNÉ USTANOVENIE

| (171) | V záujme riadneho úradného postupu by sa malo stanoviť obdobie, počas ktorého môžu zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v rámci lehoty uvedenej v oznámení o začatí konania, písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie. Okrem toho treba poznamenať, že zistenia týkajúce sa uloženia antidumpingového cla na účely tohto nariadenia sú dočasné a na účely akéhokoľvek konečného cla môžu byť prehodnotené, |
| --- | --- |

(171)

V záujme riadneho úradného postupu by sa malo stanoviť obdobie, počas ktorého môžu zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v rámci lehoty uvedenej v oznámení o začatí konania, písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie. Okrem toho treba poznamenať, že zistenia týkajúce sa uloženia antidumpingového cla na účely tohto nariadenia sú dočasné a na účely akéhokoľvek konečného cla môžu byť prehodnotené,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Týmto sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz hliníkových fólií s hrúbkou nie menšou ako 0,008 mm, ale nie väčšou ako 0,018 mm, bez podložky, valcovaných, ale ďalej už neupravených, dodávaných v rolkách so šírkou nepresahujúcou 650 mm a s hmotnosťou presahujúcou 10 kilogramov, zaradených pod kód KN ex 7607 11 19 (kód TARIC 7607111910), s pôvodom v Arménsku, Brazílii a Čínskej ľudovej republike.

2.   Sadzba dočasného antidumpingového cla uplatniteľného na čistú franko cenu na hranici Spoločenstva pred preclením výrobkov vyrábaných uvedenými spoločnosťami je takáto:

| Krajina | Spoločnosť | Antidumpingové clo | Doplnkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Arménsko | Closed Joint Stock Company Rusal-Armenal | 20,0 % | A943 |
| Všetky ostatné spoločnosti | 20,0 % | A999 |
| Čínska ľudová republika | Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd. and Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd. | 10,7 % | A944 |
| Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd. | 28,3 % | A945 |
| Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd. | 31,9 % | A946 |
| Všetky ostatné spoločnosti | 42,9 % | A999 |
| Brazília | Companhia Brasileira de Aluminio | 25,9 % | A947 |
| Všetky ostatné spoločnosti | 25,9 % | A999 |

Krajina

Spoločnosť

Antidumpingové clo

Doplnkový kód TARIC

Arménsko

Closed Joint Stock Company Rusal-Armenal

20,0 %

A943

Všetky ostatné spoločnosti

20,0 %

A999

Čínska ľudová republika

Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd. and Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd.

10,7 %

A944

Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd.

28,3 %

A945

Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd.

31,9 %

A946

Všetky ostatné spoločnosti

42,9 %

A999

Brazília

Companhia Brasileira de Aluminio

25,9 %

A947

Všetky ostatné spoločnosti

25,9 %

A999

3.   Uplatňovanie individuálnych colných sadzieb stanovených pre spoločnosti v Čínskej ľudovej republike uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá je v súlade s požiadavkami ustanovenými v prílohe. Ak takáto faktúra nebude predložená, použije sa colná sadzba uplatniteľná na všetky ostatné spoločnosti.

4.   Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Spoločenstve je podmienené poskytnutím zábezpeky, ktorá sa rovná výške dočasného cla.

5.   Ak nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.

Článok 2

Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia (ES) č. 384/96, môžu zainteresované strany požiadať o zverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie, predložiť písomné stanoviská a požiadať Komisiu o vypočutie do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia (ES) č. 384/96 môžu príslušné strany predložiť pripomienky k uplatňovaniu tohto nariadenia do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia jeho účinnosti.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje na obdobie šiestich mesiacov.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 7. apríla 2009

Za Komisiu

Catherine ASHTON

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 177, 12.7.2008, s. 13.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 59, 4.3.2008, s. 1.

3

(4)  Oznámenie Komisie o definícii relevantného trhu na účely práva hospodárskej súťaže Spoločenstva. Ú. v. ES C 372, 9.12.1997, s. 5.

4

(5)  Nariadenie Rady (ES) č. 950/2001 (Ú. v. ES L 134, 17.5.2001, s. 1).

5

(6)  Ú. v. EÚ C 112, 12.5.2006, s. 2.

6

(7)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgicko.

7

---

PRÍLOHA

Platná obchodná faktúra uvedená v článku 1 ods. 3 tohto nariadenia musí obsahovať vyhlásenie podpísané pracovníkom spoločnosti a označené úradnou pečiatkou spoločnosti v tomto tvare:

| 1. | Meno a funkcia pracovníka spoločnosti, ktorý obchodnú faktúru vydal. |
| --- | --- |

1.

Meno a funkcia pracovníka spoločnosti, ktorý obchodnú faktúru vydal.

| 2. | Toto vyhlásenie: „Ja, podpísaný, potvrdzujem, že [objem] hliníkových fólií predávaných na vývoz do Európskeho spoločenstva, na ktorý sa vzťahuje táto faktúra, bolo vyrobených [názov a adresa spoločnosti] [doplnkový kód TARIC] v Čínskej ľudovej republike. Vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.“ |
| --- | --- |

2.

Toto vyhlásenie: „Ja, podpísaný, potvrdzujem, že [objem] hliníkových fólií predávaných na vývoz do Európskeho spoločenstva, na ktorý sa vzťahuje táto faktúra, bolo vyrobených [názov a adresa spoločnosti] [doplnkový kód TARIC] v Čínskej ľudovej republike. Vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.“

---

| 8.4.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 94/38 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 94/38

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 288/2009

zo 7. apríla 2009,

ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o pomoc Spoločenstva pri poskytovaní ovocia a zeleniny, spracovaného ovocia a zeleniny a výrobkov z banánov deťom vo vzdelávacích zariadeniach v rámci programu podpory konzumácie ovocia v školách

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1), a najmä na jeho článok 103h písm. f) v spojení s jeho článkom 4,

keďže:

| (1) | Nariadením Rady (ES) č. 13/2009 (2) sa zmenilo a doplnilo nariadenie (ES) č. 1234/2007 s cieľom ustanoviť pomoc Spoločenstva v rámci programu podpory konzumácie ovocia v školách zameraného na pravidelné poskytovanie ovocia a zeleniny, spracovaného ovocia a zeleniny a výrobkov z banánov deťom vo vzdelávacích zariadeniach spravovaných alebo uznávaných príslušnými orgánmi členského štátu. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Rady (ES) č. 13/2009 (2) sa zmenilo a doplnilo nariadenie (ES) č. 1234/2007 s cieľom ustanoviť pomoc Spoločenstva v rámci programu podpory konzumácie ovocia v školách zameraného na pravidelné poskytovanie ovocia a zeleniny, spracovaného ovocia a zeleniny a výrobkov z banánov deťom vo vzdelávacích zariadeniach spravovaných alebo uznávaných príslušnými orgánmi členského štátu.

| (2) | Aby sa zabezpečilo riadne vykonávanie programu podpory konzumácie ovocia v školách, členské štáty, ktoré sa chcú na tomto programe zúčastniť na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni, by mali najprv vypracovať stratégiu jeho vykonávania. Aby sa zabezpečila pridaná hodnota programu podpory konzumácie ovocia v školách ustanoveného podľa tohto nariadenia, členské štáty by mali vo svojej stratégii vysvetliť, ako zabezpečia pridanú hodnotu svojho programu, najmä tam, kde sa v rovnakom čase konzumujú jedlá v rámci štandardného školského stravovania a výrobky financované v rámci programu podpory konzumácie ovocia v školách. Ak si členské štáty zvolia vykonávanie viac ako jedného programu, mali by vypracovať stratégiu pre každý takýto program. |
| --- | --- |

(2)

Aby sa zabezpečilo riadne vykonávanie programu podpory konzumácie ovocia v školách, členské štáty, ktoré sa chcú na tomto programe zúčastniť na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni, by mali najprv vypracovať stratégiu jeho vykonávania. Aby sa zabezpečila pridaná hodnota programu podpory konzumácie ovocia v školách ustanoveného podľa tohto nariadenia, členské štáty by mali vo svojej stratégii vysvetliť, ako zabezpečia pridanú hodnotu svojho programu, najmä tam, kde sa v rovnakom čase konzumujú jedlá v rámci štandardného školského stravovania a výrobky financované v rámci programu podpory konzumácie ovocia v školách. Ak si členské štáty zvolia vykonávanie viac ako jedného programu, mali by vypracovať stratégiu pre každý takýto program.

| (3) | Stratégia členského štátu by mala obsahovať kľúčové prvky uvedené v článku 103ga ods. 2 nariadenia (ES) č. 1234/2007, a to rozpočet programu vrátane príspevku Spoločenstva a vnútroštátneho príspevku, jeho trvanie, cieľovú skupinu, oprávnené výrobky a zapojenie príslušných zainteresovaných strán, ako orgánov školstva a zdravotných orgánov, súkromného sektora alebo rodičov detí. Stratégia členského štátu by mala takisto opisovať sprievodné opatrenia, ktoré by sa mali prijať na zabezpečenie účinnosti programu. |
| --- | --- |

(3)

Stratégia členského štátu by mala obsahovať kľúčové prvky uvedené v článku 103ga ods. 2 nariadenia (ES) č. 1234/2007, a to rozpočet programu vrátane príspevku Spoločenstva a vnútroštátneho príspevku, jeho trvanie, cieľovú skupinu, oprávnené výrobky a zapojenie príslušných zainteresovaných strán, ako orgánov školstva a zdravotných orgánov, súkromného sektora alebo rodičov detí. Stratégia členského štátu by mala takisto opisovať sprievodné opatrenia, ktoré by sa mali prijať na zabezpečenie účinnosti programu.

| (4) | Podľa článku 152 ods. 1 zmluvy by sa pri vymedzovaní a vykonávaní všetkých politík Spoločenstva mala zabezpečiť vysoká úroveň zdravia. Aby sa zabezpečilo, že výrobky oprávnené na pomoc poskytujú deťom vysokú úroveň ochrany zdravia a podporujú zdravé stravovacie návyky, členské štáty by mali zo svojej stratégie vylúčiť výrobky s pridaným cukrom, tukom, soľou alebo sladidlami okrem riadne odôvodnených prípadov, keď členské štáty vo svojej stratégii ustanovia, že takéto výrobky môžu byť v rámci ich programu oprávnené. Vo všetkých prípadoch by mal zoznam oprávnených výrobkov členského štátu odsúhlasiť príslušný zdravotný orgán členského štátu. |
| --- | --- |

(4)

Podľa článku 152 ods. 1 zmluvy by sa pri vymedzovaní a vykonávaní všetkých politík Spoločenstva mala zabezpečiť vysoká úroveň zdravia. Aby sa zabezpečilo, že výrobky oprávnené na pomoc poskytujú deťom vysokú úroveň ochrany zdravia a podporujú zdravé stravovacie návyky, členské štáty by mali zo svojej stratégie vylúčiť výrobky s pridaným cukrom, tukom, soľou alebo sladidlami okrem riadne odôvodnených prípadov, keď členské štáty vo svojej stratégii ustanovia, že takéto výrobky môžu byť v rámci ich programu oprávnené. Vo všetkých prípadoch by mal zoznam oprávnených výrobkov členského štátu odsúhlasiť príslušný zdravotný orgán členského štátu.

| (5) | Programy podpory konzumácie ovocia v školách si vyžadujú sprievodné opatrenia, aby boli účinné. Sprievodné opatrenia by sa nemali obmedzovať na určité zemepisné oblasti alebo vzdelávacie zariadenia, čím by sa určité deti vylúčili z ich pôsobnosti. Preto by malo byť zámerom členských štátov poskytnúť väčšine detí cieľovej skupiny ich programu prístup k sprievodným opatreniam. |
| --- | --- |

(5)

Programy podpory konzumácie ovocia v školách si vyžadujú sprievodné opatrenia, aby boli účinné. Sprievodné opatrenia by sa nemali obmedzovať na určité zemepisné oblasti alebo vzdelávacie zariadenia, čím by sa určité deti vylúčili z ich pôsobnosti. Preto by malo byť zámerom členských štátov poskytnúť väčšine detí cieľovej skupiny ich programu prístup k sprievodným opatreniam.

| (6) | V záujme dobrého administratívneho a rozpočtového hospodárenia by členské štáty vykonávajúce program podpory konzumácie ovocia v školách mali žiadať o pomoc Spoločenstva každý rok. |
| --- | --- |

(6)

V záujme dobrého administratívneho a rozpočtového hospodárenia by členské štáty vykonávajúce program podpory konzumácie ovocia v školách mali žiadať o pomoc Spoločenstva každý rok.

| (7) | V záujme transparentnosti by sa malo ustanoviť orientačné rozdelenie pomoci Spoločenstva na členský štát vypočítané na základe kľúča prideľovania uvedeného v článku 103ga ods. 5 nariadenia (ES) č. 1234/2007. Aby sa zohľadnil demografický vývoj, Komisia by mala aspoň každé tri roky posúdiť, či je uvedené rozdelenie stále aktuálne. |
| --- | --- |

(7)

V záujme transparentnosti by sa malo ustanoviť orientačné rozdelenie pomoci Spoločenstva na členský štát vypočítané na základe kľúča prideľovania uvedeného v článku 103ga ods. 5 nariadenia (ES) č. 1234/2007. Aby sa zohľadnil demografický vývoj, Komisia by mala aspoň každé tri roky posúdiť, či je uvedené rozdelenie stále aktuálne.

| (8) | Aby sa maximalizoval úplný potenciál dostupných fondov, pomoc Spoločenstva, ktorá sa orientačne rozdelila členským štátom, ktoré neoznámili svoju stratégiu Komisii včas, by sa mala prerozdeliť medzi zúčastnené členské štáty, ktoré oznámili Komisii svoju ochotu využiť väčšiu časť pôvodne pridelených prostriedkov pomoci Spoločenstva. |
| --- | --- |

(8)

Aby sa maximalizoval úplný potenciál dostupných fondov, pomoc Spoločenstva, ktorá sa orientačne rozdelila členským štátom, ktoré neoznámili svoju stratégiu Komisii včas, by sa mala prerozdeliť medzi zúčastnené členské štáty, ktoré oznámili Komisii svoju ochotu využiť väčšiu časť pôvodne pridelených prostriedkov pomoci Spoločenstva.

| (9) | Na pomoc Spoločenstva by nemali byť oprávnené len náklady vzniknuté pri nákupe ovocia a zeleniny, spracovaného ovocia a zeleniny a výrobkov z banánov, ale aj niektoré súvisiace náklady, ktoré sa priamo spájajú s vykonávaním programu podpory konzumácie ovocia v školách, ak sa ustanovujú v stratégii členského štátu. Na tieto súvisiace náklady by sa však mal prideliť len malý percentuálny podiel pomoci, aby sa zachovala účinnosť schémy. Na účely finančného hospodárenia a kontroly by tieto náklady mali predstavovať pevne stanovené sumy vypočítané na základe pro rata. |
| --- | --- |

(9)

Na pomoc Spoločenstva by nemali byť oprávnené len náklady vzniknuté pri nákupe ovocia a zeleniny, spracovaného ovocia a zeleniny a výrobkov z banánov, ale aj niektoré súvisiace náklady, ktoré sa priamo spájajú s vykonávaním programu podpory konzumácie ovocia v školách, ak sa ustanovujú v stratégii členského štátu. Na tieto súvisiace náklady by sa však mal prideliť len malý percentuálny podiel pomoci, aby sa zachovala účinnosť schémy. Na účely finančného hospodárenia a kontroly by tieto náklady mali predstavovať pevne stanovené sumy vypočítané na základe pro rata.

| (10) | V záujme dobrého administratívneho a rozpočtového hospodárenia, ako aj dohľadu, by sa mali špecifikovať podmienky prideľovania pomoci, schvaľovania žiadateľov o pomoc a podmienky platnej žiadosti o pomoc. Pri vyplácaní pomoci by sa mali špecifikovať požiadavky, ktoré majú žiadatelia spĺňať, pravidlá podávania žiadostí, kontrol a sankcií, ktoré majú príslušné orgány uplatňovať, a pravidlá platobného postupu. |
| --- | --- |

(10)

V záujme dobrého administratívneho a rozpočtového hospodárenia, ako aj dohľadu, by sa mali špecifikovať podmienky prideľovania pomoci, schvaľovania žiadateľov o pomoc a podmienky platnej žiadosti o pomoc. Pri vyplácaní pomoci by sa mali špecifikovať požiadavky, ktoré majú žiadatelia spĺňať, pravidlá podávania žiadostí, kontrol a sankcií, ktoré majú príslušné orgány uplatňovať, a pravidlá platobného postupu.

| (11) | Na ochranu finančných záujmov Spoločenstva by sa mali prijať primerané kontrolné opatrenia na zamedzenie nezrovnalostiam a podvodom. Tieto kontrolné opatrenia by mali zahŕňať úplné administratívne kontroly doplnené kontrolami na mieste. V súvislosti s takými kontrolnými opatreniami by sa mal špecifikovať ich rozsah, obsah, načasovanie a podávanie správ o nich s cieľom zabezpečiť spravodlivý a jednotný prístup v členských štátoch s ohľadom na rozdielnu implementáciu programu. |
| --- | --- |

(11)

Na ochranu finančných záujmov Spoločenstva by sa mali prijať primerané kontrolné opatrenia na zamedzenie nezrovnalostiam a podvodom. Tieto kontrolné opatrenia by mali zahŕňať úplné administratívne kontroly doplnené kontrolami na mieste. V súvislosti s takými kontrolnými opatreniami by sa mal špecifikovať ich rozsah, obsah, načasovanie a podávanie správ o nich s cieľom zabezpečiť spravodlivý a jednotný prístup v členských štátoch s ohľadom na rozdielnu implementáciu programu.

| (12) | Okrem toho by sa mali získať späť neoprávnene vyplatené sumy a ustanoviť sankcie s cieľom odradiť žiadateľov od podvodného konania a vážnej nedbalosti. |
| --- | --- |

(12)

Okrem toho by sa mali získať späť neoprávnene vyplatené sumy a ustanoviť sankcie s cieľom odradiť žiadateľov od podvodného konania a vážnej nedbalosti.

| (13) | Aby sa posúdila účinnosť programu podpory konzumácie ovocia v školách a aby sa umožnilo partnerské hodnotenie a výmena najlepšej praxe, členské štáty by mali pravidelne monitorovať a hodnotiť vykonávanie svojho programu podpory konzumácie ovocia v školách a zasielať Komisii svoje výsledky a zistenia. V prípade, že sa ovocie a zelenina, spracované ovocie a zelenina a výrobky z banánov nedistribuujú cieľovej skupine ich programu bezplatne, členské štáty by mali posúdiť, aký vplyv by na účinnosť ich programu mal príspevok zo strany rodičov. |
| --- | --- |

(13)

Aby sa posúdila účinnosť programu podpory konzumácie ovocia v školách a aby sa umožnilo partnerské hodnotenie a výmena najlepšej praxe, členské štáty by mali pravidelne monitorovať a hodnotiť vykonávanie svojho programu podpory konzumácie ovocia v školách a zasielať Komisii svoje výsledky a zistenia. V prípade, že sa ovocie a zelenina, spracované ovocie a zelenina a výrobky z banánov nedistribuujú cieľovej skupine ich programu bezplatne, členské štáty by mali posúdiť, aký vplyv by na účinnosť ich programu mal príspevok zo strany rodičov.

| (14) | Zo skúseností vyplýva, že príjemcovia v projektoch spolufinancovaných prostredníctvom pomoci Spoločenstva si nie vždy dostatočne uvedomujú úlohu, ktorú Spoločenstvo zastáva v príslušnom projekte. Úloha Spoločenstva v programe podpory konzumácie ovocia v školách by sa preto mala zreteľne uvádzať v každom zúčastnenom vzdelávacom zariadení. |
| --- | --- |

(14)

Zo skúseností vyplýva, že príjemcovia v projektoch spolufinancovaných prostredníctvom pomoci Spoločenstva si nie vždy dostatočne uvedomujú úlohu, ktorú Spoločenstvo zastáva v príslušnom projekte. Úloha Spoločenstva v programe podpory konzumácie ovocia v školách by sa preto mala zreteľne uvádzať v každom zúčastnenom vzdelávacom zariadení.

| (15) | Aby sa členským štátom poskytol dostatočný čas na zriadenie ich programu podpory konzumácie ovocia v školách alebo na zosúladenie ich existujúcich programov s novými ustanoveniami, členské štáty môžu spolupracovať pri vytvorení stratégie, ktorá obsahuje len kľúčové prvky pre počiatočné obdobie od 1. augusta 2009 do 31. júla 2010. Mali by mať takisto možnosť oddialiť prijatie sprievodných opatrení počas uvedeného prechodného obdobia. |
| --- | --- |

(15)

Aby sa členským štátom poskytol dostatočný čas na zriadenie ich programu podpory konzumácie ovocia v školách alebo na zosúladenie ich existujúcich programov s novými ustanoveniami, členské štáty môžu spolupracovať pri vytvorení stratégie, ktorá obsahuje len kľúčové prvky pre počiatočné obdobie od 1. augusta 2009 do 31. júla 2010. Mali by mať takisto možnosť oddialiť prijatie sprievodných opatrení počas uvedeného prechodného obdobia.

| (16) | Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov, |
| --- | --- |

(16)

Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Rozsah pôsobnosti a používanie pojmov

1.   Týmto nariadením sa ustanovujú pravidlá uplatňovania nariadenia (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o pomoc Spoločenstva na poskytovanie ovocia a zeleniny, spracovaného ovocia a zeleniny a výrobkov z banánov deťom vo vzdelávacích zariadeniach v rámci programu podpory konzumácie ovocia v školách a na určité súvisiace náklady.

2.   Pojmy používané v tomto nariadení majú rovnaký význam ako pri použití v nariadení (ES) č. 1234/2007, pokiaľ sa v tomto nariadení neustanovuje inak.

Článok 2

Cieľová skupina

Pomoc uvedená v článku 103ga nariadenia (ES) č. 1234/2007 je zameraná na deti pravidelne navštevujúce akékoľvek vzdelávacie zariadenie spravované alebo uznávané príslušnými orgánmi členského štátu.

Článok 3

Stratégia

1.   Členské štáty, ktoré chcú zriadiť program podpory konzumácie ovocia v školách, vypracujú stratégiu uvedenú v článku 103ga ods. 2 nariadenia (ES) č. 1234/2007.

2.   Stratégia členského štátu sa nevzťahuje na výrobky uvedené v prílohe I k tomuto nariadeniu. V riadne odôvodnených prípadoch, napríklad ak členský štát chce v rámci svojho programu zabezpečiť široký výber výrobkov alebo chce svoj program zatraktívniť, sa však v stratégii môže ustanoviť, že takéto výrobky sa môžu stať oprávnenými, ak sa pridáva len obmedzené množstvo látok uvedených v danej prílohe.

Členské štáty zabezpečia, aby ich príslušné zdravotné orgány odsúhlasili zoznam výrobkov, ktoré sú v rámci ich programu podpory konzumácie ovocia v školách oprávnené.

3.   Členské štáty vo svojej stratégii vysvetlia, ako zabezpečia pridanú hodnotu svojho programu podpory konzumácie ovocia v školách, najmä tam, kde sa v rovnakom čase konzumujú jedlá v rámci štandardného školského stravovania a výrobky financované v rámci programu podpory konzumácie ovocia v školách. Vo svojej stratégii vysvetlia svoje kontrolné opatrenia.

4.   Členské štáty vo svojej stratégii opíšu sprievodné opatrenia, ktoré príjmu na zabezpečenie úspešného vykonávania svojho programu. Tieto opatrenia sa môžu zamerať na zlepšenie znalostí cieľovej skupiny o odvetví ovocia a zeleniny alebo o zdravých stravovacích návykoch, a to napr. prípravou webových stránok alebo organizovaním návštev poľnohospodárskych podnikov alebo záhradkárskych stretnutí.

5.   Členské štáty si môžu zvoliť príslušnú zemepisnú a administratívnu úroveň, na ktorej chcú program podpory konzumácie ovocia v školách vykonávať. Ak sa rozhodnú pre vykonávanie viac ako jedného programu, pre každý program vypracujú stratégiu. Členský štát, ktorý vykonáva viacero programov, môže zriadiť koordinačný rámec.

Článok 4

Pomoc pri poskytovaní ovocia a zeleniny, spracovaného ovocia a zeleniny a výrobkov z banánov deťom

1.   Členské štáty zriaďujúce program podpory konzumácie ovocia v školách môžu požiadať o pomoc uvedenú v článku 103ga nariadenia (ES) č. 1234/2007 na obdobie od 1. augusta do 31. júla jedného alebo viacerých rokov, pričom oznámia Komisii svoju stratégiu do 31. januára roku, v ktorom začína dané obdobie.

2.   Členské štáty, ktoré už majú nejaký program podpory konzumácie ovocia v školách alebo iné programy, v rámci ktorých sa do škôl dodáva ovocie, majú pred nadobudnutím platnosti tohto nariadenia nárok na pomoc Spoločenstva na základe podmienok ustanovených v článku 103ga ods. 6 nariadenia (ES) č. 1234/2007. Svoju stratégiu oznámia Komisii v lehote ustanovenej v odseku 1.

3.   V prílohe II k tomuto nariadeniu sa ustanovuje orientačné rozdelenie pomoci Spoločenstva na členský štát vypočítané na základe kľúča prideľovania uvedeného v článku 103ga ods. 5 nariadenia (ES) č. 1234/2007. Komisia aspoň každé tri roky posudzuje, či je príloha II stále v súlade s uvedeným kľúčom prideľovania.

4.   Prostriedky pomoci Spoločenstva vyhradené pre členské štáty, ktoré do 31. januára roku, v ktorom začína obdobie uvedené v odseku 1, neoznámili Komisii svoju ochotu využiť väčšiu časť pôvodne pridelených prostriedkov pomoci Spoločenstva alebo požiadali len o časť pôvodne pridelených prostriedkov, sa prerozdelia medzi zúčastnené členské štáty, ktoré v lehote uvedenej v odseku 1 svoju ochotu Komisii oznámili.

Prerozdelenie pomoci Spoločenstva uvedené v prvom pododseku sa vykonáva proporčne k pôvodne prideleným prostriedkom členského štátu vypočítaným na základe kľúča prideľovania uvedeného v článku 103ga ods. 5 nariadenia (ES) č. 1234/2007.

Komisia rozhodne o konečnom pridelení pomoci Spoločenstva členským štátom do 31. marca roku, v ktorom začína obdobie uvedené v odseku 1.

Článok 5

Oprávnené náklady

1.   Náklady oprávnené na pomoc Spoločenstva uvedenú v článku 103ga nariadenia (ES) č. 1234/2007 sú tieto:

| a) | náklady na ovocie a zeleninu, spracované ovocie a zeleninu a výrobky z banánov, na ktoré sa vzťahuje program podpory konzumácie ovocia v školách uvedený v článku 3 ods. 1 a ktoré bolo dodané do vzdelávacieho zariadenia. |
| --- | --- |

a)

náklady na ovocie a zeleninu, spracované ovocie a zeleninu a výrobky z banánov, na ktoré sa vzťahuje program podpory konzumácie ovocia v školách uvedený v článku 3 ods. 1 a ktoré bolo dodané do vzdelávacieho zariadenia.

| b) | súvisiace náklady, t. j. náklady, ktoré sa priamo spájajú s vykonávaním programu podpory konzumácie ovocia v školách a zahŕňajú výhradne:






  i) | náklady na nákup, prenájom a lízing zariadenia, ak sa to ustanovuje v stratégii; |
| --- | --- | --- |

b)

súvisiace náklady, t. j. náklady, ktoré sa priamo spájajú s vykonávaním programu podpory konzumácie ovocia v školách a zahŕňajú výhradne:

i)

náklady na nákup, prenájom a lízing zariadenia, ak sa to ustanovuje v stratégii;

| ii) | náklady na monitorovanie a hodnotenie uvedené v článku 12, ktoré sa priamo spájajú s programom podpory konzumácie ovocia v školách; |
| --- | --- |

ii)

náklady na monitorovanie a hodnotenie uvedené v článku 12, ktoré sa priamo spájajú s programom podpory konzumácie ovocia v školách;

| iii) | náklady na komunikáciu, ktoré zahŕňajú náklady na informačný plagát uvedený v článku 14 ods. 1. |
| --- | --- |

iii)

náklady na komunikáciu, ktoré zahŕňajú náklady na informačný plagát uvedený v článku 14 ods. 1.

Ak sa náklady na prepravu a distribúciu, ktoré pokrýva program podpory konzumácie ovocia v školách, fakturujú osobitne, takéto náklady nepresahujú 3 % nákladov na výrobky.

Ak sa výrobky dodávajú do vzdelávacieho zariadenia bezplatne, členské štáty môžu prijímať faktúry za prepravu a distribúciu do výšky stropu stanoveného v stratégii daného členského štátu.

Náklady na komunikáciu uvedené v prvom pododseku písm. b) bode iii) nemožno financovať v rámci iných schém pomoci Spoločenstva.

2.   Celková suma nákladov podľa odseku 1 prvého pododseku písm. b) bodov i) a iii) predstavuje pevne stanovenú sumu a nepresahuje strop 5 % celkovej pomoci Spoločenstva pre jednotlivé členské štáty po konečnom pridelení pomoci Spoločenstva uvedenom v článku 4 ods. 4.

V roku, v ktorom sa uskutoční hodnotenie podľa článku 12, celková suma nákladov podľa odseku 1 prvého pododseku písm. b) bodov i) a iii) nepresahuje 10 % celkovej pomoci Spoločenstva pre daný členský štát v roku, v ktorom sa hodnotenie uskutočňuje, po konečnom pridelení pomoci Spoločenstva uvedenom v článku 4 ods. 4.

Článok 6

Všeobecné podmienky poskytnutia pomoci

1.   Členské štáty zabezpečia, že pomoc ustanovená v rámci ich stratégie sa distribuuje žiadateľom o pomoc vtedy, ak príslušným orgánom podali platnú žiadosť o pomoc. Žiadosť o pomoc je platná, ak ju podal žiadateľ schválený na tieto účely príslušnými orgánmi členského štátu, v ktorom sa nachádza vzdelávacie zariadenie, do ktorého sa výrobky dodávajú.

2.   Členský štát môže vybrať žiadateľa o pomoc z pomedzi týchto orgánov:

| a) | vzdelávacie zariadenie; |
| --- | --- |

a)

vzdelávacie zariadenie;

| b) | orgány školstva, pokiaľ ide o výrobky distribuované žiakom v rámci ich územia; |
| --- | --- |

b)

orgány školstva, pokiaľ ide o výrobky distribuované žiakom v rámci ich územia;

| c) | dodávatelia a/alebo distribútori výrobkov; |
| --- | --- |

c)

dodávatelia a/alebo distribútori výrobkov;

| d) | organizácie pôsobiace v mene jednej alebo viacerých vzdelávacích zariadení alebo jedného či viacerých orgánov školstva a sú osobitne zriadené na tieto účely; |
| --- | --- |

d)

organizácie pôsobiace v mene jednej alebo viacerých vzdelávacích zariadení alebo jedného či viacerých orgánov školstva a sú osobitne zriadené na tieto účely;

| e) | všetky ostatné verejné alebo súkromné subjekty, ktoré riadia:






  i) | distribúciu ovocia a zeleniny, spracovaného ovocia a zeleniny a výrobkov z banánov do vzdelávacích zariadení v rámci programu podpory konzumácie ovocia v školách zriadeného podľa tohto nariadenia alebo zosúladeného s týmto nariadením; |
| --- | --- | --- |

e)

všetky ostatné verejné alebo súkromné subjekty, ktoré riadia:

i)

distribúciu ovocia a zeleniny, spracovaného ovocia a zeleniny a výrobkov z banánov do vzdelávacích zariadení v rámci programu podpory konzumácie ovocia v školách zriadeného podľa tohto nariadenia alebo zosúladeného s týmto nariadením;

| ii) | hodnotenie a/alebo komunikáciu. |
| --- | --- |

ii)

hodnotenie a/alebo komunikáciu.

Článok 7

Všeobecné podmienky schvaľovania žiadateľov o pomoc

Schválenie sa udelí pod podmienkou, že žiadateľ sa voči príslušnému orgánu písomne zaviaže, že:

| a) | výrobky financované v rámci programu podpory konzumácie ovocia v školách zriadeného podľa tohto nariadenia alebo zosúladeného s týmto nariadením sa použijú na spotrebu zo strany žiakov vzdelávacích zariadení, pre ktoré sa o pomoc žiada; |
| --- | --- |

a)

výrobky financované v rámci programu podpory konzumácie ovocia v školách zriadeného podľa tohto nariadenia alebo zosúladeného s týmto nariadením sa použijú na spotrebu zo strany žiakov vzdelávacích zariadení, pre ktoré sa o pomoc žiada;

| b) | vráti akúkoľvek neoprávnene vyplatenú pomoc na príslušné množstvá v prípade zistenia, že tieto výrobky sa nedistribuovali deťom uvedeným v článku 2, alebo pomoc vyplatenú na výrobky, ktoré nie sú oprávnené podľa tohto nariadenia; |
| --- | --- |

b)

vráti akúkoľvek neoprávnene vyplatenú pomoc na príslušné množstvá v prípade zistenia, že tieto výrobky sa nedistribuovali deťom uvedeným v článku 2, alebo pomoc vyplatenú na výrobky, ktoré nie sú oprávnené podľa tohto nariadenia;

| c) | v prípade podvodu alebo vážnej nedbalosti zaplatí sumu, ktorá sa rovná rozdielu medzi pôvodne vyplatenou sumou a sumou, na ktorú má žiadateľ nárok; |
| --- | --- |

c)

v prípade podvodu alebo vážnej nedbalosti zaplatí sumu, ktorá sa rovná rozdielu medzi pôvodne vyplatenou sumou a sumou, na ktorú má žiadateľ nárok;

| d) | sprístupní podporné dokumenty príslušným orgánom na ich požiadanie; |
| --- | --- |

d)

sprístupní podporné dokumenty príslušným orgánom na ich požiadanie;

| e) | sa podrobí akejkoľvek kontrole, o ktorej rozhodol príslušný orgán členského štátu, najmä preskúmaniu záznamov a fyzickej kontrole. |
| --- | --- |

e)

sa podrobí akejkoľvek kontrole, o ktorej rozhodol príslušný orgán členského štátu, najmä preskúmaniu záznamov a fyzickej kontrole.

Členské štáty môžu schválenie podmieniť aj ďalšími záväzkami, ku ktorým sa žiadateľ voči príslušnému orgánu písomne zaviaže.

Článok 8

Osobitné podmienky schválenia určitých žiadateľov

Ak o pomoc žiada žiadateľ uvedený v článku 6 ods. 2 písm. c) až e), písomne sa zaviaže, že okrem záväzkov uvedených v článku 7 bude viesť aj záznamy s názvami a adresami vzdelávacích zariadení alebo v prípade potreby orgánov školstva a záznamy o výrobkoch a množstvách predaných alebo dodaných týmto zariadeniam alebo orgánom.

Článok 9

Pozastavenie a odobratie schválenia

Ak sa zistí, že žiadateľ o pomoc už nespĺňa podmienky ustanovené v článkoch 6, 7 a 8 alebo akékoľvek iné povinnosti podľa tohto nariadenia, schválenie sa v závislosti od vážnosti nezrovnalosti pozastaví na jeden až dvanásť mesiacov alebo sa odoberie. Toto ustanovenie sa neuplatňuje v prípadoch vyššej moci, alebo ak členský štát zistí, že táto nezrovnalosť nebola spáchaná úmyselne alebo z nedbalosti, alebo bola menej závažná. Ak sa schválenie odoberie, môže sa na žiadosť žiadateľa obnoviť po uplynutí najmenej 12 mesiacov.

Článok 10

Žiadosti o poskytnutie pomoci

1.   Žiadosti o pomoc sa pripravia spôsobom, ktorý špecifikuje príslušný orgán členského štátu, a obsahujú aspoň tieto informácie:

| a) | distribuované množstvá; |
| --- | --- |

a)

distribuované množstvá;

| b) | názov a adresa alebo identifikačné číslo vzdelávacieho zariadenia alebo orgánu školstva, na ktoré sa informácie uvedené v písmene a) vzťahujú a |
| --- | --- |

b)

názov a adresa alebo identifikačné číslo vzdelávacieho zariadenia alebo orgánu školstva, na ktoré sa informácie uvedené v písmene a) vzťahujú a

| c) | počet detí v príslušnom vzdelávacom zariadení cieľovej skupiny určenej v stratégii členského štátu. |
| --- | --- |

c)

počet detí v príslušnom vzdelávacom zariadení cieľovej skupiny určenej v stratégii členského štátu.

2.   Členské štáty špecifikujú frekvenciu prijímania žiadostí v súlade so svojou stratégiou, ale obdobia, na ktoré sa žiadosti o pomoc vzťahujú, nepresahujú 5 mesiacov. Ak program beží počas viac ako 6 mesiacov obdobia uvedeného v článku 4 ods. 1, na dané obdobie sa podávajú spolu aspoň tri žiadosti o pomoc.

3.   Okrem prípadov vyššej moci, aby boli žiadosti o pomoc platné, správne sa vyplnia a podajú najneskôr posledný deň tretieho mesiaca nasledujúceho po konci obdobia, na ktoré sa vzťahujú.

4.   Suma uvedená v žiadosti sa podloží písomnými dokladmi, ktoré sa poskytnú príslušným orgánom. V týchto písomných dokladoch sa uvádza cena dodaných výrobkov a potvrdenie prevzatia výrobkov alebo sa k nim prikladá doklad o platbe.

Článok 11

Platba pomoci

1.   Pokiaľ ide o dodávateľov, organizácie alebo orgány uvedené v článku 6 ods. 2 písm. c) až e), pomoc sa vypláca výhradne:

| a) | po predložení potvrdenia o skutočne dodaných množstvách alebo |
| --- | --- |

a)

po predložení potvrdenia o skutočne dodaných množstvách alebo

| b) | na základe správy o inšpekcii vykonanej príslušným orgánom pred konečnou platbou pomoci, kde sa konštatuje, že podmienky na platbu boli splnené alebo |
| --- | --- |

b)

na základe správy o inšpekcii vykonanej príslušným orgánom pred konečnou platbou pomoci, kde sa konštatuje, že podmienky na platbu boli splnené alebo

| c) | v prípade, že to členský štát povolí, po predložení alternatívneho dôkazu, že množstvá dodané na účely tohto nariadenia boli uhradené. |
| --- | --- |

c)

v prípade, že to členský štát povolí, po predložení alternatívneho dôkazu, že množstvá dodané na účely tohto nariadenia boli uhradené.

2.   Príslušný orgán vyplatí pomoc do troch mesiacov odo dňa podania správne vyplnenej a platnej žiadosti. Členské štáty určia formu a obsah platnej žiadosti o pomoc.

3.   Ak sa lehota uvedená v článku 10 ods. 3 prekročí o menej ako dva mesiace, pomoc sa takisto vyplatí, ale je znížená:

| a) | o 5 %, ak sa lehota prekročila o najviac jeden mesiac; |
| --- | --- |

a)

o 5 %, ak sa lehota prekročila o najviac jeden mesiac;

| b) | o 10 %, ak sa lehota prekročí o viac ako jeden mesiac, ale o menej ako dva mesiace. |
| --- | --- |

b)

o 10 %, ak sa lehota prekročí o viac ako jeden mesiac, ale o menej ako dva mesiace.

Ak sa lehota uvedená v článku 10 ods. 3 prekročí o dva mesiace, pomoc sa zníži o 1 % na každý dodatočný deň.

Článok 12

Monitorovanie a hodnotenie

1.   Členské štáty každoročne monitorujú vykonávanie svojho programu podpory konzumácie ovocia v školách. Pri monitorovaní čerpajú z údajov vyplývajúcich z povinností týkajúcich sa hospodárenia a kontroly vrátane tých, ktoré sa uvádzajú v článkoch 10 a 11. Členské štáty ustanovia primerané štruktúry a formy na zabezpečenie pravidelného monitorovania vykonávania programu.

2.   Členské štáty vyhodnocujú vykonávanie svojho programu podpory konzumácie ovocia v školách a posudzujú jeho účinnosť. Členské štáty do 29. februára 2012 oznámia Komisii výsledky svojho hodnotenia za obdobie od 1. augusta 2010 do 31. júla 2011. Počas nasledujúcich období členské štáty vyhodnotia vykonávanie svojho programu najmenej raz za päť rokov a po tomto dátume svoje výsledky oznámia každých päť rokov.

3.   Ak členský štát neoznámi výsledky svojho hodnotenia do dňa uvedeného v odseku 2 alebo každých päť rokov po uvedenom dátume, výška prostriedkov pridelených počas nasledujúceho rozdeľovania sa zníži takto:

| a) | o 5 %, ak sa lehota prekročila najviac o jeden mesiac; |
| --- | --- |

a)

o 5 %, ak sa lehota prekročila najviac o jeden mesiac;

| b) | o 10 %, ak sa lehota prekročí viac ako o jeden mesiac, ale menej ako o dva mesiace. |
| --- | --- |

b)

o 10 %, ak sa lehota prekročí viac ako o jeden mesiac, ale menej ako o dva mesiace.

Ak sa lehota uvedená v pododseku 1 prekročí o dva mesiace, pomoc sa zníži o 1 % na každý dodatočný deň.

Článok 13

Kontroly a sankcie

1.   Členské štáty prijmú všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie súladu s týmto nariadením. Tieto opatrenia zahŕňajú úplnú administratívnu kontrolu žiadostí o pomoc, ktorá sa doplní o kontroly na mieste, v súlade s odsekmi 2 až 8.

2.   Administratívne kontroly sa vykonajú pri všetkých žiadostiach o pomoc a zahŕňajú overenie podkladov/podporných dokumentov vyžadovaných členskými štátmi v súvislosti s dodávkou výrobkov. Administratívne kontroly sa doplnia kontrolami na mieste zameranými najmä na:

| a) | záznamy uvedené v článku 8 vrátane finančných záznamov, ako sú faktúry za nákup a predaj a bankové výpisy; |
| --- | --- |

a)

záznamy uvedené v článku 8 vrátane finančných záznamov, ako sú faktúry za nákup a predaj a bankové výpisy;

| b) | použitie dotovaných výrobkov v súlade s týmto nariadením, najmä ak existujú dôvody na podozrenie z nezrovnalosti. |
| --- | --- |

b)

použitie dotovaných výrobkov v súlade s týmto nariadením, najmä ak existujú dôvody na podozrenie z nezrovnalosti.

3.   Celkový počet kontrol na mieste vykonaných v každom období, ktoré trvá od 1. augusta do 31. júla, sa vzťahuje najmenej na 5 % pomoci rozdelenej na vnútroštátnej úrovni a najmenej na 5 % všetkých žiadateľov uvedených v článku 6.

V prípade, že počet žiadateľov je v danom členskom štáte nižší ako sto, kontroly na mieste sa vykonajú v priestoroch piatich žiadateľov.

V prípade, že počet žiadateľov v danom členskom štáte je nižší ako 5, vykoná sa kontrola u 100 % žiadateľov.

4.   Kontroly na mieste sa vykonávajú v celom období od 1. augusta do 31. júla a vzťahujú sa na obdobie najmenej dvanástich predchádzajúcich mesiacov.

5.   Žiadateľov, ktorí sa podrobia kontrolám na mieste, vyberie príslušný kontrolný orgán, ktorý vezme do úvahy rôzne zemepisné oblasti a analýzu rizika, v ktorej sa zohľadní najmä opakovaný výskyt chýb a zistenia kontrol vykonaných v minulých rokoch. V analýze rizika sa zohľadní aj rozdielna výška príslušnej pomoci a rôzny typ žiadateľov uvedených v článku 6 ods. 2.

6.   V prípadoch, v ktorých žiadateľ uvedený v článku 6 ods. 2 písm. b), až e) požiada o pomoc, sa kontroly na mieste vykonané v priestoroch žiadateľa doplnia o kontroly na mieste v priestoroch najmenej dvoch vzdelávacích zariadení alebo najmenej 1 % vzdelávacích zariadení uvedených na zozname žiadateľa, podľa toho, ktorý údaj je väčší.

7.   Kontrolu možno ohlásiť vopred za predpokladu, že sa tým neohrozí účel kontroly, a to v lehote striktne obmedzenej na nevyhnutné minimum.

8.   Príslušný kontrolný orgán vypracuje kontrolnú správu o každej kontrole na mieste. V správe sa presne uvedú jednotlivé kontrolované položky.

Kontrolná správa sa rozdelí na tieto časti:

| a) | všeobecnú časť, ktorá obsahuje najmä tieto informácie:






  i) | program, príslušné obdobie, kontrolované žiadosti o pomoc, množstvá výrobkov, na ktoré sa vzťahuje program podpory konzumácie ovocia v školách, zúčastnené vzdelávacie zariadenia, na základe dostupných údajov odhad počtu detí, za ktoré sa pomoc vyplatila, a príslušnú finančnú sumu; |
| --- | --- | --- |

a)

všeobecnú časť, ktorá obsahuje najmä tieto informácie:

i)

program, príslušné obdobie, kontrolované žiadosti o pomoc, množstvá výrobkov, na ktoré sa vzťahuje program podpory konzumácie ovocia v školách, zúčastnené vzdelávacie zariadenia, na základe dostupných údajov odhad počtu detí, za ktoré sa pomoc vyplatila, a príslušnú finančnú sumu;

| ii) | mená zúčastnených zodpovedných osôb; |
| --- | --- |

ii)

mená zúčastnených zodpovedných osôb;

| b) | časť, v ktorej sú samostatne opísané vykonané kontroly a ktorá obsahuje najmä tieto informácie:






  i) | skontrolované dokumenty; |
| --- | --- | --- |

b)

časť, v ktorej sú samostatne opísané vykonané kontroly a ktorá obsahuje najmä tieto informácie:

i)

skontrolované dokumenty;

| ii) | povaha a rozsah vykonaných kontrol; |
| --- | --- |

ii)

povaha a rozsah vykonaných kontrol;

| iii) | poznámky a zistenia. |
| --- | --- |

iii)

poznámky a zistenia.

9.   Pokiaľ ide o vrátenie neoprávnene vyplatených súm, článok 73 ods. 1, 3, 4 a 8 nariadenia Komisie (ES) č. 796/2004 (3) sa uplatňuje mutatis mutandis.

10.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 9, žiadateľ v prípade podvodu alebo vážnej nedbalosti, za ktoré je sám zodpovedný, zaplatí okrem vrátenia neoprávnene vyplatenej sumy v súlade s odsekom 9 tohto článku sumu, ktorá sa rovná rozdielu medzi pôvodne vyplatenou sumou a sumou, na ktorú má žiadateľ nárok.

Článok 14

Informačný plagát európskeho „programu podpory konzumácie ovocia v školách“

1.   Členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na programe podpory konzumácie ovocia v školách oznámia verejnosti, že program dostal finančnú podporu z Európskeho spoločenstva. Na tieto účely môžu členské štáty použiť informačný plagát vyhotovený v súlade s minimálnymi požiadavkami ustanovenými v prílohe III, ktorý trvale umiestnia na jasne viditeľnom mieste pri hlavnom vchode do zúčastneného vzdelávacieho zariadenia tak, aby bol zreteľne čitateľný.

2.   V prípade, že sa členské štáty rozhodnú nevyužiť informačný plagát uvedený v odseku 1, vo svojej stratégii jasne vysvetlia, akým spôsobom informujú verejnosť o finančnom príspevku Európskeho spoločenstva k ich programu. Informačné plagáty, webové stránky alebo akékoľvek iné nástroje na informovanie o programe členského štátu na podporu konzumácie ovocia v školách alebo na propagáciu tohto programu v každom prípade uvádzajú Európsku vlajku a túto vetu: „Naše(-a) (druh vzdelávacieho zariadenia) sa zúčastňuje na európskom ‚programe podpory konzumácie ovocia v školách‘ s finančnou podporou Európskeho spoločenstva.“

3.   Odkaz na finančnú podporu z Európskeho spoločenstva je viditeľný aspoň v rovnakej miere ako odkaz na príspevky od iných súkromných alebo verejných subjektov, ktoré podporujú program členského štátu.

Článok 15

Oznámenia

1.   Členské štáty zašlú Komisii oznámenia uvedené v článku 4 ods. 1 a 2 do 31. januára roku, v ktorom začína obdobie uvedené v článku 4 ods. 1. Tieto informácie sa zasielajú e-mailom na adresu AGRI-HORT-SCHOOLFRUIT@ec.europa.eu vo formáte, o ktorom rozhodne Komisia.

Počnúc rokom 2010 členské štáty zasielajú Komisii po skončení obdobia uvedeného v článku 4 ods. 1 do 30. novembra roku, v ktorom končí obdobie uvedené v článku 4 ods. 1., tieto informácie:

| a) | výsledky monitorovania, ak sa ustanovuje podľa článku 12; |
| --- | --- |

a)

výsledky monitorovania, ak sa ustanovuje podľa článku 12;

| b) | výsledky kontrol na mieste vykonaných podľa článkov 13 a 16 spolu so súvisiacimi zisteniami. |
| --- | --- |

b)

výsledky kontrol na mieste vykonaných podľa článkov 13 a 16 spolu so súvisiacimi zisteniami.

2.   Forma a obsah oznámení uvedených v odseku 1 sa vymedzujú na základe usmernenia, ktoré Komisia poskytne členským štátom. Tieto vzory sa neuplatňujú, pokiaľ nie je informovaný Riadiaci výbor pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov.

3.   Komisia pravidelne uverejňuje stratégie členských štátov a výsledky ich monitorovania a hodnotenia.

4.   Ak členský štát zmení stratégiu uvedenú v článku 3, bezodkladne svoju novú stratégiu oznámi Komisii e-mailom na adresu uvedenú v prvom pododseku odseku 1.

Článok 16

Prechodné ustanovenia

1.   Členské štáty môžu na obdobie od 1. augusta 2009 do 31. júla 2010 vypracovať stratégiu, v ktorej sú obsiahnuté len tieto kľúčové prvky: rozpočet, cieľová skupina a oprávnené výrobky, a odchylne od článku 3 ods. 2 nemusia mať svoj zoznam oprávnených výrobkov odsúhlasený príslušnými zdravotnými orgánmi členského štátu. Majú takisto možnosť oddialiť vykonávanie sprievodných opatrení do konca uvedeného obdobia.

2.   Na obdobie uvedené v odseku 1 a odchylne od článku 4 ods. 1 a 2 môžu členské štáty oznámiť svoju stratégiu do 31. mája 2009, keďže Komisia rozhoduje o konečnom pridelení pomoci Spoločenstva do 31. júla 2009.

3.   Na obdobie uvedené v odseku 1 a odchylne od článku 11 ods. 2 vyplatí príslušný orgán pomoc do štyroch mesiacov odo dňa podania správne vyplnenej a platnej žiadosti, v súlade s článkom 6 ods. 1, pričom sa percentuálny podiel kontrol na mieste uvedený v článku 13 ods. 3 vzťahuje aspoň na 10 % pomoci a 10 % žiadateľov o pomoc.

Článok 17

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 15. apríla 2009.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 7. apríla 2009

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 5, 9.1.2009, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 141, 30.4.2004, s. 18.

3

---

PRÍLOHA I

Zoznam výrobkov vylúčených z programu podpory konzumácie ovocia v školách, ktorý sa spolufinancuje z pomoci Spoločenstva.

Výrobky obsahujúce:

| — | pridaný cukor |
| --- | --- |

—

pridaný cukor

| — | pridaný tuk |
| --- | --- |

—

pridaný tuk

| — | pridanú soľ |
| --- | --- |

—

pridanú soľ

| — | pridané sladidlo |
| --- | --- |

—

pridané sladidlo

---

PRÍLOHA II

Orientačné rozdelenie pomoci Spoločenstva na členský štát

| Členský štát | Podiel spolufinancovania
  v % | Deti 6 – 10
  absolútne hodnoty | EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| Rakúsko | 50 | 439 035 | 1 320 400 |
| Belgicko | 50 | 592 936 | 1 782 500 |
| Bulharsko | 75 | 320 634 | 1 446 100 |
| Cyprus | 50 | 49 723 | 175 000 |
| Česká republika | 73 | 454 532 | 1 988 100 |
| Dánsko | 50 | 343 807 | 1 034 000 |
| Estónsko | 75 | 62 570 | 282 400 |
| Fínsko | 50 | 299 866 | 901 200 |
| Francúzsko | 51 | 3 838 940 | 11 778 700 |
| Nemecko | 52 | 3 972 476 | 12 488 300 |
| Grécko | 59 | 521 233 | 1 861 300 |
| Maďarsko | 69 | 503 542 | 2 077 900 |
| Írsko | 50 | 282 388 | 849 300 |
| Taliansko | 58 | 2 710 492 | 9 521 200 |
| Lotyšsko | 75 | 99 689 | 450 100 |
| Litva | 75 | 191 033 | 861 300 |
| Luxembursko | 50 | 29 277 | 175 000 |
| Malta | 75 | 24 355 | 175 000 |
| Holandsko | 50 | 985 163 | 2 962 100 |
| Poľsko | 75 | 2 044 899 | 9 222 800 |
| Portugalsko | 68 | 539 685 | 2 199 600 |
| Rumunsko | 75 | 1 107 350 | 4 994 100 |
| Slovensko | 73 | 290 990 | 1 276 500 |
| Slovinsko | 75 | 93 042 | 419 200 |
| Španielsko | 59 | 2 006 143 | 7 161 900 |
| Švédsko | 50 | 481 389 | 1 447 100 |
| Spojené kráľovstvo | 51 | 3 635 300 | 11 148 900 |
| EU 27 | 58 | 25 920 489 | 90 000 000 |

Členský štát

Podiel spolufinancovania

v %

Deti 6 – 10

absolútne hodnoty

EUR

Rakúsko

50

439 035

1 320 400

Belgicko

50

592 936

1 782 500

Bulharsko

75

320 634

1 446 100

Cyprus

50

49 723

175 000

Česká republika

73

454 532

1 988 100

Dánsko

50

343 807

1 034 000

Estónsko

75

62 570

282 400

Fínsko

50

299 866

901 200

Francúzsko

51

3 838 940

11 778 700

Nemecko

52

3 972 476

12 488 300

Grécko

59

521 233

1 861 300

Maďarsko

69

503 542

2 077 900

Írsko

50

282 388

849 300

Taliansko

58

2 710 492

9 521 200

Lotyšsko

75

99 689

450 100

Litva

75

191 033

861 300

Luxembursko

50

29 277

175 000

Malta

75

24 355

175 000

Holandsko

50

985 163

2 962 100

Poľsko

75

2 044 899

9 222 800

Portugalsko

68

539 685

2 199 600

Rumunsko

75

1 107 350

4 994 100

Slovensko

73

290 990

1 276 500

Slovinsko

75

93 042

419 200

Španielsko

59

2 006 143

7 161 900

Švédsko

50

481 389

1 447 100

Spojené kráľovstvo

51

3 635 300

11 148 900

EU 27

58

25 920 489

90 000 000

---

PRÍLOHA III

Minimálne požiadavky na informačný plagát o „európskom programe podpory konzumácie ovocia v školách“

| Veľkosť plagátu | : | A3 alebo väčšia |
| --- | --- | --- |
| Písmo | : | 1 cm alebo väčšie |
| Názov | : | „Európsky program podpory konzumácie ovocia v školách“ |
| Obsah | : | S ohľadom na typ vzdelávacieho zariadenia aspoň toto znenie:
  „Naše(-a) [druh vzdelávacieho zariadenia (napr. jasle/predškolské zariadenie/škola)] sa zúčastňuje na európskom ‚programe podpory konzumácie ovocia v školách‘ s finančnou podporou Európskeho spoločenstva.“ Na informačnom plagáte je zobrazený znak Európskeho spoločenstva. |

Veľkosť plagátu

:

A3 alebo väčšia

Písmo

:

1 cm alebo väčšie

Názov

:

„Európsky program podpory konzumácie ovocia v školách“

Obsah

:

S ohľadom na typ vzdelávacieho zariadenia aspoň toto znenie:

„Naše(-a) [druh vzdelávacieho zariadenia (napr. jasle/predškolské zariadenie/škola)] sa zúčastňuje na európskom ‚programe podpory konzumácie ovocia v školách‘ s finančnou podporou Európskeho spoločenstva.“ Na informačnom plagáte je zobrazený znak Európskeho spoločenstva.

---

| 8.4.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 94/48 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 94/48

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 289/2009

zo 7. apríla 2009,

ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,

po porade s poradným výborom,

keďže:

A.   POSTUP

1.   Začatie konania

| (1) | Komisia oznámením uverejneným 9. júla 2008 v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2) informovala o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „príslušná krajina“ alebo „ČĽR“) do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(1)

Komisia oznámením uverejneným 9. júla 2008 v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2) informovala o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „príslušná krajina“ alebo „ČĽR“) do Spoločenstva.

| (2) | Konanie sa začalo na základe podnetu, ktorý 28. mája 2008 predložil Výbor na obranu odvetvia bezšvových oceľových rúr Európskej únie (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 50 %, celkovej výroby určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo ocele. Podnet obsahoval dôkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o ním spôsobenej predvídateľnej a bezprostredne hroziacej značnej ujme, ktoré sa považovali za dostatočné na začatie konania. |
| --- | --- |

(2)

Konanie sa začalo na základe podnetu, ktorý 28. mája 2008 predložil Výbor na obranu odvetvia bezšvových oceľových rúr Európskej únie (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 50 %, celkovej výroby určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo ocele. Podnet obsahoval dôkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o ním spôsobenej predvídateľnej a bezprostredne hroziacej značnej ujme, ktoré sa považovali za dostatočné na začatie konania.

2.   Strany, ktorých sa konanie týka

| (3) | O začatí konania Komisia oficiálne informovala navrhovateľa, ostatných známych výrobcov v Spoločenstve, vyvážajúcich výrobcov, dovozcov, dodávateľov a používateľov, o ktorých vedela, že sa ich konanie týka, ako aj ich združenia a zástupcov vyvážajúcej krajiny. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanovisko a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania. |
| --- | --- |

(3)

O začatí konania Komisia oficiálne informovala navrhovateľa, ostatných známych výrobcov v Spoločenstve, vyvážajúcich výrobcov, dovozcov, dodávateľov a používateľov, o ktorých vedela, že sa ich konanie týka, ako aj ich združenia a zástupcov vyvážajúcej krajiny. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanovisko a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania.

| (4) | Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by na základe osobitných dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté. |
| --- | --- |

(4)

Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by na základe osobitných dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.

| (5) | Aby vyvážajúci výrobcovia v ČĽR, ktorí si to želajú, mohli podať žiadosť o trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“) alebo individuálne zaobchádzanie (ďalej len „IZ“), Komisia zaslala formuláre žiadosti vyvážajúcim výrobcom, o ktorých vedela, že sa ich konanie týka, a všetkým ostatným spoločnostiam, ktoré sa prihlásili v rámci lehôt uvedených v oznámení o začatí konania. Desať (skupín) spoločností požiadalo v súlade s článkom 2 ods. 7 základného nariadenia o THZ alebo o IZ, ak by z prešetrovania vyplynulo, že nespĺňajú podmienky pre THZ. |
| --- | --- |

(5)

Aby vyvážajúci výrobcovia v ČĽR, ktorí si to želajú, mohli podať žiadosť o trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“) alebo individuálne zaobchádzanie (ďalej len „IZ“), Komisia zaslala formuláre žiadosti vyvážajúcim výrobcom, o ktorých vedela, že sa ich konanie týka, a všetkým ostatným spoločnostiam, ktoré sa prihlásili v rámci lehôt uvedených v oznámení o začatí konania. Desať (skupín) spoločností požiadalo v súlade s článkom 2 ods. 7 základného nariadenia o THZ alebo o IZ, ak by z prešetrovania vyplynulo, že nespĺňajú podmienky pre THZ.

| (6) | Vzhľadom na zjavne vysoký počet vyvážajúcich výrobcov, dovozcov a výrobcov zo Spoločenstva sa v oznámení o začatí konania počítalo pri stanovení dumpingu a ujmy s výberom vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a v kladnom prípade vybrať vzorku, všetci vyvážajúci výrobcovia, dovozcovia a výrobcovia zo Spoločenstva boli vyzvaní, aby sa Komisii prihlásili a poskytli základné informácie o svojej činnosti v súvislosti s príslušným výrobkom (uvedené v oznámení o začatí konania) počas obdobia prešetrovania (od 1. júla 2007 do 30. júna 2008). |
| --- | --- |

(6)

Vzhľadom na zjavne vysoký počet vyvážajúcich výrobcov, dovozcov a výrobcov zo Spoločenstva sa v oznámení o začatí konania počítalo pri stanovení dumpingu a ujmy s výberom vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a v kladnom prípade vybrať vzorku, všetci vyvážajúci výrobcovia, dovozcovia a výrobcovia zo Spoločenstva boli vyzvaní, aby sa Komisii prihlásili a poskytli základné informácie o svojej činnosti v súvislosti s príslušným výrobkom (uvedené v oznámení o začatí konania) počas obdobia prešetrovania (od 1. júla 2007 do 30. júna 2008).

| (7) | Po preskúmaní predložených informácií a vzhľadom na vysoký počet vyvážajúcich výrobcov a výrobcov zo Spoločenstva, ktorí prejavili ochotu spolupracovať, sa rozhodlo, že je potrebné uskutočniť výber vzorky týchto výrobcov. Keďže počet dovozcov, ktorí prejavili ochotu spolupracovať, bol malý, rozhodlo sa, že výber vzorky neprepojených dovozcov nebude potrebný. |
| --- | --- |

(7)

Po preskúmaní predložených informácií a vzhľadom na vysoký počet vyvážajúcich výrobcov a výrobcov zo Spoločenstva, ktorí prejavili ochotu spolupracovať, sa rozhodlo, že je potrebné uskutočniť výber vzorky týchto výrobcov. Keďže počet dovozcov, ktorí prejavili ochotu spolupracovať, bol malý, rozhodlo sa, že výber vzorky neprepojených dovozcov nebude potrebný.

| (8) | Komisia zaslala dotazníky vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky, výrobcom zo Spoločenstva zaradeným do vzorky, dovozcom a všetkým známym používateľom a združeniam používateľov. Úplne vyplnené dotazníky zaslali vyvážajúci výrobcovia v ČĽR zaradení do vzorky, všetci výrobcovia zo Spoločenstva zaradení do vzorky okrem jednej spoločnosti, ktorá poskytla len čiastočné informácie, šiesti dovozcovia a piati používatelia. |
| --- | --- |

(8)

Komisia zaslala dotazníky vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky, výrobcom zo Spoločenstva zaradeným do vzorky, dovozcom a všetkým známym používateľom a združeniam používateľov. Úplne vyplnené dotazníky zaslali vyvážajúci výrobcovia v ČĽR zaradení do vzorky, všetci výrobcovia zo Spoločenstva zaradení do vzorky okrem jednej spoločnosti, ktorá poskytla len čiastočné informácie, šiesti dovozcovia a piati používatelia.

| (9) | Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na predbežné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy alebo hrozby ujmy a záujmu Spoločenstva. Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch týchto spoločností: | Vyvážajúci výrobcovia z ČĽR:







  — | Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd, a Daye Special Steel Co., Ltd), |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na predbežné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy alebo hrozby ujmy a záujmu Spoločenstva. Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch týchto spoločností:

Vyvážajúci výrobcovia z ČĽR:

—

Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd, a Daye Special Steel Co., Ltd),

| — | Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd, a Hengyang Valin MPM Co., Ltd) a |
| --- | --- |

—

Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd, a Hengyang Valin MPM Co., Ltd) a

| — | Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.

| | Výrobcovia zo Spoločenstva:







  — | Vallourec & Mannesmann France, Boulogne-Billancourt, Francúzsko, |
| --- | --- | --- |

Výrobcovia zo Spoločenstva:

—

Vallourec & Mannesmann France, Boulogne-Billancourt, Francúzsko,

| — | Vallourec & Mannesmann Germany GmbH, Düsseldorf, Nemecko, |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann Germany GmbH, Düsseldorf, Nemecko,

| — | Tenaris-Dalmine SpA, Dalmine, Taliansko, |
| --- | --- |

—

Tenaris-Dalmine SpA, Dalmine, Taliansko,

| — | ArcelorMittal Tubular Products Ostrava, Ostrava, Česká republika, |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Tubular Products Ostrava, Ostrava, Česká republika,

| — | ArcelorMittal Tubular Products Roman SA, Roman, Rumunsko, |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Tubular Products Roman SA, Roman, Rumunsko,

| — | Tubos Reunidos SA, Amurrio, Španielsko, |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos SA, Amurrio, Španielsko,

| — | Productos Tubulares SA, Valle de Trapaga, Španielsko. |
| --- | --- |

—

Productos Tubulares SA, Valle de Trapaga, Španielsko.

| | Prepojení predajcovia:







  — | Almacenes Metalurgicos SA, Barcelona, Španielsko. |
| --- | --- | --- |

Prepojení predajcovia:

—

Almacenes Metalurgicos SA, Barcelona, Španielsko.

| | Neprepojení dovozcovia:







  — | Jan van Meever BV, Meerkerk, Holandsko, |
| --- | --- | --- |

Neprepojení dovozcovia:

—

Jan van Meever BV, Meerkerk, Holandsko,

| — | Comercial de Tubos SA, Alcalá de Henares, Španielsko. |
| --- | --- |

—

Comercial de Tubos SA, Alcalá de Henares, Španielsko.

| | Používateľ v Spoločenstve:







  — | Erne Fittings GmbH, Schlins, Rakúsko. |
| --- | --- | --- |

Používateľ v Spoločenstve:

—

Erne Fittings GmbH, Schlins, Rakúsko.

| (10) | Vzhľadom na potrebu stanoviť normálnu hodnotu v prípade vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, ktorým by prípadne nebolo udelené THZ, sa s cieľom stanoviť normálnu hodnotu na základe údajov z analogickej krajiny vykonala overovacia návšteva v priestoroch tejto spoločnosti:






  — | Vallourec & Mannesmann Tubes, Houston, Texas, USA. |
| --- | --- | --- |

(10)

Vzhľadom na potrebu stanoviť normálnu hodnotu v prípade vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, ktorým by prípadne nebolo udelené THZ, sa s cieľom stanoviť normálnu hodnotu na základe údajov z analogickej krajiny vykonala overovacia návšteva v priestoroch tejto spoločnosti:

—

Vallourec & Mannesmann Tubes, Houston, Texas, USA.

3.   Výber vzorky

| (11) | V súlade s článkom 17 základného nariadenia sa na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu výroby vybrala vzorka výrobcov v Spoločenstve, ktorú možno v stanovenom čase náležite prešetriť. Vybraná vzorka pozostáva zo štyroch (skupín) spoločností, ktoré predstavujú 70 % objemu dovozu spolupracujúcich strán z ČĽR do Spoločenstva. V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia sa príslušné strany zúčastnili na konzultáciách a nevzniesli žiadne námietky. |
| --- | --- |

(11)

V súlade s článkom 17 základného nariadenia sa na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu výroby vybrala vzorka výrobcov v Spoločenstve, ktorú možno v stanovenom čase náležite prešetriť. Vybraná vzorka pozostáva zo štyroch (skupín) spoločností, ktoré predstavujú 70 % objemu dovozu spolupracujúcich strán z ČĽR do Spoločenstva. V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia sa príslušné strany zúčastnili na konzultáciách a nevzniesli žiadne námietky.

| (12) | Pokiaľ ide o výrobcov zo Spoločenstva, Komisia v súlade s článkom 17 základného nariadenia vybrala na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu výroby podobného výrobku v Spoločenstve vzorku, ktorú bolo možné v stanovenom čase náležite prešetriť. Vzorka pozostáva z piatich skupín spoločností (spolu deväť spoločností), ktoré predstavujú 62 % celkovej výroby v Spoločenstve. V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia sa spolupracujúci výrobcovia zúčastnili na konzultáciách a voči vybranej vzorke nevzniesli žiadne námietky. Keďže počet spolupracujúcich dovozcov v Spoločenstve bol malý, rozhodlo sa, že v ich prípade nie je potrebné použiť metódu výberu vzorky. |
| --- | --- |

(12)

Pokiaľ ide o výrobcov zo Spoločenstva, Komisia v súlade s článkom 17 základného nariadenia vybrala na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu výroby podobného výrobku v Spoločenstve vzorku, ktorú bolo možné v stanovenom čase náležite prešetriť. Vzorka pozostáva z piatich skupín spoločností (spolu deväť spoločností), ktoré predstavujú 62 % celkovej výroby v Spoločenstve. V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia sa spolupracujúci výrobcovia zúčastnili na konzultáciách a voči vybranej vzorke nevzniesli žiadne námietky. Keďže počet spolupracujúcich dovozcov v Spoločenstve bol malý, rozhodlo sa, že v ich prípade nie je potrebné použiť metódu výberu vzorky.

4.   Obdobie prešetrovania

| (13) | Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2007 do 30. júna 2008 (ďalej len „OP“). Preskúmanie vývoja relevantného z hľadiska hodnotenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od roku 2005 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“). |
| --- | --- |

(13)

Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2007 do 30. júna 2008 (ďalej len „OP“). Preskúmanie vývoja relevantného z hľadiska hodnotenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od roku 2005 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

B.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

1.   Príslušný výrobok

| (14) | Príslušným výrobkom sú určité bezšvové rúry a rúrky zo železa alebo ocele s kruhovým prierezom s vonkajším priemerom nepresahujúcim 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) najviac 0,86 podľa vzorca a chemickej analýzy Medzinárodného inštitútu zvárania (IIW) (3), s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „príslušný výrobok“). Podľa oznámenia o začatí konania (pozri odôvodnenie 1) je príslušný výrobok zvyčajne zaradený pod kódy KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 a tieto kódy KN sa uvádzajú len pre informáciu. Pri prešetrovaní sa však zistilo, že tri z týchto kódov KN sa na príslušný výrobok nevzťahujú, konkrétne ex 7304 11 00, ex 7304 22 00 a ex 7304 24 00, a že ďalších päť kódov KN chýbalo, konkrétne ex 7304 31 20, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 51 81 a ex 7304 59 10. |
| --- | --- |

(14)

Príslušným výrobkom sú určité bezšvové rúry a rúrky zo železa alebo ocele s kruhovým prierezom s vonkajším priemerom nepresahujúcim 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) najviac 0,86 podľa vzorca a chemickej analýzy Medzinárodného inštitútu zvárania (IIW) (3), s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „príslušný výrobok“). Podľa oznámenia o začatí konania (pozri odôvodnenie 1) je príslušný výrobok zvyčajne zaradený pod kódy KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 a tieto kódy KN sa uvádzajú len pre informáciu. Pri prešetrovaní sa však zistilo, že tri z týchto kódov KN sa na príslušný výrobok nevzťahujú, konkrétne ex 7304 11 00, ex 7304 22 00 a ex 7304 24 00, a že ďalších päť kódov KN chýbalo, konkrétne ex 7304 31 20, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 51 81 a ex 7304 59 10.

| (15) | Príslušný výrobok má širokú škálu použití, využíva sa napríklad na mechanické účely (okrem iného v automobilovom a strojárskom priemysle), v odvetví stavebníctva na paketovanie, pri výrobe elektriny ako kotlové rúry a OCTG (oil and country tubular goods) rúry a rúrky používané na vŕtanie, pažnice v ropnom priemysle a ako potrubia na prepravu kvapalín alebo plynu. |
| --- | --- |

(15)

Príslušný výrobok má širokú škálu použití, využíva sa napríklad na mechanické účely (okrem iného v automobilovom a strojárskom priemysle), v odvetví stavebníctva na paketovanie, pri výrobe elektriny ako kotlové rúry a OCTG (oil and country tubular goods) rúry a rúrky používané na vŕtanie, pažnice v ropnom priemysle a ako potrubia na prepravu kvapalín alebo plynu.

| (16) | Bezšvové rúry a rúrky sa používateľom dodávajú v rôznych formách. Môžu byť galvanizované, so závitmi, dodávané ako neopracované rúry (t. j. bez akéhokoľvek tepelného spracovania), s osobitnými ukončeniami, rezané alebo nerezané na určitú veľkosť. Keďže vlastnosti rúry sú definované mnohými rozdielnymi parametrami, väčšina bezšvových rúr a rúrok sa vyrába na objednávku zákazníkov. Bezšvové rúry a rúrky sa obvykle spájajú zváraním. V niektorých prípadoch sa však môžu spojiť pomocou závitu alebo sa môžu používať samostatne, hoci je naďalej možné ich zvárať. |
| --- | --- |

(16)

Bezšvové rúry a rúrky sa používateľom dodávajú v rôznych formách. Môžu byť galvanizované, so závitmi, dodávané ako neopracované rúry (t. j. bez akéhokoľvek tepelného spracovania), s osobitnými ukončeniami, rezané alebo nerezané na určitú veľkosť. Keďže vlastnosti rúry sú definované mnohými rozdielnymi parametrami, väčšina bezšvových rúr a rúrok sa vyrába na objednávku zákazníkov. Bezšvové rúry a rúrky sa obvykle spájajú zváraním. V niektorých prípadoch sa však môžu spojiť pomocou závitu alebo sa môžu používať samostatne, hoci je naďalej možné ich zvárať.

| (17) | Z prešetrovania vyplynulo, že napriek rozdielom v konečnom použití rôznych typov bezšvových rúr a rúrok majú všetky typy príslušného výrobku rovnaké základné fyzické, chemické a technické vlastnosti. Z tohto dôvodu sa považujú za jediný výrobok. |
| --- | --- |

(17)

Z prešetrovania vyplynulo, že napriek rozdielom v konečnom použití rôznych typov bezšvových rúr a rúrok majú všetky typy príslušného výrobku rovnaké základné fyzické, chemické a technické vlastnosti. Z tohto dôvodu sa považujú za jediný výrobok.

| (18) | Jedno združenie čínskych výrobcov tvrdilo, že z definície príslušného výrobku by sa mali vylúčiť OCTG rúry a rúrky, pretože majú odlišné použitia, odlišné špecifikácie a odlišné vlastnosti a nie sú zameniteľné s inými rúrami a rúrkami a okrem toho sa z ČĽR do EÚ vyváža len obmedzené množstvo. Z prešetrovania však vyplynulo, že OCTG rúry a rúrky majú okrem iného chemické vlastnosti, ktoré sú porovnateľné s inými typmi bezšvových rúr a rúrok, keďže neprekračujú hraničnú hodnotu CEV 0,86. Okrem toho majú s ostatnými typmi bezšvových rúr a rúrok spoločné aj iné základné vlastnosti, ako napr. vonkajší priemer a hrúbku steny. Pokiaľ ide o konečné použitia OCTG rúr a rúrok, zistilo sa, že určité OCTG rúry a rúrky sú zameniteľné s inými rúrami z nelegovanej ocele. Keďže OCTG rúry a rúrky majú rovnaké základné vlastnosti ako iné bezšvové rúry a rúrky a do určitej miery sú zameniteľné, dospelo sa k predbežnému záveru, že neexistuje dôvod na to, aby sa tento typ vylúčil z definície výrobku. |
| --- | --- |

(18)

Jedno združenie čínskych výrobcov tvrdilo, že z definície príslušného výrobku by sa mali vylúčiť OCTG rúry a rúrky, pretože majú odlišné použitia, odlišné špecifikácie a odlišné vlastnosti a nie sú zameniteľné s inými rúrami a rúrkami a okrem toho sa z ČĽR do EÚ vyváža len obmedzené množstvo. Z prešetrovania však vyplynulo, že OCTG rúry a rúrky majú okrem iného chemické vlastnosti, ktoré sú porovnateľné s inými typmi bezšvových rúr a rúrok, keďže neprekračujú hraničnú hodnotu CEV 0,86. Okrem toho majú s ostatnými typmi bezšvových rúr a rúrok spoločné aj iné základné vlastnosti, ako napr. vonkajší priemer a hrúbku steny. Pokiaľ ide o konečné použitia OCTG rúr a rúrok, zistilo sa, že určité OCTG rúry a rúrky sú zameniteľné s inými rúrami z nelegovanej ocele. Keďže OCTG rúry a rúrky majú rovnaké základné vlastnosti ako iné bezšvové rúry a rúrky a do určitej miery sú zameniteľné, dospelo sa k predbežnému záveru, že neexistuje dôvod na to, aby sa tento typ vylúčil z definície výrobku.

2.   Podobný výrobok

| (19) | Zistilo sa, že príslušný výrobok a bezšvové rúry a rúrky vyrábané a predávané na domácom trhu ČĽR a na domácom trhu USA, ktoré predbežne slúžili ako analogická krajina, ako aj bezšvové rúry a rúrky vyrábané a predávané v Spoločenstve výrobným odvetvím Spoločenstva majú rovnaké základné fyzické, chemické a technické vlastnosti a použitie. Tieto výrobky sa preto predbežne považujú za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(19)

Zistilo sa, že príslušný výrobok a bezšvové rúry a rúrky vyrábané a predávané na domácom trhu ČĽR a na domácom trhu USA, ktoré predbežne slúžili ako analogická krajina, ako aj bezšvové rúry a rúrky vyrábané a predávané v Spoločenstve výrobným odvetvím Spoločenstva majú rovnaké základné fyzické, chemické a technické vlastnosti a použitie. Tieto výrobky sa preto predbežne považujú za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

C.   DUMPING

1.   Trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“)

| (20) | Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia sa normálna hodnota v antidumpingových prešetrovaniach týkajúcich sa dovozu s pôvodom v ČĽR stanovuje v súlade s odsekmi 1 až 6 uvedeného článku v prípade tých výrobcov, o ktorých sa zistilo, že spĺňajú kritériá ustanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(20)

Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia sa normálna hodnota v antidumpingových prešetrovaniach týkajúcich sa dovozu s pôvodom v ČĽR stanovuje v súlade s odsekmi 1 až 6 uvedeného článku v prípade tých výrobcov, o ktorých sa zistilo, že spĺňajú kritériá ustanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia.

| (21) | Len na pripomenutie v krátkosti uvádzame súhrnne tieto kritériá:






  1. | obchodné rozhodnutia sa prijímajú a náklady sa stanovujú na základe signálov trhu bez výrazného zasahovania štátu; |
| --- | --- | --- |

(21)

Len na pripomenutie v krátkosti uvádzame súhrnne tieto kritériá:

1.

obchodné rozhodnutia sa prijímajú a náklady sa stanovujú na základe signálov trhu bez výrazného zasahovania štátu;

| 2. | účtovné záznamy sa preverujú nezávisle v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi a uplatňujú na všetky účely; |
| --- | --- |

2.

účtovné záznamy sa preverujú nezávisle v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi a uplatňujú na všetky účely;

| 3. | neexistujú výrazné deformácie prenesené z bývalého systému, iného ako trhového hospodárstva; |
| --- | --- |

3.

neexistujú výrazné deformácie prenesené z bývalého systému, iného ako trhového hospodárstva;

| 4. | právnu istotu a stabilitu zaručujú právne predpisy o konkurze a vlastníctve; |
| --- | --- |

4.

právnu istotu a stabilitu zaručujú právne predpisy o konkurze a vlastníctve;

| 5. | prepočty výmenných kurzov sa uskutočňujú podľa trhovej sadzby. |
| --- | --- |

5.

prepočty výmenných kurzov sa uskutočňujú podľa trhovej sadzby.

| (22) | Pri súčasnom prešetrovaní požiadali o THZ podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia traja z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, ktorí v stanovenej lehote vyplnili formulár žiadosti o THZ:






  — | Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd, a Daye Special Steel Co., Ltd), |
| --- | --- | --- |

(22)

Pri súčasnom prešetrovaní požiadali o THZ podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia traja z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, ktorí v stanovenej lehote vyplnili formulár žiadosti o THZ:

—

Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd, a Daye Special Steel Co., Ltd),

| — | Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd, a Hengyang Valin MPM Co., Ltd) a |
| --- | --- |

—

Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd, a Hengyang Valin MPM Co., Ltd) a

| — | Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.

| (23) | V prípade uvedených spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov si Komisia vyžiadala všetky informácie, ktoré považovala za potrebné, a informácie predložené v žiadosti o THZ podľa potreby overila v priestoroch príslušných spoločností. |
| --- | --- |

(23)

V prípade uvedených spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov si Komisia vyžiadala všetky informácie, ktoré považovala za potrebné, a informácie predložené v žiadosti o THZ podľa potreby overila v priestoroch príslušných spoločností.

| (24) | Z prešetrovania vyplynulo, že THZ nebolo možné udeliť žiadnej z týchto troch čínskych skupín spoločností, keďže ani jedna z nich nespĺňala kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia z nasledujúcich dôvodov. |
| --- | --- |

(24)

Z prešetrovania vyplynulo, že THZ nebolo možné udeliť žiadnej z týchto troch čínskych skupín spoločností, keďže ani jedna z nich nespĺňala kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia z nasledujúcich dôvodov.

| (25) | Ani jedna spoločnosť (skupina spoločností) nepreukázala, že spĺňa kritérium 3, a zdá sa, že z predchádzajúceho systému, iného ako trhového hospodárstva, boli prenesené výrazné deformácie – t. j. všetky tri (skupiny) spoločností využívali zvýhodnené daňové zaobchádzanie a dve zo (skupín) spoločností získali aktíva pod trhovou hodnotou. Po zverejnení zistení týkajúcich sa THZ dve (skupiny) spoločností tvrdili, že skutočnosť, že využívali osobitné daňové výhody, nemôže byť v rozpore s kritériom 3, keďže daňové úľavy by sa uplatňovali aj v krajinách s trhovým hospodárstvom. Treba poznamenať, že na uvedené spoločnosti sa vzťahovalo viacero daňových zvýhodnení, keďže boli oslobodené od miestnej dane z príjmu a okrem toho dostali stopercentné daňové prázdniny na 2 roky a polovičnú daňovú úľavu na 3 roky, ktoré môžu využiť spoločnosti so zahraničným kapitálom a čínsko-zahraničné spoločné podniky. Spolu tieto zvýhodnené daňové režimy ponúkali spoločnostiam značné výhody, ktoré mali počas OP pravdepodobne významný vplyv na náklady a ceny. Tretia spoločnosť (skupina spoločností) tvrdila, že daňové zvýhodnenie, ktoré využívala, sa už od 1. januára 2008 neuplatňuje a že išlo o jednorazovú daňovú úľavu, ktorá nemohla mať žiadny vplyv na náklady spoločností v nasledujúcich rokoch, a navyše daňová úľava bola veľmi malá. Treba poznamenať, že táto skupina spoločností využívala daňovú úľavu na strojové zariadenia kúpené na domácom trhu v roku 2006, ako aj v roku 2007 (t. j. počas OP). Získaná úľava sa nemôže považovať za zanedbateľnú a z tohto dôvodu sa dospelo k záveru, že mala jednoznačne významný vplyv na náklady a ceny počas OP. |
| --- | --- |

(25)

Ani jedna spoločnosť (skupina spoločností) nepreukázala, že spĺňa kritérium 3, a zdá sa, že z predchádzajúceho systému, iného ako trhového hospodárstva, boli prenesené výrazné deformácie – t. j. všetky tri (skupiny) spoločností využívali zvýhodnené daňové zaobchádzanie a dve zo (skupín) spoločností získali aktíva pod trhovou hodnotou. Po zverejnení zistení týkajúcich sa THZ dve (skupiny) spoločností tvrdili, že skutočnosť, že využívali osobitné daňové výhody, nemôže byť v rozpore s kritériom 3, keďže daňové úľavy by sa uplatňovali aj v krajinách s trhovým hospodárstvom. Treba poznamenať, že na uvedené spoločnosti sa vzťahovalo viacero daňových zvýhodnení, keďže boli oslobodené od miestnej dane z príjmu a okrem toho dostali stopercentné daňové prázdniny na 2 roky a polovičnú daňovú úľavu na 3 roky, ktoré môžu využiť spoločnosti so zahraničným kapitálom a čínsko-zahraničné spoločné podniky. Spolu tieto zvýhodnené daňové režimy ponúkali spoločnostiam značné výhody, ktoré mali počas OP pravdepodobne významný vplyv na náklady a ceny. Tretia spoločnosť (skupina spoločností) tvrdila, že daňové zvýhodnenie, ktoré využívala, sa už od 1. januára 2008 neuplatňuje a že išlo o jednorazovú daňovú úľavu, ktorá nemohla mať žiadny vplyv na náklady spoločností v nasledujúcich rokoch, a navyše daňová úľava bola veľmi malá. Treba poznamenať, že táto skupina spoločností využívala daňovú úľavu na strojové zariadenia kúpené na domácom trhu v roku 2006, ako aj v roku 2007 (t. j. počas OP). Získaná úľava sa nemôže považovať za zanedbateľnú a z tohto dôvodu sa dospelo k záveru, že mala jednoznačne významný vplyv na náklady a ceny počas OP.

| (26) | Okrem toho dve spoločnosti (skupiny spoločností) nespĺňali kritérium 2 týkajúce sa účtovníctva, pretože v prípade jednej sa zistilo, že kompenzovala splatné účty a pohľadávky a druhá nemala úplné finančné výkazy a konzistentne neuplatňovala zásadu časového rozlíšenia. Po zverejnení zistení týkajúcich sa THZ jedna spoločnosť tvrdila, že z dôvodu jej malej veľkosti skutočnosti, že nemá kótované akcie a že sa nachádza vo vidieckej oblasti, pre ňu nie sú medzinárodné účtovné štandardy (IAS) záväzné. Toto tvrdenie sa však muselo zamietnuť, keďže zistené porušenia boli veľmi vážne, najmä skutočnosť, že preverované účty boli neúplné v dôležitých oblastiach a nedodržala sa zásada časového rozlíšenia. Tieto základné účtovné zásady sa musia dodržiavať bez ohľadu na právnu formu spoločnosti, jej veľkosť a sídlo. Ďalšia skupina spoločností tvrdila, že audítor zabezpečil, aby súvaha v preverovanom finančnom výkaze zodpovedala medzinárodným účtovným štandardom, a už kompenzované účty preklasifikoval na pohľadávky a splatné účty. Treba poznamenať, že toto tvrdenie sa neuplatnilo pred zverejnením, a predovšetkým nie počas overovacej návštevy, a z toho dôvodu nemôže byť overené. Okrem toho treba poznamenať, že uvedená skupina spoločností nepopiera kompenzačné postupy, ktoré samy osebe jednoducho nie sú v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi. Z tohto dôvodu sa tvrdenie zamieta. |
| --- | --- |

(26)

Okrem toho dve spoločnosti (skupiny spoločností) nespĺňali kritérium 2 týkajúce sa účtovníctva, pretože v prípade jednej sa zistilo, že kompenzovala splatné účty a pohľadávky a druhá nemala úplné finančné výkazy a konzistentne neuplatňovala zásadu časového rozlíšenia. Po zverejnení zistení týkajúcich sa THZ jedna spoločnosť tvrdila, že z dôvodu jej malej veľkosti skutočnosti, že nemá kótované akcie a že sa nachádza vo vidieckej oblasti, pre ňu nie sú medzinárodné účtovné štandardy (IAS) záväzné. Toto tvrdenie sa však muselo zamietnuť, keďže zistené porušenia boli veľmi vážne, najmä skutočnosť, že preverované účty boli neúplné v dôležitých oblastiach a nedodržala sa zásada časového rozlíšenia. Tieto základné účtovné zásady sa musia dodržiavať bez ohľadu na právnu formu spoločnosti, jej veľkosť a sídlo. Ďalšia skupina spoločností tvrdila, že audítor zabezpečil, aby súvaha v preverovanom finančnom výkaze zodpovedala medzinárodným účtovným štandardom, a už kompenzované účty preklasifikoval na pohľadávky a splatné účty. Treba poznamenať, že toto tvrdenie sa neuplatnilo pred zverejnením, a predovšetkým nie počas overovacej návštevy, a z toho dôvodu nemôže byť overené. Okrem toho treba poznamenať, že uvedená skupina spoločností nepopiera kompenzačné postupy, ktoré samy osebe jednoducho nie sú v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi. Z tohto dôvodu sa tvrdenie zamieta.

| (27) | Okrem toho dve skupiny spoločností nepredložili žiadny dôkaz o tom, že rozhodnutia týkajúce sa ich nákladov a vstupov sa prijímajú na základe signálov trhu a bez významného zasahovania štátu, a preto nepreukázali, že je splnené kritérium 1. Po zverejnení jedna spoločnosť tvrdila, že odôvodnenie, podľa ktorého sa toto kritérium považovalo za nesplnené, sa nezakladalo na objektívnych dôkazoch, keďže spoločnosť mohla bez obmedzenia rozhodovať o svojom predaji a tvorbe cien, hoci jej preverené finančné výkazy obsahujú ustanovenie týkajúce sa cenovej politiky medzi prepojenými stranami. Spoločnosť tvrdila, že to nebolo obmedzenie, ale skôr požiadavka na zverejňovanie pre audítora pri preskúmaní transakcií medzi „prepojenými stranami“. Toto vyhlásenie dostatočne nevysvetľuje výslovné ustanovenie uvedené v preverených finančných výkazoch, podľa ktorého „ak cenu určuje štátne ministerstvo obchodu, platí cena štátneho ministerstva obchodu“. Toto tvrdenie sa preto zamieta. Druhá spoločnosť tvrdila, že hoci jej väčšinovým vlastníkom je štát, v skutočnosti ju riadi súkromná spoločnosť a pôsobí bez zásahov štátu. Spoločnosť však nepredložila žiadne nové argumenty, ktoré by mohli zmeniť záver, že vzhľadom na súčasné zloženie predstavenstva, v ktorom je väčšina členov zástupcami štátnych podnikov, nemožno vylúčiť zasahovanie štátu a že spoločnosť nepreukázala, že rozhodnutia sa prijímajú bez významného zasahovania štátu, a preto toto kritérium nespĺňa. Okrem toho treba poznamenať, že zverejnené zistenia týkajúce sa THZ v prípade tejto skupiny spoločností obsahovali aj príklad rozhodnutia, ktoré nebolo prijaté na základe signálov trhu a pravdepodobne bolo dôsledkom zasahovania štátu (bezplatné práva na využívanie pôdy), a že spoločnosť sa k tomu nevyjadrila. |
| --- | --- |

(27)

Okrem toho dve skupiny spoločností nepredložili žiadny dôkaz o tom, že rozhodnutia týkajúce sa ich nákladov a vstupov sa prijímajú na základe signálov trhu a bez významného zasahovania štátu, a preto nepreukázali, že je splnené kritérium 1. Po zverejnení jedna spoločnosť tvrdila, že odôvodnenie, podľa ktorého sa toto kritérium považovalo za nesplnené, sa nezakladalo na objektívnych dôkazoch, keďže spoločnosť mohla bez obmedzenia rozhodovať o svojom predaji a tvorbe cien, hoci jej preverené finančné výkazy obsahujú ustanovenie týkajúce sa cenovej politiky medzi prepojenými stranami. Spoločnosť tvrdila, že to nebolo obmedzenie, ale skôr požiadavka na zverejňovanie pre audítora pri preskúmaní transakcií medzi „prepojenými stranami“. Toto vyhlásenie dostatočne nevysvetľuje výslovné ustanovenie uvedené v preverených finančných výkazoch, podľa ktorého „ak cenu určuje štátne ministerstvo obchodu, platí cena štátneho ministerstva obchodu“. Toto tvrdenie sa preto zamieta. Druhá spoločnosť tvrdila, že hoci jej väčšinovým vlastníkom je štát, v skutočnosti ju riadi súkromná spoločnosť a pôsobí bez zásahov štátu. Spoločnosť však nepredložila žiadne nové argumenty, ktoré by mohli zmeniť záver, že vzhľadom na súčasné zloženie predstavenstva, v ktorom je väčšina členov zástupcami štátnych podnikov, nemožno vylúčiť zasahovanie štátu a že spoločnosť nepreukázala, že rozhodnutia sa prijímajú bez významného zasahovania štátu, a preto toto kritérium nespĺňa. Okrem toho treba poznamenať, že zverejnené zistenia týkajúce sa THZ v prípade tejto skupiny spoločností obsahovali aj príklad rozhodnutia, ktoré nebolo prijaté na základe signálov trhu a pravdepodobne bolo dôsledkom zasahovania štátu (bezplatné práva na využívanie pôdy), a že spoločnosť sa k tomu nevyjadrila.

2.   Individuálne zaobchádzanie (ďalej len „IZ“)

| (28) | Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa pre krajiny, na ktoré sa vzťahuje tento článok, môže stanoviť celoštátne clo s výnimkou prípadov, keď spoločnosti môžu preukázať, že spĺňajú všetky kritériá uvedené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(28)

Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa pre krajiny, na ktoré sa vzťahuje tento článok, môže stanoviť celoštátne clo s výnimkou prípadov, keď spoločnosti môžu preukázať, že spĺňajú všetky kritériá uvedené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia.

| (29) | Všetky tri čínske spoločnosti alebo skupiny spoločností, ktoré požiadali o THZ, požiadali aj o IZ pre prípad, že im nebude udelené THZ. |
| --- | --- |

(29)

Všetky tri čínske spoločnosti alebo skupiny spoločností, ktoré požiadali o THZ, požiadali aj o IZ pre prípad, že im nebude udelené THZ.

| (30) | Na základe dostupných informácií sa zistilo, že dve z troch spoločností alebo skupín spoločností preukázali, že kumulatívne splnili všetky požiadavky na udelenie IZ uvedené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(30)

Na základe dostupných informácií sa zistilo, že dve z troch spoločností alebo skupín spoločností preukázali, že kumulatívne splnili všetky požiadavky na udelenie IZ uvedené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia.

| (31) | Pokiaľ ide o tretiu spoločnosť alebo skupinu spoločností, väčšinu jej akcií vlastní štát. Okrem toho vzhľadom na väčšinovú držbu akcií štátu a jeho významný vplyv na čínsky oceliarsky priemysel nemožno vylúčiť možné obchádzanie. |
| --- | --- |

(31)

Pokiaľ ide o tretiu spoločnosť alebo skupinu spoločností, väčšinu jej akcií vlastní štát. Okrem toho vzhľadom na väčšinovú držbu akcií štátu a jeho významný vplyv na čínsky oceliarsky priemysel nemožno vylúčiť možné obchádzanie.

| (32) | Dospelo sa preto k záveru, že IZ by sa malo udeliť len týmto dvom vyvážajúcim spoločnostiam:






  — | Hubei Xinyegang Steel Co, |
| --- | --- | --- |

(32)

Dospelo sa preto k záveru, že IZ by sa malo udeliť len týmto dvom vyvážajúcim spoločnostiam:

—

Hubei Xinyegang Steel Co,

| — | Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.

3.   Normálna hodnota

3.1.   Analogická krajina

| (33) | V súlade s článkom 2 ods. 7 základného nariadenia sa normálna hodnota v prípade spoločností, ktorým nemohlo byť udelené THZ, stanovila na základe cien alebo vytvorenej hodnoty v analogickej krajine. |
| --- | --- |

(33)

V súlade s článkom 2 ods. 7 základného nariadenia sa normálna hodnota v prípade spoločností, ktorým nemohlo byť udelené THZ, stanovila na základe cien alebo vytvorenej hodnoty v analogickej krajine.

| (34) | V oznámení o začatí konania Komisia naznačila svoj úmysel použiť USA ako vhodnú analogickú krajinu na účely stanovenia normálnej hodnoty pre ČĽR a vyzvala zainteresované strany, aby sa k tomu vyjadrili. |
| --- | --- |

(34)

V oznámení o začatí konania Komisia naznačila svoj úmysel použiť USA ako vhodnú analogickú krajinu na účely stanovenia normálnej hodnoty pre ČĽR a vyzvala zainteresované strany, aby sa k tomu vyjadrili.

| (35) | Jedna zainteresovaná strana sa vyjadrila k výberu analogickej krajiny a navrhla, že na stanovenie normálnej hodnoty by bola vhodnejšia Ukrajina alebo India. |
| --- | --- |

(35)

Jedna zainteresovaná strana sa vyjadrila k výberu analogickej krajiny a navrhla, že na stanovenie normálnej hodnoty by bola vhodnejšia Ukrajina alebo India.

| (36) | Tvrdila, že Ukrajina by bola lepšou voľbou, pretože na jej trhu je voľná hospodárska súťaž a okrem toho výrobný proces a prístup k surovinám sú podobné ako v prípade ČĽR. Treba poznamenať, že od 30. júna 2006 je na dovoz bezšvových rúr a rúrok s pôvodom na Ukrajine uložené antidumpingové clo vo výške od 12,3 % do 25,7 %. Hoci na ukrajinskom trhu existujú viacerí výrobcovia, skutočnosť, že v roku 2006 bol zistený dumping, poukazuje na možné narušené podmienky na trhu a zdá sa, že použitie týchto domácich cien a nákladov by bolo pochybné. V každom prípade pri prešetrovaní nespolupracoval žiadny ukrajinský výrobca. |
| --- | --- |

(36)

Tvrdila, že Ukrajina by bola lepšou voľbou, pretože na jej trhu je voľná hospodárska súťaž a okrem toho výrobný proces a prístup k surovinám sú podobné ako v prípade ČĽR. Treba poznamenať, že od 30. júna 2006 je na dovoz bezšvových rúr a rúrok s pôvodom na Ukrajine uložené antidumpingové clo vo výške od 12,3 % do 25,7 %. Hoci na ukrajinskom trhu existujú viacerí výrobcovia, skutočnosť, že v roku 2006 bol zistený dumping, poukazuje na možné narušené podmienky na trhu a zdá sa, že použitie týchto domácich cien a nákladov by bolo pochybné. V každom prípade pri prešetrovaní nespolupracoval žiadny ukrajinský výrobca.

| (37) | Tá istá zainteresovaná strana tvrdila, že lepšou alternatívou ako USA by bola aj India, a poskytla názov indického výrobcu podobného výrobku. Tento výrobca však nebol ochotný spolupracovať. Keďže indickí výrobcovia neponúkli spoluprácu, India nemôže byť zvolená za analogickú krajinu. |
| --- | --- |

(37)

Tá istá zainteresovaná strana tvrdila, že lepšou alternatívou ako USA by bola aj India, a poskytla názov indického výrobcu podobného výrobku. Tento výrobca však nebol ochotný spolupracovať. Keďže indickí výrobcovia neponúkli spoluprácu, India nemôže byť zvolená za analogickú krajinu.

| (38) | Okrem toho veľkosť trhu USA, počet domácich výrobcov a významné množstvo dovozu svedčia o tom, že trh USA je konkurencieschopný, a preto sa predbežne zvolili za najvhodnejšiu analogickú krajinu. Ako je uvedené v odôvodnení 10, pri prešetrovaní spolupracoval jeden výrobca v USA, ktorý poskytol všetky potrebné informácie. Niekoľko neúplných informácií, ktoré vo všeobecnosti potvrdili informácie poskytnuté spolupracujúcim výrobcom v USA, poskytol ešte jeden výrobca v USA. |
| --- | --- |

(38)

Okrem toho veľkosť trhu USA, počet domácich výrobcov a významné množstvo dovozu svedčia o tom, že trh USA je konkurencieschopný, a preto sa predbežne zvolili za najvhodnejšiu analogickú krajinu. Ako je uvedené v odôvodnení 10, pri prešetrovaní spolupracoval jeden výrobca v USA, ktorý poskytol všetky potrebné informácie. Niekoľko neúplných informácií, ktoré vo všeobecnosti potvrdili informácie poskytnuté spolupracujúcim výrobcom v USA, poskytol ešte jeden výrobca v USA.

3.2.   Stanovenie normálnej hodnoty

| (39) | Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota v prípade vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebolo udelené THZ, stanovila na základe overených informácií získaných od výrobcu v analogickej krajine v súlade s metodikou uvedenou ďalej. |
| --- | --- |

(39)

Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota v prípade vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebolo udelené THZ, stanovila na základe overených informácií získaných od výrobcu v analogickej krajine v súlade s metodikou uvedenou ďalej.

| (40) | V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv v prípade výrobcu v analogickej krajine zistila, či bol jeho celkový predaj dotknutého výrobku na domácom trhu počas OP reprezentatívny, t. j. či celkový objem takéhoto predaja predstavoval aspoň 5 % čínskeho predaja príslušného výrobku na vývoz do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(40)

V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv v prípade výrobcu v analogickej krajine zistila, či bol jeho celkový predaj dotknutého výrobku na domácom trhu počas OP reprezentatívny, t. j. či celkový objem takéhoto predaja predstavoval aspoň 5 % čínskeho predaja príslušného výrobku na vývoz do Spoločenstva.

| (41) | V prípade jednotlivých typov dotknutého výrobku, ktorý výrobca v USA predával na svojom domácom trhu a o ktorom sa zistilo, že je priamo porovnateľný s typom príslušného výrobku predávaným na vývoz do Spoločenstva, sa stanovilo, či je predaj na domácom trhu dostatočne reprezentatívny v zmysle článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj určitého typu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak objem tohto typu výrobku predaný na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas OP predstavoval aspoň 5 % celkového objemu porovnateľného typu výrobku predaného čínskymi výrobcami na vývoz do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(41)

V prípade jednotlivých typov dotknutého výrobku, ktorý výrobca v USA predával na svojom domácom trhu a o ktorom sa zistilo, že je priamo porovnateľný s typom príslušného výrobku predávaným na vývoz do Spoločenstva, sa stanovilo, či je predaj na domácom trhu dostatočne reprezentatívny v zmysle článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj určitého typu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak objem tohto typu výrobku predaný na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas OP predstavoval aspoň 5 % celkového objemu porovnateľného typu výrobku predaného čínskymi výrobcami na vývoz do Spoločenstva.

| (42) | Komisia následne preskúmala, či by sa každý typ príslušného výrobku predávaného na domácom trhu v reprezentatívnom množstve mohol považovať za výrobok predávaný pri bežnom obchodovaní v zmysle článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Na tento účel bol v prípade každého typu výrobku stanovený podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu počas OP. |
| --- | --- |

(42)

Komisia následne preskúmala, či by sa každý typ príslušného výrobku predávaného na domácom trhu v reprezentatívnom množstve mohol považovať za výrobok predávaný pri bežnom obchodovaní v zmysle článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Na tento účel bol v prípade každého typu výrobku stanovený podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu počas OP.

| (43) | V prípade, ak objem predaja niektorého typu výrobku predávaného za netto predajnú cenu rovnajúcu sa vypočítaným výrobným nákladom alebo vyššiu predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto typu, a v prípade, ak bola vážená priemerná cena tohto typu výrobku rovnaká alebo vyššia ako jeho výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny. Táto cena sa vypočítala ako vážená priemerná cena celkového domáceho predaja tohto typu uskutočneného počas OP bez ohľadu na to, či bol tento predaj ziskový, alebo nie. |
| --- | --- |

(43)

V prípade, ak objem predaja niektorého typu výrobku predávaného za netto predajnú cenu rovnajúcu sa vypočítaným výrobným nákladom alebo vyššiu predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto typu, a v prípade, ak bola vážená priemerná cena tohto typu výrobku rovnaká alebo vyššia ako jeho výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny. Táto cena sa vypočítala ako vážená priemerná cena celkového domáceho predaja tohto typu uskutočneného počas OP bez ohľadu na to, či bol tento predaj ziskový, alebo nie.

| (44) | V prípade, ak objem ziskového predaja určitého typu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto typu, alebo v prípade, ak vážená priemerná cena tohto typu bola nižšia ako výrobné náklady, normálna hodnota sa zakladala na skutočnej domácej cene vypočítanej ako vážený priemer ziskového predaja len daného typu výrobku. |
| --- | --- |

(44)

V prípade, ak objem ziskového predaja určitého typu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto typu, alebo v prípade, ak vážená priemerná cena tohto typu bola nižšia ako výrobné náklady, normálna hodnota sa zakladala na skutočnej domácej cene vypočítanej ako vážený priemer ziskového predaja len daného typu výrobku.

4.   Vývozná cena

| (45) | Vo všetkých prípadoch sa príslušný výrobok vyviezol nezávislým zákazníkom v Spoločenstve, a preto sa vývozná cena určila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, a to na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien. |
| --- | --- |

(45)

Vo všetkých prípadoch sa príslušný výrobok vyviezol nezávislým zákazníkom v Spoločenstve, a preto sa vývozná cena určila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, a to na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien.

5.   Porovnanie

| (46) | Normálna hodnota a vývozné ceny sa porovnali na základe cien zo závodu. V snahe objektívne porovnať normálnu hodnotu a vývoznú cenu sa vykonali náležité úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Primerané úpravy sa vykonali vo všetkých prípadoch, v ktorých sa považovali za odôvodnené, presné a v ktorých boli podložené overenými dôkazmi. Vykonala sa úprava v prípade nákladov na námornú dopravu a poistenie, nákladov spojených s manipuláciou a nakládkou, ako aj vedľajších výdavkov, nákladov na kontroly, provízie a bankové poplatky. |
| --- | --- |

(46)

Normálna hodnota a vývozné ceny sa porovnali na základe cien zo závodu. V snahe objektívne porovnať normálnu hodnotu a vývoznú cenu sa vykonali náležité úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Primerané úpravy sa vykonali vo všetkých prípadoch, v ktorých sa považovali za odôvodnené, presné a v ktorých boli podložené overenými dôkazmi. Vykonala sa úprava v prípade nákladov na námornú dopravu a poistenie, nákladov spojených s manipuláciou a nakládkou, ako aj vedľajších výdavkov, nákladov na kontroly, provízie a bankové poplatky.

| (47) | V prípade rozdielov vo fyzických vlastnostiach dotknutého výrobku, ktorý na domácom trhu predávali spoločnosti v analogickej krajine, a príslušného výrobku predávaného na vývoz do Spoločenstva sa vykonala úprava v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. a) základného nariadenia. Táto úprava zodpovedá odôvodnenému odhadu trhovej hodnoty rozdielu. |
| --- | --- |

(47)

V prípade rozdielov vo fyzických vlastnostiach dotknutého výrobku, ktorý na domácom trhu predávali spoločnosti v analogickej krajine, a príslušného výrobku predávaného na vývoz do Spoločenstva sa vykonala úprava v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. a) základného nariadenia. Táto úprava zodpovedá odôvodnenému odhadu trhovej hodnoty rozdielu.

6.   Dumpingové rozpätia

| (48) | Dočasné dumpingové rozpätia boli vyjadrené ako percento ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené. |
| --- | --- |

(48)

Dočasné dumpingové rozpätia boli vyjadrené ako percento ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené.

| (49) | V prípade spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorým sa mohlo udeliť IZ, sa individuálne dumpingové rozpätia stanovili na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty s váženou priemernou vývoznou cenou v súlade s článkom 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(49)

V prípade spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorým sa mohlo udeliť IZ, sa individuálne dumpingové rozpätia stanovili na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty s váženou priemernou vývoznou cenou v súlade s článkom 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia.

| (50) | Dumpingové rozpätie v prípade spoločností zaradených do vzorky, ktorým nebolo udelené THZ ani IZ, a v prípade spolupracujúcich spoločností nezaradených do vzorky sa vypočítalo ako priemer štyroch spoločností zaradených do vzorky. |
| --- | --- |

(50)

Dumpingové rozpätie v prípade spoločností zaradených do vzorky, ktorým nebolo udelené THZ ani IZ, a v prípade spolupracujúcich spoločností nezaradených do vzorky sa vypočítalo ako priemer štyroch spoločností zaradených do vzorky.

| (51) | Keďže úroveň spolupráce pri prešetrovaní sa považovala za nízku – spolupracujúce spoločnosti predstavovali asi 40 % celého dovozu z ČĽR počas OP – dumpingové rozpätie pre celú krajinu sa v prípade nespolupracujúcich spoločností stanovilo na základe najvyššieho rozpätia zisteného v prípade reprezentatívnych typov jedného spolupracujúceho výrobcu, ktorému nebolo udelené THZ ani IZ. |
| --- | --- |

(51)

Keďže úroveň spolupráce pri prešetrovaní sa považovala za nízku – spolupracujúce spoločnosti predstavovali asi 40 % celého dovozu z ČĽR počas OP – dumpingové rozpätie pre celú krajinu sa v prípade nespolupracujúcich spoločností stanovilo na základe najvyššieho rozpätia zisteného v prípade reprezentatívnych typov jedného spolupracujúceho výrobcu, ktorému nebolo udelené THZ ani IZ.

| (52) | Z toho vyplývajú tieto predbežné úrovne dumpingu:






  Spoločnosť | Predbežné dumpingové rozpätie |
| --- | --- | --- |
| Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd | 38 % |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd | 47 % |
| Ostatné spolupracujúce spoločnosti | 35 % |
| Ostatné | 51 % |

(52)

Z toho vyplývajú tieto predbežné úrovne dumpingu:

Spoločnosť

Predbežné dumpingové rozpätie

Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd

38 %

Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd

47 %

Ostatné spolupracujúce spoločnosti

35 %

Ostatné

51 %

D.   UJMA

1.   Výroba v Spoločenstve a výrobné odvetvie Spoločenstva

| (53) | Podobný výrobok vyrába v rámci Spoločenstva dvadsaťtri výrobcov. Výroba týchto dvadsiatich troch výrobcov zo Spoločenstva sa preto považuje za výrobu v Spoločenstve v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(53)

Podobný výrobok vyrába v rámci Spoločenstva dvadsaťtri výrobcov. Výroba týchto dvadsiatich troch výrobcov zo Spoločenstva sa preto považuje za výrobu v Spoločenstve v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.

| (54) | Z týchto dvadsiatich troch výrobcov spolu pätnásti, z ktorých je väčšina členmi združenia podávajúceho podnet (ESTA), vyjadrili v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania svoj záujem spolupracovať na konaní a spolupracovali pri prešetrovaní. Zistilo sa, že týchto pätnásť výrobcov predstavuje významnú časť celkovej výroby Spoločenstva podobného výrobku, v tomto prípade viac ako 90 %. Týchto pätnásť spolupracujúcich výrobcov preto predstavuje výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia a bude sa ďalej uvádzať len ako „výrobné odvetvie Spoločenstva“. Zvyšní výrobcovia zo Spoločenstva sa budú ďalej uvádzať len ako „ostatní výrobcovia Spoločenstva“. Títo ostatní výrobcovia zo Spoločenstva podnet aktívne nepodporovali, nemali však proti nemu žiadne námietky. |
| --- | --- |

(54)

Z týchto dvadsiatich troch výrobcov spolu pätnásti, z ktorých je väčšina členmi združenia podávajúceho podnet (ESTA), vyjadrili v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania svoj záujem spolupracovať na konaní a spolupracovali pri prešetrovaní. Zistilo sa, že týchto pätnásť výrobcov predstavuje významnú časť celkovej výroby Spoločenstva podobného výrobku, v tomto prípade viac ako 90 %. Týchto pätnásť spolupracujúcich výrobcov preto predstavuje výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia a bude sa ďalej uvádzať len ako „výrobné odvetvie Spoločenstva“. Zvyšní výrobcovia zo Spoločenstva sa budú ďalej uvádzať len ako „ostatní výrobcovia Spoločenstva“. Títo ostatní výrobcovia zo Spoločenstva podnet aktívne nepodporovali, nemali však proti nemu žiadne námietky.

| (55) | Ako sa uvádza v odôvodnení 12, do vzorky bolo zaradených päť výrobcov, ktorí predstavujú 62 % celkovej výroby v Spoločenstve. Keďže v prípade týchto výrobcov išlo o skupiny spoločností, vzorka pozostávala celkovo z deviatich jednotlivých spoločností. |
| --- | --- |

(55)

Ako sa uvádza v odôvodnení 12, do vzorky bolo zaradených päť výrobcov, ktorí predstavujú 62 % celkovej výroby v Spoločenstve. Keďže v prípade týchto výrobcov išlo o skupiny spoločností, vzorka pozostávala celkovo z deviatich jednotlivých spoločností.

2.   Spotreba v Spoločenstve

| (56) | Spotreba v Spoločenstve sa určila na základe objemu predaja výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu Spoločenstva, údajov Eurostatu o objeme dovozu za trh Spoločenstva, a pokiaľ ide o ostatných výrobcov zo Spoločenstva, na základe odhadov navrhovateľa. |
| --- | --- |

(56)

Spotreba v Spoločenstve sa určila na základe objemu predaja výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu Spoločenstva, údajov Eurostatu o objeme dovozu za trh Spoločenstva, a pokiaľ ide o ostatných výrobcov zo Spoločenstva, na základe odhadov navrhovateľa.

| (57) | Trh Spoločenstva s príslušným výrobkom a podobným výrobkom v období od roku 2005 do OP postupne narástol asi o 24 %. K najvýraznejšiemu nárastu došlo od roku 2006 do roku 2007, keď sa spotreba zvýšila o 17 percentuálnych bodov. | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotreba v ES spolu (v tonách) | 2 565 285 | 2 706 560 | 3 150 729 | 3 172 866 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 106 | 123 | 124 |

(57)

Trh Spoločenstva s príslušným výrobkom a podobným výrobkom v období od roku 2005 do OP postupne narástol asi o 24 %. K najvýraznejšiemu nárastu došlo od roku 2006 do roku 2007, keď sa spotreba zvýšila o 17 percentuálnych bodov.

2005

2006

2007

OP

Spotreba v ES spolu (v tonách)

2 565 285

2 706 560

3 150 729

3 172 866

Index (2005 = 100)

100

106

123

124

| (58) | V tejto súvislosti treba poznamenať, že trh Spoločenstva s príslušným výrobkom je rozdelený na tieto hlavné trhové segmenty: strojárstvo a stavebníctvo (asi 60 %), výroba elektriny (asi 10 %), OCTG (asi 8 %) a potrubné rúry (asi 8 %). Príslušný výrobok sa preto používa najmä v strojárskom a stavebnom priemysle a tieto odvetvia zaznamenali v roku 2007 veľmi rýchly rast. |
| --- | --- |

(58)

V tejto súvislosti treba poznamenať, že trh Spoločenstva s príslušným výrobkom je rozdelený na tieto hlavné trhové segmenty: strojárstvo a stavebníctvo (asi 60 %), výroba elektriny (asi 10 %), OCTG (asi 8 %) a potrubné rúry (asi 8 %). Príslušný výrobok sa preto používa najmä v strojárskom a stavebnom priemysle a tieto odvetvia zaznamenali v roku 2007 veľmi rýchly rast.

3.   Dovoz z príslušnej krajiny

a)   Objem príslušného dovozu

| (59) | Objem dovozu príslušného výrobku z ČĽR do Spoločenstva sa v priebehu posudzovaného obdobia výrazne zvýšil. Dovoz do Spoločenstva sa od roku 2005 zvýšil viac ako dvadsaťnásobne.









  Dovoz | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČĽR (v tonách) | 26 396 | 136 850 | 470 413 | 542 840 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 518 | 1 782 | 2 057 |

(59)

Objem dovozu príslušného výrobku z ČĽR do Spoločenstva sa v priebehu posudzovaného obdobia výrazne zvýšil. Dovoz do Spoločenstva sa od roku 2005 zvýšil viac ako dvadsaťnásobne.

Dovoz

2005

2006

2007

OP

ČĽR (v tonách)

26 396

136 850

470 413

542 840

Index (2005 = 100)

100

518

1 782

2 057

| (60) | Z členenia dovozu z ČĽR na jednotlivé trhové segmenty vyplýva, že čínsky dovoz je zastúpený najmä v strojárstve a stavebníctve (asi 65 %) a vo výrobe potrubných rúr (asi 15 %), zatiaľ čo na OCTG a výrobu elektriny pripadá menej ako 5 %. |
| --- | --- |

(60)

Z členenia dovozu z ČĽR na jednotlivé trhové segmenty vyplýva, že čínsky dovoz je zastúpený najmä v strojárstve a stavebníctve (asi 65 %) a vo výrobe potrubných rúr (asi 15 %), zatiaľ čo na OCTG a výrobu elektriny pripadá menej ako 5 %.

b)   Podiel príslušného dovozu na trhu

| (61) | Podiel dovozu z ČĽR na trhu predstavoval v roku 2005 1 % a v priebehu posudzovaného obdobia sa postupne zvýšil takmer o 16 percentuálnych bodov. Presnejšie sa v období 2005 a 2006 zvýšil o 4 percentuálne body, v období 2006 a 2007 o ďalších 10 percentuálnych bodov a počas OP o 2 percentuálne body. Podiel čínskeho dovozu na trhu v OP predstavoval 17,1 %.









  Podiel na trhu | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČĽR | 1,0 % | 5,1 % | 14,9 % | 17,1 % |

(61)

Podiel dovozu z ČĽR na trhu predstavoval v roku 2005 1 % a v priebehu posudzovaného obdobia sa postupne zvýšil takmer o 16 percentuálnych bodov. Presnejšie sa v období 2005 a 2006 zvýšil o 4 percentuálne body, v období 2006 a 2007 o ďalších 10 percentuálnych bodov a počas OP o 2 percentuálne body. Podiel čínskeho dovozu na trhu v OP predstavoval 17,1 %.

Podiel na trhu

2005

2006

2007

OP

ČĽR

1,0 %

5,1 %

14,9 %

17,1 %

| (62) | Čínsky dovoz však nie je rovnomerne rozdelený na jednotlivé segmenty, z ktorých pozostáva trh Spoločenstva. Podiel čínskeho dovozu na trhu predstavoval počas OP v segmente výroby potrubných rúr asi 38 %, v strojárstve a stavebníctve 19 %, v oblasti OCTG 9 % a v segmente výroby elektriny asi 7 %. |
| --- | --- |

(62)

Čínsky dovoz však nie je rovnomerne rozdelený na jednotlivé segmenty, z ktorých pozostáva trh Spoločenstva. Podiel čínskeho dovozu na trhu predstavoval počas OP v segmente výroby potrubných rúr asi 38 %, v strojárstve a stavebníctve 19 %, v oblasti OCTG 9 % a v segmente výroby elektriny asi 7 %.

c)   Ceny

i)   Vývoj cien

| (63) | Priemerná cena dovozu príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR sa od roku 2005 do roku 2007 výrazne znížila (o 9 %) a potom sa od roku 2007 do OP zvýšila o 2 percentuálne body. Celkovo sa priemerná cena dovozu príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR od roku 2005 do OP znížila o 7 %.









  Jednotkové ceny | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČĽR (v EUR/tona) | 766,48 | 699,90 | 699,10 | 715,09 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 91 | 91 | 93 |

(63)

Priemerná cena dovozu príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR sa od roku 2005 do roku 2007 výrazne znížila (o 9 %) a potom sa od roku 2007 do OP zvýšila o 2 percentuálne body. Celkovo sa priemerná cena dovozu príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR od roku 2005 do OP znížila o 7 %.

Jednotkové ceny

2005

2006

2007

OP

ČĽR (v EUR/tona)

766,48

699,90

699,10

715,09

Index (2005 = 100)

100

91

91

93

ii)   Cenové podhodnotenie

| (64) | Vykonalo sa porovnanie cien jednotlivých modelov, predajné ceny čínskych vyvážajúcich výrobcov sa porovnali s predajnými cenami výrobného odvetvia Spoločenstva v Spoločenstve. Na tento účel sa porovnali ceny výrobného odvetvia Spoločenstva neprepojeným zákazníkom s cenami spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v príslušnej krajine. V prípade potreby sa vykonali úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely v úrovni obchodu a v nákladoch po dovoze. |
| --- | --- |

(64)

Vykonalo sa porovnanie cien jednotlivých modelov, predajné ceny čínskych vyvážajúcich výrobcov sa porovnali s predajnými cenami výrobného odvetvia Spoločenstva v Spoločenstve. Na tento účel sa porovnali ceny výrobného odvetvia Spoločenstva neprepojeným zákazníkom s cenami spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v príslušnej krajine. V prípade potreby sa vykonali úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely v úrovni obchodu a v nákladoch po dovoze.

| (65) | Na výpočet cenového podhodnotenia sa použili údaje od všetkých spolupracujúcich výrobcov zo Spoločenstva zaradených do vzorky, ktorí poskytli úplné a overiteľné informácie za OP. Z porovnania vyplynulo, že počas OP vážené priemerné rozpätie cenového podhodnotenia vyjadrené ako percentuálny podiel z predajných cien výrobného odvetvia Spoločenstva predstavovalo 24 %. |
| --- | --- |

(65)

Na výpočet cenového podhodnotenia sa použili údaje od všetkých spolupracujúcich výrobcov zo Spoločenstva zaradených do vzorky, ktorí poskytli úplné a overiteľné informácie za OP. Z porovnania vyplynulo, že počas OP vážené priemerné rozpätie cenového podhodnotenia vyjadrené ako percentuálny podiel z predajných cien výrobného odvetvia Spoločenstva predstavovalo 24 %.

4.   Situácia vo výrobnom odvetví Spoločenstva

| (66) | Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky významné ekonomické faktory a indexy, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Spoločenstva. Ďalej uvedené údaje týkajúce sa predaja a podielu na trhu sa vzťahujú na celé výrobné odvetvie Spoločenstva, údaje týkajúce sa všetkých ostatných ukazovateľov sa vzťahujú na spoločnosti zaradené do vzorky. Nezohľadnili sa údaje týkajúce sa troch spoločností zaradených do vzorky, pretože: i) jedna spoločnosť patrila až do vyčlenenia v máji 2007 do veľkého oceliarskeho koncernu, takže údaje z obdobia pred vyčlenením a po ňom by neboli porovnateľné; ii) ďalšia spoločnosť neposkytla dostatočne podrobné údaje a iii) jedna spoločnosť neposkytla skutočné číselné údaje za rok 2008 a prognózu na rok 2009. Keďže analýza ukazovateľov týkajúcich sa ujmy a analýza hrozby ujmy sa musí vykonať na základe konzistentných údajov, v analýze ukazovateľov týkajúcich sa ujmy sa nezohľadnila ani tretia spoločnosť. Vzhľadom na relatívne nízku váhu týchto troch spoločností vo vzorke to však nemá žiadny vplyv na celkový obraz vyplývajúci z ukazovateľov. |
| --- | --- |

(66)

Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky významné ekonomické faktory a indexy, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Spoločenstva. Ďalej uvedené údaje týkajúce sa predaja a podielu na trhu sa vzťahujú na celé výrobné odvetvie Spoločenstva, údaje týkajúce sa všetkých ostatných ukazovateľov sa vzťahujú na spoločnosti zaradené do vzorky. Nezohľadnili sa údaje týkajúce sa troch spoločností zaradených do vzorky, pretože: i) jedna spoločnosť patrila až do vyčlenenia v máji 2007 do veľkého oceliarskeho koncernu, takže údaje z obdobia pred vyčlenením a po ňom by neboli porovnateľné; ii) ďalšia spoločnosť neposkytla dostatočne podrobné údaje a iii) jedna spoločnosť neposkytla skutočné číselné údaje za rok 2008 a prognózu na rok 2009. Keďže analýza ukazovateľov týkajúcich sa ujmy a analýza hrozby ujmy sa musí vykonať na základe konzistentných údajov, v analýze ukazovateľov týkajúcich sa ujmy sa nezohľadnila ani tretia spoločnosť. Vzhľadom na relatívne nízku váhu týchto troch spoločností vo vzorke to však nemá žiadny vplyv na celkový obraz vyplývajúci z ukazovateľov.

a)   Výroba

| (67) | Výroba výrobcov zaradených do vzorky sa na základe nárastu dopytu, ako je uvedené v odôvodnení 57, zvýšila z 2 000 000 ton v roku 2005 na najvyššiu úroveň viac ako 2 200 000 ton v roku 2007, potom sa v OP znížila. Výroba sa v posudzovanom období celkovo zvýšila o 7 % a počas OP predstavovala asi 2 150 000 ton.









  Vzorka | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (v tonách) | 2 022 596 | 2 197 964 | 2 213 956 | 2 158 096 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 109 | 109 | 107 |

(67)

Výroba výrobcov zaradených do vzorky sa na základe nárastu dopytu, ako je uvedené v odôvodnení 57, zvýšila z 2 000 000 ton v roku 2005 na najvyššiu úroveň viac ako 2 200 000 ton v roku 2007, potom sa v OP znížila. Výroba sa v posudzovanom období celkovo zvýšila o 7 % a počas OP predstavovala asi 2 150 000 ton.

Vzorka

2005

2006

2007

OP

Výroba (v tonách)

2 022 596

2 197 964

2 213 956

2 158 096

Index (2005 = 100)

100

109

109

107

b)   Kapacita a miery využitia kapacity

| (68) | Výrobná kapacita bola stanovená na základe menovitej kapacity výrobných jednotiek, ktoré sú vo vlastníctve výrobcov zaradených do vzorky, so zohľadnením prerušení výroby, ako aj skutočnosti, že v niektorých prípadoch sa časť kapacity použila na výrobu iných výrobkov pomocou tých istých výrobných liniek. |
| --- | --- |

(68)

Výrobná kapacita bola stanovená na základe menovitej kapacity výrobných jednotiek, ktoré sú vo vlastníctve výrobcov zaradených do vzorky, so zohľadnením prerušení výroby, ako aj skutočnosti, že v niektorých prípadoch sa časť kapacity použila na výrobu iných výrobkov pomocou tých istých výrobných liniek.

| (69) | Výrobná kapacita výrobcov zaradených do vzorky zostala počas posudzovaného obdobia nezmenená, a to na úrovni asi 2 400 000 ton.









  Vzorka | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobná kapacita (v tonách) | 2 451 187 | 2 469 365 | 2 446 462 | 2 398 283 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 101 | 100 | 98 |
| Využitie kapacity | 83 % | 89 % | 90 % | 90 % |
| Index (2005 = 100) | 100 | 108 | 110 | 109 |

(69)

Výrobná kapacita výrobcov zaradených do vzorky zostala počas posudzovaného obdobia nezmenená, a to na úrovni asi 2 400 000 ton.

Vzorka

2005

2006

2007

OP

Výrobná kapacita (v tonách)

2 451 187

2 469 365

2 446 462

2 398 283

Index (2005 = 100)

100

101

100

98

Využitie kapacity

83 %

89 %

90 %

90 %

Index (2005 = 100)

100

108

110

109

| (70) | Využitie kapacity v roku 2005 predstavovalo 83 % a v zostávajúcom posudzovanom období sa zvýšilo asi na 90 %. Odráža to výkyvy v objeme výroby uvedené v odôvodnení 67. Celkovo sa využitie kapacity zvýšilo len o 7 percentuálnych bodov, čo je málo v porovnaní s výrazným nárastom spotreby uvedeným v odôvodnení 57. |
| --- | --- |

(70)

Využitie kapacity v roku 2005 predstavovalo 83 % a v zostávajúcom posudzovanom období sa zvýšilo asi na 90 %. Odráža to výkyvy v objeme výroby uvedené v odôvodnení 67. Celkovo sa využitie kapacity zvýšilo len o 7 percentuálnych bodov, čo je málo v porovnaní s výrazným nárastom spotreby uvedeným v odôvodnení 57.

| (71) | Treba však poznamenať, že výrobcovia zaradení do vzorky na základe zvýšenej spotreby zaznamenali vysokú mieru využitia kapacity. Možnosť dosiahnuť vysokú mieru využitia kapacity sa považuje za dôležitý predpoklad na dosiahnutie uspokojivých úrovní ziskovosti v prípade podobného výrobku. Napríklad situácia počas posudzovaného obdobia sa zreteľne odlišuje od situácie v období od roku 2002 do roku 2004, keď využitie kapacity výrobného odvetvia Spoločenstva v dôsledku tlaku dumpingového dovozu s pôvodom okrem iného v Chorvátsku, Rusku a na Ukrajine predstavovalo len asi 66 % - 75 % a výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo straty vo výške 5 % až 10 %. |
| --- | --- |

(71)

Treba však poznamenať, že výrobcovia zaradení do vzorky na základe zvýšenej spotreby zaznamenali vysokú mieru využitia kapacity. Možnosť dosiahnuť vysokú mieru využitia kapacity sa považuje za dôležitý predpoklad na dosiahnutie uspokojivých úrovní ziskovosti v prípade podobného výrobku. Napríklad situácia počas posudzovaného obdobia sa zreteľne odlišuje od situácie v období od roku 2002 do roku 2004, keď využitie kapacity výrobného odvetvia Spoločenstva v dôsledku tlaku dumpingového dovozu s pôvodom okrem iného v Chorvátsku, Rusku a na Ukrajine predstavovalo len asi 66 % - 75 % a výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo straty vo výške 5 % až 10 %.

c)   Zásoby

| (72) | Úroveň konečných zásob výrobcov zaradených do vzorky sa v roku 2006 zvýšila o 16 % a potom sa v roku 2007 mierne znížila o 3 percentuálne body a v OP ešte o jeden percentuálny bod. Treba poznamenať, že bezšvové rúry a rúrky sa vyrábajú prevažne na objednávku. Preto sa tomuto ukazovateľu pripisuje v analýze ujmy len obmedzený význam.









  Vzorka | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečné zásoby (v tonách) | 142 303 | 165 070 | 160 668 | 159 924 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 116 | 113 | 112 |

(72)

Úroveň konečných zásob výrobcov zaradených do vzorky sa v roku 2006 zvýšila o 16 % a potom sa v roku 2007 mierne znížila o 3 percentuálne body a v OP ešte o jeden percentuálny bod. Treba poznamenať, že bezšvové rúry a rúrky sa vyrábajú prevažne na objednávku. Preto sa tomuto ukazovateľu pripisuje v analýze ujmy len obmedzený význam.

Vzorka

2005

2006

2007

OP

Konečné zásoby (v tonách)

142 303

165 070

160 668

159 924

Index (2005 = 100)

100

116

113

112

d)   Objem predaja

| (73) | Objem predaja vlastnej výroby výrobného odvetvia Spoločenstva neprepojeným zákazníkom na trhu Spoločenstva počas OP predstavoval asi 2 000 000 ton, čo je o 14 % viac ako v roku 2005. Tento nárast treba pripísať výraznému nárastu spotreby uvedenému v odôvodnení 56, ktorého pozitívny vplyv sa však v náraste predaja výrobného odvetvia Spoločenstva prejavil len čiastočne.









  Výrobné odvetvie Spoločenstva | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predaj v ES (v tonách) | 1 766 197 | 1 907 126 | 2 061 033 | 2 017 525 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 108 | 117 | 114 |

(73)

Objem predaja vlastnej výroby výrobného odvetvia Spoločenstva neprepojeným zákazníkom na trhu Spoločenstva počas OP predstavoval asi 2 000 000 ton, čo je o 14 % viac ako v roku 2005. Tento nárast treba pripísať výraznému nárastu spotreby uvedenému v odôvodnení 56, ktorého pozitívny vplyv sa však v náraste predaja výrobného odvetvia Spoločenstva prejavil len čiastočne.

Výrobné odvetvie Spoločenstva

2005

2006

2007

OP

Predaj v ES (v tonách)

1 766 197

1 907 126

2 061 033

2 017 525

Index (2005 = 100)

100

108

117

114

| (74) | Treba poznamenať, že čínsky dovoz a predaj výrobného odvetvia Spoločenstva si konkurujú najmä v troch trhových segmentoch: strojárstvo, stavebníctvo a výroba potrubných rúr. Na tieto tri trhové segmenty pripadá 65 % predaja výrobného odvetvia Spoločenstva a 80 % čínskeho dovozu. |
| --- | --- |

(74)

Treba poznamenať, že čínsky dovoz a predaj výrobného odvetvia Spoločenstva si konkurujú najmä v troch trhových segmentoch: strojárstvo, stavebníctvo a výroba potrubných rúr. Na tieto tri trhové segmenty pripadá 65 % predaja výrobného odvetvia Spoločenstva a 80 % čínskeho dovozu.

e)   Podiel na trhu

| (75) | Počas posudzovaného obdobia sa podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu znížil o 5 percentuálnych bodov zo 69 % v roku 2005 na 64 % v OP. Táto strata podielu na trhu je podmienená tým, že výrobné odvetvie Spoločenstva dokázalo z dôvodu výrazného zvýšenia čínskeho dovozu využiť výrazný nárast spotreby len čiastočne. Treba pripomenúť, že podiel čínskeho dovozu na trhu sa za to isté obdobie zvýšil z 1 % na 17,1 % (pozri odôvodnenie 61). | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu | 68,8 % | 70,5 % | 65,4 % | 63,6 % |
| Index (2005 = 100) | 100 | 102 | 95 | 92 |

(75)

Počas posudzovaného obdobia sa podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu znížil o 5 percentuálnych bodov zo 69 % v roku 2005 na 64 % v OP. Táto strata podielu na trhu je podmienená tým, že výrobné odvetvie Spoločenstva dokázalo z dôvodu výrazného zvýšenia čínskeho dovozu využiť výrazný nárast spotreby len čiastočne. Treba pripomenúť, že podiel čínskeho dovozu na trhu sa za to isté obdobie zvýšil z 1 % na 17,1 % (pozri odôvodnenie 61).

2005

2006

2007

OP

Podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu

68,8 %

70,5 %

65,4 %

63,6 %

Index (2005 = 100)

100

102

95

92

f)   Rast

| (76) | Zatiaľ čo spotreba v Spoločenstve sa od roku 2005 do OP zvýšila o 24 %, objem predaja výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu Spoločenstva sa zvýšil len o 14 % a podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu klesol o 5 percentuálnych bodov. Na druhej strane sa objem čínskeho dovozu zvýšil viac ako dvadsaťnásobne a jeho podiel na trhu sa za to isté obdobie zvýšil o 16 percentuálnych bodov. Preto sa dospelo k záveru, že hoci výrobné odvetvie Spoločenstva zaznamenalo určitý rast, nedokázalo v plnej miere využiť výrazný nárast dopytu na trhu, zatiaľ čo čínsky dovoz ho využil v nepomerne vyššej miere. |
| --- | --- |

(76)

Zatiaľ čo spotreba v Spoločenstve sa od roku 2005 do OP zvýšila o 24 %, objem predaja výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu Spoločenstva sa zvýšil len o 14 % a podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu klesol o 5 percentuálnych bodov. Na druhej strane sa objem čínskeho dovozu zvýšil viac ako dvadsaťnásobne a jeho podiel na trhu sa za to isté obdobie zvýšil o 16 percentuálnych bodov. Preto sa dospelo k záveru, že hoci výrobné odvetvie Spoločenstva zaznamenalo určitý rast, nedokázalo v plnej miere využiť výrazný nárast dopytu na trhu, zatiaľ čo čínsky dovoz ho využil v nepomerne vyššej miere.

g)   Zamestnanosť

| (77) | Úroveň zamestnanosti v prípade výrobcov zaradených do vzorky sa od roku 2005 do roku 2007 postupne zvýšila o 6 %. Od roku 2007 do OP sa znížila o 6 percentuálnych bodov. Celkovo zostala zamestnanosť v prípade výrobcov zaradených do vzorky od roku 2005 do OP nezmenená na úrovni asi 9 100 osôb. Z toho vyplýva, že výrobcovia zaradení do vzorky zlepšili svoju efektívnosť, pretože objem výroby sa zároveň zvýšil o 7 % (pozri odôvodnenie 67).









  Vzorka | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zamestnanosť (počet osôb) | 9 119 | 9 444 | 9 644 | 9 151 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 104 | 106 | 100 |

(77)

Úroveň zamestnanosti v prípade výrobcov zaradených do vzorky sa od roku 2005 do roku 2007 postupne zvýšila o 6 %. Od roku 2007 do OP sa znížila o 6 percentuálnych bodov. Celkovo zostala zamestnanosť v prípade výrobcov zaradených do vzorky od roku 2005 do OP nezmenená na úrovni asi 9 100 osôb. Z toho vyplýva, že výrobcovia zaradení do vzorky zlepšili svoju efektívnosť, pretože objem výroby sa zároveň zvýšil o 7 % (pozri odôvodnenie 67).

Vzorka

2005

2006

2007

OP

Zamestnanosť (počet osôb)

9 119

9 444

9 644

9 151

Index (2005 = 100)

100

104

106

100

h)   Produktivita

| (78) | Produktivita pracovnej sily výrobcov zaradených do vzorky meraná ako výroba (v tonách) na zamestnanú osobu za rok sa v posudzovanom období postupne zvyšovala a počas OP bola o 7 % vyššia ako v roku 2005. Je to v súlade so skutočnosťou, že zamestnanosť zostala v posudzovanom období nezmenená, zatiaľ čo výroba sa zároveň zvýšila o 7 %.









  Vzorka | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivita (v tonách na zamestnanca) | 369 | 387 | 386 | 395 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 105 | 105 | 107 |

(78)

Produktivita pracovnej sily výrobcov zaradených do vzorky meraná ako výroba (v tonách) na zamestnanú osobu za rok sa v posudzovanom období postupne zvyšovala a počas OP bola o 7 % vyššia ako v roku 2005. Je to v súlade so skutočnosťou, že zamestnanosť zostala v posudzovanom období nezmenená, zatiaľ čo výroba sa zároveň zvýšila o 7 %.

Vzorka

2005

2006

2007

OP

Produktivita (v tonách na zamestnanca)

369

387

386

395

Index (2005 = 100)

100

105

105

107

i)   Mzdy

| (79) | Priemerná mzda na zamestnanca sa od roku 2005 do roku 2006 zvýšila o 7 %, od roku 2006 do roku 2007 o ďalších 8 percentuálnych bodov a od roku 2007 do OP zostala takmer nezmenená. Celkovo sa priemerná mzda na zamestnanca v posudzovanom období zvýšila o 16 %. Zvýšenie priemerných nákladov na mzdy je čiastočne zapríčinené tým, že zníženie počtu pracovných miest v prípade výrobcov zo Spoločenstva s relatívne nízkymi priemernými mzdami sa vyrovnalo zvýšením počtu zamestnancov v prípade výrobcov v Spoločenstve s relatívne vysokými priemernými mzdami. Keďže priemerné zvýšenie miezd sa čiastočne kompenzovalo významným zvýšením produktivity, celkový vplyv na náklady práce nebol mimoriadne výrazný.









  Vzorka | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ročné náklady práce na osobu (v EUR) | 46 527 | 49 968 | 53 704 | 54 030 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 107 | 115 | 116 |

(79)

Priemerná mzda na zamestnanca sa od roku 2005 do roku 2006 zvýšila o 7 %, od roku 2006 do roku 2007 o ďalších 8 percentuálnych bodov a od roku 2007 do OP zostala takmer nezmenená. Celkovo sa priemerná mzda na zamestnanca v posudzovanom období zvýšila o 16 %. Zvýšenie priemerných nákladov na mzdy je čiastočne zapríčinené tým, že zníženie počtu pracovných miest v prípade výrobcov zo Spoločenstva s relatívne nízkymi priemernými mzdami sa vyrovnalo zvýšením počtu zamestnancov v prípade výrobcov v Spoločenstve s relatívne vysokými priemernými mzdami. Keďže priemerné zvýšenie miezd sa čiastočne kompenzovalo významným zvýšením produktivity, celkový vplyv na náklady práce nebol mimoriadne výrazný.

Vzorka

2005

2006

2007

OP

Ročné náklady práce na osobu (v EUR)

46 527

49 968

53 704

54 030

Index (2005 = 100)

100

107

115

116

j)   Faktory ovplyvňujúce predajné ceny

| (80) | Predajné ceny výrobcov zaradených do vzorky sa od roku 2005 do roku 2007 výrazne zvýšili, a to o 21 %, a počas OP zostali nezmenené. Zvýšenie predajných cien súčasne so zvýšením objemu predaja možno vysvetliť tým, že v tom istom období sa zvýšili aj náklady. Výrobcom zo Spoločenstva sa podarilo premietnuť toto zvýšenie nákladov do svojich predajných cien a preniesť ho na svojich zákazníkov. Preto sa zvyšujúci tlak spôsobený čínskymi výrobkami začal zreteľne prejavovať až v OP, keď ceny výrobného odvetvia Spoločenstva zostali nezmenené napriek zvýšeniu nákladov o 4 percentuálne body.









  Vzorka | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotková cena na trhu ES (v EUR/tona) | 983 | 1 047 | 1 188 | 1 192 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 106 | 121 | 121 |

(80)

Predajné ceny výrobcov zaradených do vzorky sa od roku 2005 do roku 2007 výrazne zvýšili, a to o 21 %, a počas OP zostali nezmenené. Zvýšenie predajných cien súčasne so zvýšením objemu predaja možno vysvetliť tým, že v tom istom období sa zvýšili aj náklady. Výrobcom zo Spoločenstva sa podarilo premietnuť toto zvýšenie nákladov do svojich predajných cien a preniesť ho na svojich zákazníkov. Preto sa zvyšujúci tlak spôsobený čínskymi výrobkami začal zreteľne prejavovať až v OP, keď ceny výrobného odvetvia Spoločenstva zostali nezmenené napriek zvýšeniu nákladov o 4 percentuálne body.

Vzorka

2005

2006

2007

OP

Jednotková cena na trhu ES (v EUR/tona)

983

1 047

1 188

1 192

Index (2005 = 100)

100

106

121

121

| (81) | Ako je vidieť v ďalej uvedenej tabuľke, zvýšenie nákladov bolo zapríčinené najmä zvýšením cien surovín. Výrobnému odvetviu Spoločenstva sa skutočne podarilo veľmi efektívne obmedziť zvýšenie nákladov práce a iných všeobecných nákladov. Zvýšenie cien surovín sa však mohlo vyrovnať len zodpovedajúcim zvýšením predajných cien, a to bolo v posudzovanom období čoraz ťažšie.









  Vzorka | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Náklady na tonu spolu | 863 | 863 | 974 | 1 007 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 100 | 113 | 117 |
| Náklady na suroviny | 498 | 532 | 603 | 622 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 107 | 121 | 125 |

(81)

Ako je vidieť v ďalej uvedenej tabuľke, zvýšenie nákladov bolo zapríčinené najmä zvýšením cien surovín. Výrobnému odvetviu Spoločenstva sa skutočne podarilo veľmi efektívne obmedziť zvýšenie nákladov práce a iných všeobecných nákladov. Zvýšenie cien surovín sa však mohlo vyrovnať len zodpovedajúcim zvýšením predajných cien, a to bolo v posudzovanom období čoraz ťažšie.

Vzorka

2005

2006

2007

OP

Náklady na tonu spolu

863

863

974

1 007

Index (2005 = 100)

100

100

113

117

Náklady na suroviny

498

532

603

622

Index (2005 = 100)

100

107

121

125

k)   Ziskovosť a návratnosť investícií

| (82) | Počas posudzovaného obdobia sa ziskovosť predaja podobného výrobku výrobcami zaradenými do vzorky, vyjadrená ako percento z čistého predaja, zvýšila z 12,1 % v roku 2005 na 17,9 % v roku 2007. Neskôr sa v OP znížila na 15,4 %. Tým sa ziskovosť od roku 2005 do OP zvýšila o 3 percentuálne body.









  Vzorka | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovosť predaja ES neprepojeným subjektom (v % čistého predaja) | 12,1 % | 17,3 % | 17,9 % | 15,4 % |
| Index (2005 = 100) | 100 | 143 | 147 | 127 |
| NI (zisk v % čistej účtovnej hodnoty investícií) | 47,1 % | 85,1 % | 79,2 % | 51,7 % |
| Index (2005 = 100) | 100 | 181 | 168 | 110 |

(82)

Počas posudzovaného obdobia sa ziskovosť predaja podobného výrobku výrobcami zaradenými do vzorky, vyjadrená ako percento z čistého predaja, zvýšila z 12,1 % v roku 2005 na 17,9 % v roku 2007. Neskôr sa v OP znížila na 15,4 %. Tým sa ziskovosť od roku 2005 do OP zvýšila o 3 percentuálne body.

Vzorka

2005

2006

2007

OP

Ziskovosť predaja ES neprepojeným subjektom (v % čistého predaja)

12,1 %

17,3 %

17,9 %

15,4 %

Index (2005 = 100)

100

143

147

127

NI (zisk v % čistej účtovnej hodnoty investícií)

47,1 %

85,1 %

79,2 %

51,7 %

Index (2005 = 100)

100

181

168

110

| (83) | Návratnosť investícií (ďalej len „NI“) vyjadrená ako zisk v percentách čistej účtovnej hodnoty investícií do veľkej miery sledovala trend ziskovosti. Z úrovne 47 % v roku 2005 sa zvýšila na 85 % v roku 2006. V roku 2007 sa znížila na 79 % a v OP ďalej na 52 %. Celkovo sa návratnosť investícií v posudzovanom období zvýšila o 4,6 percentuálneho bodu |
| --- | --- |

(83)

Návratnosť investícií (ďalej len „NI“) vyjadrená ako zisk v percentách čistej účtovnej hodnoty investícií do veľkej miery sledovala trend ziskovosti. Z úrovne 47 % v roku 2005 sa zvýšila na 85 % v roku 2006. V roku 2007 sa znížila na 79 % a v OP ďalej na 52 %. Celkovo sa návratnosť investícií v posudzovanom období zvýšila o 4,6 percentuálneho bodu

l)   Peňažný tok a schopnosť zvýšiť kapitál

| (84) | Čistý peňažný tok z prevádzkových činností predstavoval v roku 2005 takmer 367 mil. EUR. V roku 2006 sa zvýšil približne na 684 miliónov EUR, v roku 2007 na 1 miliardu EUR, predtým ako sa v OP vrátil približne na 630 miliónov EUR. Nič nepoukazovalo na to, že výrobné odvetvie Spoločenstva bude mať problémy so zvýšením kapitálu.









  Vzorka | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peňažný tok (v EUR) | 367 215 052 | 684 541 347 | 1 034 223 612 | 634 658 147 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 186 | 282 | 173 |

(84)

Čistý peňažný tok z prevádzkových činností predstavoval v roku 2005 takmer 367 mil. EUR. V roku 2006 sa zvýšil približne na 684 miliónov EUR, v roku 2007 na 1 miliardu EUR, predtým ako sa v OP vrátil približne na 630 miliónov EUR. Nič nepoukazovalo na to, že výrobné odvetvie Spoločenstva bude mať problémy so zvýšením kapitálu.

Vzorka

2005

2006

2007

OP

Peňažný tok (v EUR)

367 215 052

684 541 347

1 034 223 612

634 658 147

Index (2005 = 100)

100

186

282

173

m)   Investície

| (85) | Ročné investície spoločností zaradených do vzorky do výroby podobného výrobku sa od roku 2005 do roku 2006 zvýšili o 83 %, od roku 2006 do roku 2007 o ďalších 94 percentuálnych bodov a neskôr v OP sa len mierne zvýšili. Celkovo sa investície od roku 2005 do OP zvýšili asi o 185 %. Hlavnými cieľmi týchto investícií výrobného odvetvia Spoločenstva bolo zlepšenie kvality výrobkov, zvýšenie efektívnosti výrobných zariadení, vývoj nových výrobkov a postupov a zlepšenie bezpečnosti pri práci a ochrany životného prostredia. Ich výsledkom nebolo zvýšenie výrobnej kapacity.









  Vzorka | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisté investície (v EUR) | 99 895 036 | 182 508 624 | 276 813 902 | 284 860 412 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 183 | 277 | 285 |

(85)

Ročné investície spoločností zaradených do vzorky do výroby podobného výrobku sa od roku 2005 do roku 2006 zvýšili o 83 %, od roku 2006 do roku 2007 o ďalších 94 percentuálnych bodov a neskôr v OP sa len mierne zvýšili. Celkovo sa investície od roku 2005 do OP zvýšili asi o 185 %. Hlavnými cieľmi týchto investícií výrobného odvetvia Spoločenstva bolo zlepšenie kvality výrobkov, zvýšenie efektívnosti výrobných zariadení, vývoj nových výrobkov a postupov a zlepšenie bezpečnosti pri práci a ochrany životného prostredia. Ich výsledkom nebolo zvýšenie výrobnej kapacity.

Vzorka

2005

2006

2007

OP

Čisté investície (v EUR)

99 895 036

182 508 624

276 813 902

284 860 412

Index (2005 = 100)

100

183

277

285

| (86) | Dospelo sa k záveru, že výrobné odvetvie Spoločenstva počas posudzovaného obdobia investovalo prostriedky v značnej výške. Pritom je potrebné zohľadniť, že v minulých rokoch, keď bola úroveň ziskovosti výrobného odvetvia Spoločenstva mimoriadne nízka alebo dokonca negatívna, bola možná len veľmi nízka úroveň investícií. Keďže výrobné odvetvie Spoločenstva počas dlhších období trpelo okrem iného dumpingovým dovozom s pôvodom v Chorvátsku, Rusku a na Ukrajine a v tom čase muselo svoje investície prudko znížiť (4), nemohla sa dosiahnuť potrebná úroveň investícií. Lepšia úroveň ziskov v posudzovanom období preto rozhodujúcim spôsobom prispela k tomu, že výrobné odvetvie Spoločenstva mohlo uskutočniť tieto dlho odkladané investície. Pritom sa z dôvodu rastúcich obáv, či sa vzhľadom na agresívnu expanziu čínskeho dovozu podarí využiť zvyšujúci sa dopyt, neinvestovalo do rozšírenia výrobnej kapacity. |
| --- | --- |

(86)

Dospelo sa k záveru, že výrobné odvetvie Spoločenstva počas posudzovaného obdobia investovalo prostriedky v značnej výške. Pritom je potrebné zohľadniť, že v minulých rokoch, keď bola úroveň ziskovosti výrobného odvetvia Spoločenstva mimoriadne nízka alebo dokonca negatívna, bola možná len veľmi nízka úroveň investícií. Keďže výrobné odvetvie Spoločenstva počas dlhších období trpelo okrem iného dumpingovým dovozom s pôvodom v Chorvátsku, Rusku a na Ukrajine a v tom čase muselo svoje investície prudko znížiť (4), nemohla sa dosiahnuť potrebná úroveň investícií. Lepšia úroveň ziskov v posudzovanom období preto rozhodujúcim spôsobom prispela k tomu, že výrobné odvetvie Spoločenstva mohlo uskutočniť tieto dlho odkladané investície. Pritom sa z dôvodu rastúcich obáv, či sa vzhľadom na agresívnu expanziu čínskeho dovozu podarí využiť zvyšujúci sa dopyt, neinvestovalo do rozšírenia výrobnej kapacity.

n)   Rozsah dumpingového rozpätia a zotavenie z dumpingu v minulosti

| (87) | Vzhľadom na objem, podiel na trhu a ceny dovozu z príslušnej krajiny sa vplyv rozsahu skutočného rozpätia dumpingu na výrobné odvetvie Spoločenstva môže považovať za významný. Je dôležité pripomenúť, že antidumpingové opatrenia boli uložené v roku 2006 s cieľom vyrovnať vplyv poškodzujúceho dumpingu spôsobeného dovozom z viacerých iných krajín. Dobré finančné výsledky, ktoré dosiahlo výrobné odvetvie Spoločenstva počas posudzovaného obdobia, umožnili zotaviť sa do určitej miery z dumpingu v minulosti. Okrem toho sa však ukázalo, že výrobné odvetvie Spoločenstva nemohlo v plnom rozsahu využiť výnimočnú expanziu trhu, ku ktorej došlo v období analýzy (pozri odôvodnenie 75), keďže podiely na trhu, ktoré predtým pripadali na dovoz, ktorý bol predmetom opatrení, boli nahradené čínskym dovozom za nízke ceny, ktorý výrobné odvetvie Spoločenstva takisto stál časť jeho podielov na trhu. V každom prípade to obmedzilo úplné zotavenie výrobného odvetvia Spoločenstva a jeho ochotu investovať a rozširovať výrobnú kapacitu, aby sa prispôsobilo expanzii na trhu (pozri odôvodnenie 86). Preto možno dospieť k záveru, že zotavenie výrobného odvetvia Spoločenstva z dumpingu v minulosti sa nemôže považovať za úplné a že výrobné odvetvie Spoločenstva je naďalej vystavené poškodzujúcemu vplyvu, ktorý je pravdepodobne spôsobený značným množstvom dumpingového dovozu na trhu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(87)

Vzhľadom na objem, podiel na trhu a ceny dovozu z príslušnej krajiny sa vplyv rozsahu skutočného rozpätia dumpingu na výrobné odvetvie Spoločenstva môže považovať za významný. Je dôležité pripomenúť, že antidumpingové opatrenia boli uložené v roku 2006 s cieľom vyrovnať vplyv poškodzujúceho dumpingu spôsobeného dovozom z viacerých iných krajín. Dobré finančné výsledky, ktoré dosiahlo výrobné odvetvie Spoločenstva počas posudzovaného obdobia, umožnili zotaviť sa do určitej miery z dumpingu v minulosti. Okrem toho sa však ukázalo, že výrobné odvetvie Spoločenstva nemohlo v plnom rozsahu využiť výnimočnú expanziu trhu, ku ktorej došlo v období analýzy (pozri odôvodnenie 75), keďže podiely na trhu, ktoré predtým pripadali na dovoz, ktorý bol predmetom opatrení, boli nahradené čínskym dovozom za nízke ceny, ktorý výrobné odvetvie Spoločenstva takisto stál časť jeho podielov na trhu. V každom prípade to obmedzilo úplné zotavenie výrobného odvetvia Spoločenstva a jeho ochotu investovať a rozširovať výrobnú kapacitu, aby sa prispôsobilo expanzii na trhu (pozri odôvodnenie 86). Preto možno dospieť k záveru, že zotavenie výrobného odvetvia Spoločenstva z dumpingu v minulosti sa nemôže považovať za úplné a že výrobné odvetvie Spoločenstva je naďalej vystavené poškodzujúcemu vplyvu, ktorý je pravdepodobne spôsobený značným množstvom dumpingového dovozu na trhu Spoločenstva.

5.   Záver o ujme

| (88) | Overené údaje v určitých náznakoch poukazujú na ujmu. Výrobné odvetvie Spoločenstva mohlo v skutočnosti na výrazne expandujúcom trhu (+ 24 %) zvýšiť svoj predaj na trhu Spoločenstva len čiastočne (+ 14 %), čo viedlo k zníženiu jeho podielu na trhu (zo 69 % na 64 %). Za týchto okolností sa výrobnému odvetviu Spoločenstva podarilo udržať svoje využitie kapacity a svoje ceny na dostatočne vysokej úrovni, takže jeho ziskovosť zostala na dobrej úrovni (asi 15 % v OP). Akákoľvek ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva, bola obmedzená a nespôsobila žiadny väčší hospodársky problém. |
| --- | --- |

(88)

Overené údaje v určitých náznakoch poukazujú na ujmu. Výrobné odvetvie Spoločenstva mohlo v skutočnosti na výrazne expandujúcom trhu (+ 24 %) zvýšiť svoj predaj na trhu Spoločenstva len čiastočne (+ 14 %), čo viedlo k zníženiu jeho podielu na trhu (zo 69 % na 64 %). Za týchto okolností sa výrobnému odvetviu Spoločenstva podarilo udržať svoje využitie kapacity a svoje ceny na dostatočne vysokej úrovni, takže jeho ziskovosť zostala na dobrej úrovni (asi 15 % v OP). Akákoľvek ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva, bola obmedzená a nespôsobila žiadny väčší hospodársky problém.

| (89) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Spoločenstva v OP neutrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia. Treba však zdôrazniť, že výrobné odvetvie Spoločenstva bolo predtým vystavené poškodzujúcemu dumpingu, ktorý viedol k prijatiu antidumpingových opatrení v roku 2006. Ak sa výrobnému odvetviu Spoločenstva podarilo čiastočne zotaviť z ujmy v minulosti, bolo to najmä z dôvodu mimoriadne silnej expanzie trhu, ku ktorej došlo v období od roku 2005 do OP. Hoci prijatím antidumpingových opatrení v júni 2006 sa odstránil poškodzujúci vplyv dumpingového dovozu z viacerých krajín, počas OP bol na trhu Spoločenstva veľký podiel dumpingových výrobkov dovezených z ČĽR, ktoré sa predávali za veľmi nízke ceny. Ak by sa situácia na trhu zmenila, expanzia trhu zaznamenaná počas posudzovaného obdobia by sa zastavila a predchádzajúci trend rastu by sa obrátil, výrobné odvetvie Spoločenstva by bolo v plnom rozsahu vystavené možnému poškodzujúcemu vplyvu tohto dumpingového dovozu. Preto sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Spoločenstva v OP síce neutrpelo značnú ujmu, na jeho konci však bolo ohrozené. |
| --- | --- |

(89)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Spoločenstva v OP neutrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia. Treba však zdôrazniť, že výrobné odvetvie Spoločenstva bolo predtým vystavené poškodzujúcemu dumpingu, ktorý viedol k prijatiu antidumpingových opatrení v roku 2006. Ak sa výrobnému odvetviu Spoločenstva podarilo čiastočne zotaviť z ujmy v minulosti, bolo to najmä z dôvodu mimoriadne silnej expanzie trhu, ku ktorej došlo v období od roku 2005 do OP. Hoci prijatím antidumpingových opatrení v júni 2006 sa odstránil poškodzujúci vplyv dumpingového dovozu z viacerých krajín, počas OP bol na trhu Spoločenstva veľký podiel dumpingových výrobkov dovezených z ČĽR, ktoré sa predávali za veľmi nízke ceny. Ak by sa situácia na trhu zmenila, expanzia trhu zaznamenaná počas posudzovaného obdobia by sa zastavila a predchádzajúci trend rastu by sa obrátil, výrobné odvetvie Spoločenstva by bolo v plnom rozsahu vystavené možnému poškodzujúcemu vplyvu tohto dumpingového dovozu. Preto sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Spoločenstva v OP síce neutrpelo značnú ujmu, na jeho konci však bolo ohrozené.

E.   HROZBA UJMY

1.   Pravdepodobný vývoj spotreby v Spoločenstve, dovozu z príslušnej krajiny a situácie výrobného odvetvia Spoločenstva po období prešetrovania

| (90) | Aby bolo možné posúdiť, či výrobnému odvetviu Spoločenstva eventuálne hrozila ujma, museli sa ďalej analyzovať niektoré zistenia týkajúce sa posudzovaného obdobia a OP. Táto podrobnejšia analýza sa vykonala na základe informácií týkajúcich sa najdôležitejších ukazovateľov ujmy za roky 2008 a 2009. Na tento účel sa použili informácie, ktoré vo svojich dotazníkoch poskytli spoločnosti zaradené do vzorky, aktualizovali sa štatistické informácie a analyzovali sa všetky ostatné údaje predložené stranami. Na základe toho sa stanovilo: |
| --- | --- |

(90)

Aby bolo možné posúdiť, či výrobnému odvetviu Spoločenstva eventuálne hrozila ujma, museli sa ďalej analyzovať niektoré zistenia týkajúce sa posudzovaného obdobia a OP. Táto podrobnejšia analýza sa vykonala na základe informácií týkajúcich sa najdôležitejších ukazovateľov ujmy za roky 2008 a 2009. Na tento účel sa použili informácie, ktoré vo svojich dotazníkoch poskytli spoločnosti zaradené do vzorky, aktualizovali sa štatistické informácie a analyzovali sa všetky ostatné údaje predložené stranami. Na základe toho sa stanovilo:

1.1.   Spotreba v Spoločenstve

| (91) | Odhaduje sa, že spotreba v Spoločenstve, ktorá sa do OP zvyšovala, sa od konca OP do roku 2009 výrazne zníži, a to aspoň o 30 %. Tento odhad je založený na verejne dostupných informáciách, ktoré sú podporené aj údajmi od navrhovateľa a prognózami výrobcov zo Spoločenstva zaradených do vzorky. |
| --- | --- |

(91)

Odhaduje sa, že spotreba v Spoločenstve, ktorá sa do OP zvyšovala, sa od konca OP do roku 2009 výrazne zníži, a to aspoň o 30 %. Tento odhad je založený na verejne dostupných informáciách, ktoré sú podporené aj údajmi od navrhovateľa a prognózami výrobcov zo Spoločenstva zaradených do vzorky.

| (92) | Okrem toho navrhovateľ predložil prognózu podľa trhových segmentov, podľa ktorej má dôjsť k významnému poklesu vo všetkých sektoroch okrem segmentu OCTG, ktorý sa považuje za menej ovplyvnený inak všeobecným silným poklesom dopytu. |
| --- | --- |

(92)

Okrem toho navrhovateľ predložil prognózu podľa trhových segmentov, podľa ktorej má dôjsť k významnému poklesu vo všetkých sektoroch okrem segmentu OCTG, ktorý sa považuje za menej ovplyvnený inak všeobecným silným poklesom dopytu.

1.2.   Dovoz z ČĽR a jeho podiel na trhu

| (93) | Dumpingový dovoz z ČĽR sa do konca OP naďalej výrazne zvyšoval. Jeho stúpajúci trend na ročnom základe je potvrdený aspoň do konca roku 2008. Vzhľadom na klesajúcu spotrebu od posledných mesiacov 2008 sa očakáva, že jeho podiel na trhu sa bude zvyšovať aj v roku 2009. |
| --- | --- |

(93)

Dumpingový dovoz z ČĽR sa do konca OP naďalej výrazne zvyšoval. Jeho stúpajúci trend na ročnom základe je potvrdený aspoň do konca roku 2008. Vzhľadom na klesajúcu spotrebu od posledných mesiacov 2008 sa očakáva, že jeho podiel na trhu sa bude zvyšovať aj v roku 2009.

| (94) | Podľa prognózy bude čínsky dovoz naďalej najviac zastúpený v strojárstve a stavebníctve, ako aj v segmente výroby potrubných rúr, ako je uvedené v odôvodnení 60. |
| --- | --- |

(94)

Podľa prognózy bude čínsky dovoz naďalej najviac zastúpený v strojárstve a stavebníctve, ako aj v segmente výroby potrubných rúr, ako je uvedené v odôvodnení 60.

| (95) | Aj keď sa množstvo celkového dovozu v dôsledku poklesu dopytu na trhu zníži – neočakáva sa však, že zníženie bude výrazné –, primerane sa zvýši podiel čínskeho dovozu na trhu v týchto segmentoch, v ktorých má už oddávna silnú pozíciu. Dovoz za nízke ceny sa na trhu, ktorý sa čoraz väčšmi snaží znižovať náklady, stane pravdepodobne ešte atraktívnejší. |
| --- | --- |

(95)

Aj keď sa množstvo celkového dovozu v dôsledku poklesu dopytu na trhu zníži – neočakáva sa však, že zníženie bude výrazné –, primerane sa zvýši podiel čínskeho dovozu na trhu v týchto segmentoch, v ktorých má už oddávna silnú pozíciu. Dovoz za nízke ceny sa na trhu, ktorý sa čoraz väčšmi snaží znižovať náklady, stane pravdepodobne ešte atraktívnejší.

| (96) | V dôsledku toho sa podľa prognózy má znížiť odhadovaný podiel čínskeho dovozu na trhu. V závislosti od vývoja spotreby by sa podiel čínskeho dovozu na trhu mohol vzhľadom na agresívnu politiku expanzie trhu predchádzajúcich rokov od roku 2008 do roku 2009 dokonca zvýšiť o niekoľko percentuálnych bodov, ako je uvedené v odôvodneniach 61, 114 a 115. |
| --- | --- |

(96)

V dôsledku toho sa podľa prognózy má znížiť odhadovaný podiel čínskeho dovozu na trhu. V závislosti od vývoja spotreby by sa podiel čínskeho dovozu na trhu mohol vzhľadom na agresívnu politiku expanzie trhu predchádzajúcich rokov od roku 2008 do roku 2009 dokonca zvýšiť o niekoľko percentuálnych bodov, ako je uvedené v odôvodneniach 61, 114 a 115.

| (97) | Pokiaľ ide o ceny dovozu príslušného výrobku, združenie čínskych vývozcov (ďalej len „CISA“) tvrdilo, že tieto ceny sa po OP výrazne zvýšili. |
| --- | --- |

(97)

Pokiaľ ide o ceny dovozu príslušného výrobku, združenie čínskych vývozcov (ďalej len „CISA“) tvrdilo, že tieto ceny sa po OP výrazne zvýšili.

| (98) | Potvrdilo sa, že z údajov Eurostatu takýto nárast po OP skutočne vyplýva. V tejto súvislosti treba poznamenať, že tento nárast je v niektorých prípadoch výrazný (až do 33 % - 43 %). Z prešetrovania však vyplynulo, že tento nárast je podmienený všeobecným nárastom cien určitých surovín (ocele, železného šrotu a surového železa) a energie, ktorý bol zaznamenaný na celom svete v období od apríla do októbra 2008, a že cenové podhodnotenie, ktoré je naďalej zjavne výrazné, sa týmto nárastom neodstránilo. |
| --- | --- |

(98)

Potvrdilo sa, že z údajov Eurostatu takýto nárast po OP skutočne vyplýva. V tejto súvislosti treba poznamenať, že tento nárast je v niektorých prípadoch výrazný (až do 33 % - 43 %). Z prešetrovania však vyplynulo, že tento nárast je podmienený všeobecným nárastom cien určitých surovín (ocele, železného šrotu a surového železa) a energie, ktorý bol zaznamenaný na celom svete v období od apríla do októbra 2008, a že cenové podhodnotenie, ktoré je naďalej zjavne výrazné, sa týmto nárastom neodstránilo.

1.3.   Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity výrobného odvetvia Spoločenstva

| (99) | Podľa prognózy sa výroba výrobného odvetvia Spoločenstva od OP do roku 2009 zníži o 20 až 35 percentuálnych bodov. Tento trend potvrdili aj prognózy spoločností zaradených do vzorky. Na základe analýzy týchto prognóz možno dospieť k záveru, že výroba síce svedčí o celkovom poklese spotreby, avšak dopyt po určitých typoch výrobkov sa znížil menej ako po iných typoch výrobkov, takže podľa prognózy pravdepodobne dôjde k zmene v sortimente výrobkov. |
| --- | --- |

(99)

Podľa prognózy sa výroba výrobného odvetvia Spoločenstva od OP do roku 2009 zníži o 20 až 35 percentuálnych bodov. Tento trend potvrdili aj prognózy spoločností zaradených do vzorky. Na základe analýzy týchto prognóz možno dospieť k záveru, že výroba síce svedčí o celkovom poklese spotreby, avšak dopyt po určitých typoch výrobkov sa znížil menej ako po iných typoch výrobkov, takže podľa prognózy pravdepodobne dôjde k zmene v sortimente výrobkov.

| (100) | Z informácií spoločností zaradených do vzorky vyplýva, že výrobná kapacita by mala zostať v roku 2009 nezmenená, zatiaľ čo využitie kapacity by sa malo v tom istom roku výrazne znížiť približne na 70 %. To zodpovedá prudkému poklesu spotreby uvedenému v odôvodnení 91. Pri overovacích návštevách sa už preukázali tieto skutočnosti: i) zníženie počtu zmien (väčšinou z 18 na 15 za týždeň); ii) častejšie využívanie programov na znižovanie počtu zamestnancov z dôvodu nadbytočnosti a dočasného prepúšťania zamestnancov; iii) dlhšie odstávky počas dovolenkovej sezóny. Treba pripomenúť, že z predchádzajúcich prešetrovaní vyplynulo, že výrobné odvetvie Spoločenstva s mierou využitia kapacity pod 75 % by pravdepodobne nemohlo fungovať trvalo udržateľným spôsobom (pozri odôvodnenie 71). |
| --- | --- |

(100)

Z informácií spoločností zaradených do vzorky vyplýva, že výrobná kapacita by mala zostať v roku 2009 nezmenená, zatiaľ čo využitie kapacity by sa malo v tom istom roku výrazne znížiť približne na 70 %. To zodpovedá prudkému poklesu spotreby uvedenému v odôvodnení 91. Pri overovacích návštevách sa už preukázali tieto skutočnosti: i) zníženie počtu zmien (väčšinou z 18 na 15 za týždeň); ii) častejšie využívanie programov na znižovanie počtu zamestnancov z dôvodu nadbytočnosti a dočasného prepúšťania zamestnancov; iii) dlhšie odstávky počas dovolenkovej sezóny. Treba pripomenúť, že z predchádzajúcich prešetrovaní vyplynulo, že výrobné odvetvie Spoločenstva s mierou využitia kapacity pod 75 % by pravdepodobne nemohlo fungovať trvalo udržateľným spôsobom (pozri odôvodnenie 71).

1.4.   Predaj výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu Spoločenstva (množstvo a ceny)

| (101) | Podľa prognózy sa predaj výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu Spoločenstva z tých istých dôvodov ako v odôvodnení 99 výrazne zníži, aspoň tak ako spotreba, podľa prognóz výrobcov zo Spoločenstva zaradených do vzorky to však bude ešte viac. |
| --- | --- |

(101)

Podľa prognózy sa predaj výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu Spoločenstva z tých istých dôvodov ako v odôvodnení 99 výrazne zníži, aspoň tak ako spotreba, podľa prognóz výrobcov zo Spoločenstva zaradených do vzorky to však bude ešte viac.

| (102) | Keďže podľa prognóz bude výrobné odvetvie Spoločenstva naďalej na trhu Spoločenstva strácať podiel na trhu v prospech dumpingového čínskeho dovozu, bude nútené sa viac orientovať na vývozné trhy. Spoločnosti zaradené do vzorky uviedli, že pokles predaja v Spoločenstve bol väčší ako zníženie celkovej výroby, pretože výroba určená na vývoz je v porovnaní s výrobou tovaru určeného na trh Spoločenstva naďalej stabilná. Je to spôsobené tým, že vývozná činnosť výrobného odvetvia Spoločenstva je najviac zastúpená v odvetví OCTG (35 %), výroby potrubných rúr (25 %) a výroby elektriny (13 %), zatiaľ čo rúry pre strojárstvo a stavebníctvo predstavovali len 16 % vývozu výrobného odvetvia Spoločenstva (oproti 60 % jeho predaja na trhu Spoločenstva, pozri odôvodnenie 73). |
| --- | --- |

(102)

Keďže podľa prognóz bude výrobné odvetvie Spoločenstva naďalej na trhu Spoločenstva strácať podiel na trhu v prospech dumpingového čínskeho dovozu, bude nútené sa viac orientovať na vývozné trhy. Spoločnosti zaradené do vzorky uviedli, že pokles predaja v Spoločenstve bol väčší ako zníženie celkovej výroby, pretože výroba určená na vývoz je v porovnaní s výrobou tovaru určeného na trh Spoločenstva naďalej stabilná. Je to spôsobené tým, že vývozná činnosť výrobného odvetvia Spoločenstva je najviac zastúpená v odvetví OCTG (35 %), výroby potrubných rúr (25 %) a výroby elektriny (13 %), zatiaľ čo rúry pre strojárstvo a stavebníctvo predstavovali len 16 % vývozu výrobného odvetvia Spoločenstva (oproti 60 % jeho predaja na trhu Spoločenstva, pozri odôvodnenie 73).

| (103) | Výrobné odvetvie Spoločenstva poskytlo informácie, podľa ktorých sa objem predaja už znížil a/alebo sa podľa prognóz má výrazne znížiť najmä v určitých segmentoch trhu, do ktorých čínsky tovar prenikol silnejšie (t. j. strojárstvo a stavebníctvo a výroba potrubných rúr). |
| --- | --- |

(103)

Výrobné odvetvie Spoločenstva poskytlo informácie, podľa ktorých sa objem predaja už znížil a/alebo sa podľa prognóz má výrazne znížiť najmä v určitých segmentoch trhu, do ktorých čínsky tovar prenikol silnejšie (t. j. strojárstvo a stavebníctvo a výroba potrubných rúr).

| (104) | Podľa prognóz výrobcov zaradených do vzorky predajné ceny zostanú v porovnaní s cenami v OP v priemere stabilné. |
| --- | --- |

(104)

Podľa prognóz výrobcov zaradených do vzorky predajné ceny zostanú v porovnaní s cenami v OP v priemere stabilné.

| (105) | Vývoj predajných cien však nie je úplne reprezentatívny, pokiaľ ide o skutočné zníženie cien, ku ktorému podľa očakávaní dôjde na úrovni jednotlivých výrobkov. Je to zapríčinené tým, že výrobné odvetvie Spoločenstva sa z dôvodu tlaku čínskeho dovozu usiluje preorientovať na rúry s vyššou kvalitou. V dôsledku toho bude zníženie podielu výrobkov s nižšou kvalitou na celkovom predaji výrobného odvetvia Spoločenstva podstatne väčšie ako priemerné zníženie celkového predaja a podiel výrobkov s vyššou predajnou cenou sa bude zodpovedajúcim spôsobom zvyšovať. Z tohto dôvodu bude podľa prognóz priemerné zníženie ceny menšie ako zníženie ceny v prípade tých výrobkov, ktoré priamo konkurujú dumpingovému čínskemu dovozu. |
| --- | --- |

(105)

Vývoj predajných cien však nie je úplne reprezentatívny, pokiaľ ide o skutočné zníženie cien, ku ktorému podľa očakávaní dôjde na úrovni jednotlivých výrobkov. Je to zapríčinené tým, že výrobné odvetvie Spoločenstva sa z dôvodu tlaku čínskeho dovozu usiluje preorientovať na rúry s vyššou kvalitou. V dôsledku toho bude zníženie podielu výrobkov s nižšou kvalitou na celkovom predaji výrobného odvetvia Spoločenstva podstatne väčšie ako priemerné zníženie celkového predaja a podiel výrobkov s vyššou predajnou cenou sa bude zodpovedajúcim spôsobom zvyšovať. Z tohto dôvodu bude podľa prognóz priemerné zníženie ceny menšie ako zníženie ceny v prípade tých výrobkov, ktoré priamo konkurujú dumpingovému čínskemu dovozu.

| (106) | Z tohto dôvodu sa od výrobného odvetvia Spoločenstva zozbierali informácie týkajúce sa vývoja cien viacerých reprezentatívnych typov výrobkov, o ktorých sa zistilo, že v OP priamo konkurovali dumpingovému čínskemu dovozu. Z tejto analýzy vyplynulo, že ceny dôležitých typov výrobkov, ktoré sa v OP dovážali z ČĽR vo významnom množstve, sa v druhej polovici roka 2008 zvýšili, čo čiastočne odrážalo zvýšenie nákladov uvedené v odôvodnení 98. |
| --- | --- |

(106)

Z tohto dôvodu sa od výrobného odvetvia Spoločenstva zozbierali informácie týkajúce sa vývoja cien viacerých reprezentatívnych typov výrobkov, o ktorých sa zistilo, že v OP priamo konkurovali dumpingovému čínskemu dovozu. Z tejto analýzy vyplynulo, že ceny dôležitých typov výrobkov, ktoré sa v OP dovážali z ČĽR vo významnom množstve, sa v druhej polovici roka 2008 zvýšili, čo čiastočne odrážalo zvýšenie nákladov uvedené v odôvodnení 98.

1.5.   Ceny/náklady výrobného odvetvia Spoločenstva

| (107) | Spoločnosti zaradené do vzorky okrem toho požiadali, aby poskytli prognózu údajov o vývoji ich nákladov na príslušný výrobok, ako aj o najdôležitejších nákladoch. |
| --- | --- |

(107)

Spoločnosti zaradené do vzorky okrem toho požiadali, aby poskytli prognózu údajov o vývoji ich nákladov na príslušný výrobok, ako aj o najdôležitejších nákladoch.

| (108) | Z poskytnutých údajov vyplýva, že pravdepodobne dôjde k celkovému zvýšeniu nákladov. Spôsobujú to najmä dva faktory: po prvé sa očakáva, že zníženie počtu pracovných síl v dôsledku zníženej výroby a miery využitia kapacity nepovedie k zodpovedajúcemu zníženiu nákladov práce, pretože využívaním prechodnej nezamestnanosti a kratšieho pracovného času sa môžu priemerné náklady práce zvýšiť. Po druhé zmena sortimentu výrobkov smerom ku kvalitným výrobkom (čo nevyhnutne nepredstavuje vyššiu ziskovosť) znamená, že v priemere sa zvýšia aj náklady (vrátane nákladov na surovinu). Okrem toho by zjavné zníženie efektívnosti v dôsledku zníženého objemu a využitia kapacity pod optimálnou úrovňou viedlo k zodpovedajúcemu zvýšeniu fixných nákladov. |
| --- | --- |

(108)

Z poskytnutých údajov vyplýva, že pravdepodobne dôjde k celkovému zvýšeniu nákladov. Spôsobujú to najmä dva faktory: po prvé sa očakáva, že zníženie počtu pracovných síl v dôsledku zníženej výroby a miery využitia kapacity nepovedie k zodpovedajúcemu zníženiu nákladov práce, pretože využívaním prechodnej nezamestnanosti a kratšieho pracovného času sa môžu priemerné náklady práce zvýšiť. Po druhé zmena sortimentu výrobkov smerom ku kvalitným výrobkom (čo nevyhnutne nepredstavuje vyššiu ziskovosť) znamená, že v priemere sa zvýšia aj náklady (vrátane nákladov na surovinu). Okrem toho by zjavné zníženie efektívnosti v dôsledku zníženého objemu a využitia kapacity pod optimálnou úrovňou viedlo k zodpovedajúcemu zvýšeniu fixných nákladov.

1.6.   Podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu

| (109) | Podľa prognózy sa podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu od OP do roku 2009 zníži o niekoľko percentuálnych bodov v dôsledku zvyšujúceho sa tlaku dumpingového čínskeho dovozu (pozri odôvodnenia 93 a 101) na výrazne sa zmenšujúcom európskom trhu. |
| --- | --- |

(109)

Podľa prognózy sa podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu od OP do roku 2009 zníži o niekoľko percentuálnych bodov v dôsledku zvyšujúceho sa tlaku dumpingového čínskeho dovozu (pozri odôvodnenia 93 a 101) na výrazne sa zmenšujúcom európskom trhu.

1.7.   Ziskovosť výrobného odvetvia Spoločenstva

| (110) | Podľa údajov výrobcov zo Spoločenstva sa ziskovosť výrobného odvetvia Spoločenstva od OP do roku 2008 mierna znížila, a to o 0,5 percentuálneho bodu. Z údajov však vyplýva, že táto ziskovosť sa výrazne znížila na konci roka 2008 a podľa prognóz sa v roku 2009 prudko zníži približne na 2 %. |
| --- | --- |

(110)

Podľa údajov výrobcov zo Spoločenstva sa ziskovosť výrobného odvetvia Spoločenstva od OP do roku 2008 mierna znížila, a to o 0,5 percentuálneho bodu. Z údajov však vyplýva, že táto ziskovosť sa výrazne znížila na konci roka 2008 a podľa prognóz sa v roku 2009 prudko zníži približne na 2 %.

| (111) | Treba pripomenúť, že už v minulosti sa ukázalo, že ziskovosť výrobného odvetvia Spoločenstva bola v obdobiach, keď miera využitia kapacity predstavovala menej ako 75 %, mimoriadne nízka. Bolo to tak v období, na ktoré sa vzťahovalo prešetrovanie, ktorého výsledkom bolo nariadenie Rady (ES) č. 954/2006 (5), keď sa využitie kapacity výrazne znížilo v dôsledku tlaku dumpingového dovozu okrem iného z Chorvátska, Ruska a Ukrajiny. |
| --- | --- |

(111)

Treba pripomenúť, že už v minulosti sa ukázalo, že ziskovosť výrobného odvetvia Spoločenstva bola v obdobiach, keď miera využitia kapacity predstavovala menej ako 75 %, mimoriadne nízka. Bolo to tak v období, na ktoré sa vzťahovalo prešetrovanie, ktorého výsledkom bolo nariadenie Rady (ES) č. 954/2006 (5), keď sa využitie kapacity výrazne znížilo v dôsledku tlaku dumpingového dovozu okrem iného z Chorvátska, Ruska a Ukrajiny.

1.8.   Záver o pravdepodobnom vývoji spotreby v Spoločenstve, dovozu z príslušnej krajiny a situácie výrobného odvetvia Spoločenstva po období prešetrovania

| (112) | Z uvedenej analýzy týkajúcej sa pravdepodobného vývoja spotreby, dovozu čínskych výrobkov za dumpingové ceny a najdôležitejších ukazovateľov ujmy za obdobie od OP do roku 2009 (pozri odôvodnenia 90 až 111) vyplýva, že už nastáva výrazné zhoršenie hospodárskej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva, ktoré bude podľa očakávaní pokračovať alebo sa v blízkej budúcnosti ešte zvýrazní. Jasne o tom svedčí zreteľné zníženie výroby, objemu predaja na trhu Spoločenstva, podielov na trhu a ziskovosti (asi – 13 percentuálnych bodov). Toto hodnotenie sa vykonalo na základe údajov z prognóz, ktoré sú podporené dostatočne presnými dôkazmi. Predovšetkým už v priebehu overovacích návštev bolo možné do veľkej miery overiť trendy za obdobie od konca OP do konca roka 2008. V priebehu prešetrovania boli predložené ďalšie dôkazy (najmä v súvislosti so znížením predajných cien a objemu za rok 2009). Hoci tak ako v prípade každej prognózy nemožno mať istotu, že vývoj prebehne presne podľa očakávania, pokladá sa to za veľmi pravdepodobné. Preto sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Spoločenstva už v prvých mesiacoch roka 2009 utrpelo značnú ujmu. |
| --- | --- |

(112)

Z uvedenej analýzy týkajúcej sa pravdepodobného vývoja spotreby, dovozu čínskych výrobkov za dumpingové ceny a najdôležitejších ukazovateľov ujmy za obdobie od OP do roku 2009 (pozri odôvodnenia 90 až 111) vyplýva, že už nastáva výrazné zhoršenie hospodárskej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva, ktoré bude podľa očakávaní pokračovať alebo sa v blízkej budúcnosti ešte zvýrazní. Jasne o tom svedčí zreteľné zníženie výroby, objemu predaja na trhu Spoločenstva, podielov na trhu a ziskovosti (asi – 13 percentuálnych bodov). Toto hodnotenie sa vykonalo na základe údajov z prognóz, ktoré sú podporené dostatočne presnými dôkazmi. Predovšetkým už v priebehu overovacích návštev bolo možné do veľkej miery overiť trendy za obdobie od konca OP do konca roka 2008. V priebehu prešetrovania boli predložené ďalšie dôkazy (najmä v súvislosti so znížením predajných cien a objemu za rok 2009). Hoci tak ako v prípade každej prognózy nemožno mať istotu, že vývoj prebehne presne podľa očakávania, pokladá sa to za veľmi pravdepodobné. Preto sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Spoločenstva už v prvých mesiacoch roka 2009 utrpelo značnú ujmu.

2.   Hrozba ujmy

| (113) | V súlade s článkom 3 ods. 9 základného nariadenia sa preskúmalo, aké skutočnosti, ak nejaké, by zapríčinili taký stav, že dumpingový dovoz by spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva. V tejto súvislosti sa osobitne zvážil: i) vývoj dumpingového dovozu; ii) dostupnosť voľných kapacít vývozcov; iii) úroveň cien čínskeho dovozu a iv) úroveň zásob. |
| --- | --- |

(113)

V súlade s článkom 3 ods. 9 základného nariadenia sa preskúmalo, aké skutočnosti, ak nejaké, by zapríčinili taký stav, že dumpingový dovoz by spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva. V tejto súvislosti sa osobitne zvážil: i) vývoj dumpingového dovozu; ii) dostupnosť voľných kapacít vývozcov; iii) úroveň cien čínskeho dovozu a iv) úroveň zásob.

2.1.   Vývoj objemu dumpingového dovozu

| (114) | Dovoz z ČĽR sa medzi rokom 2005 a OP mimoriadne zvýšil z 26 000 na 543 000 ton, ako sa uvádza v odôvodnení 59. Tento dovoz sa sústavne realizoval za veľmi nízke ceny, ktoré výrazne podhodnocovali akúkoľvek inú cenu ponúkanú na trhu Spoločenstva inými dodávateľskými zdrojmi. Výrazné zvýšenie podielu na trhu, ktorý mal tento dumpingový dovoz (pozri odôvodnenie 61) potvrdzuje, že vývoj tohto dovozu nebol dôsledkom zvýšenia dopytu. Naopak, zdá sa, že tento vývoj bol z jeho väčšej časti výsledkom základnej stratégie založenej na nahradení miesta na trhu, ktoré bolo predtým obsadené dovozom z iných zdrojov (pozri odôvodnenie 141), s cieľom agresívne preniknúť na nový trh. Zvýšenie dovozných cien, ktoré sa zistilo v druhej polovici roka 2008, bolo v plnej miere spôsobené výrazným zvýšením nákladov na suroviny, ktoré sa premietlo do celosvetového zvýšenia nákladov na bezšvové rúry a rúrky, a nepredstavuje nijaký zámer znížiť cenový rozdiel, pokiaľ ide o ceny iných dodávateľov na trhu ES. |
| --- | --- |

(114)

Dovoz z ČĽR sa medzi rokom 2005 a OP mimoriadne zvýšil z 26 000 na 543 000 ton, ako sa uvádza v odôvodnení 59. Tento dovoz sa sústavne realizoval za veľmi nízke ceny, ktoré výrazne podhodnocovali akúkoľvek inú cenu ponúkanú na trhu Spoločenstva inými dodávateľskými zdrojmi. Výrazné zvýšenie podielu na trhu, ktorý mal tento dumpingový dovoz (pozri odôvodnenie 61) potvrdzuje, že vývoj tohto dovozu nebol dôsledkom zvýšenia dopytu. Naopak, zdá sa, že tento vývoj bol z jeho väčšej časti výsledkom základnej stratégie založenej na nahradení miesta na trhu, ktoré bolo predtým obsadené dovozom z iných zdrojov (pozri odôvodnenie 141), s cieľom agresívne preniknúť na nový trh. Zvýšenie dovozných cien, ktoré sa zistilo v druhej polovici roka 2008, bolo v plnej miere spôsobené výrazným zvýšením nákladov na suroviny, ktoré sa premietlo do celosvetového zvýšenia nákladov na bezšvové rúry a rúrky, a nepredstavuje nijaký zámer znížiť cenový rozdiel, pokiaľ ide o ceny iných dodávateľov na trhu ES.

| (115) | Na základe toho sa usudzuje, že nemožno stanoviť priame prepojenie medzi vývojom spotreby a úrovňou dumpingového dovozu. Namiesto toho sa usudzuje, že k zvýšeniu dumpingového dovozu medzi rokom 2005 a OP by aj tak došlo, dokonca aj v prípade, ak by spotreba bola stabilná, s jediným rozdielom, že by to malo väčší vplyv na podiely na trhu iných dodávateľov. Nemožno vylúčiť, že už počas posudzovaného obdobia, ak by sa spotreba nezvýšila tempom, akým sa zvýšila, by to spôsobilo značnú ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva. Z tohto dôvodu sa usudzuje, že klesajúci trend, pokiaľ ide o celkovú situáciu na trhu Spoločenstva, by nemal výrazný vplyv na vývoj objemu dumpingového dovozu. Podľa všetkého agresívna stratégia použitá na preniknutie na trh Spoločenstva počas posudzovaného obdobia bude pokračovať s celkovým cieľom získať podiely na trhu na úkor iných hospodárskych subjektov prostredníctvom dumpingového dovozu za nízke ceny. |
| --- | --- |

(115)

Na základe toho sa usudzuje, že nemožno stanoviť priame prepojenie medzi vývojom spotreby a úrovňou dumpingového dovozu. Namiesto toho sa usudzuje, že k zvýšeniu dumpingového dovozu medzi rokom 2005 a OP by aj tak došlo, dokonca aj v prípade, ak by spotreba bola stabilná, s jediným rozdielom, že by to malo väčší vplyv na podiely na trhu iných dodávateľov. Nemožno vylúčiť, že už počas posudzovaného obdobia, ak by sa spotreba nezvýšila tempom, akým sa zvýšila, by to spôsobilo značnú ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva. Z tohto dôvodu sa usudzuje, že klesajúci trend, pokiaľ ide o celkovú situáciu na trhu Spoločenstva, by nemal výrazný vplyv na vývoj objemu dumpingového dovozu. Podľa všetkého agresívna stratégia použitá na preniknutie na trh Spoločenstva počas posudzovaného obdobia bude pokračovať s celkovým cieľom získať podiely na trhu na úkor iných hospodárskych subjektov prostredníctvom dumpingového dovozu za nízke ceny.

| (116) | V najnovších údajoch, ktoré sú k dispozícii, týkajúcich sa celého roka 2008, sa uvádza dovoz 507 589 ton, t. j. vyšší než v roku 2007, hoci o niečo nižší než v OP. Okrem toho v údajoch týkajúcich sa posledných dvoch mesiacov roku 2008 sa uvádza, že dovoz sa zvýšil v porovnaní s rovnakým obdobím predchádzajúceho roku (84 000 ton v roku 2008 oproti 79 000 tonám v roku 2007), napriek skutočnosti, že prešetrovaním sa ukázalo, že v novembri 2008 boli už zrejmé signály zníženia dopytu na trhu Spoločenstva. Preto možno usúdiť, že podľa najnovších informácií, ktoré sú k dispozícii, sa môže objem dovozu z ČĽR pokladať za najmenej stabilný. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že dokonca aj v prípade, že vývoj dumpingového dovozu by z krátkodobého hľadiska vykazoval odlišný trend v porovnaní s minulosťou, t. j. zostal by stabilný alebo by sa začal znižovať, tieto informácie by sa vždy mali posudzovať a analyzovať z hľadiska vývoja spotreby. Inými slovami, zistenia týkajúce sa tohto faktora by sa nemali zakladať len na pozorovaní vývoja objemu dumpingového dovozu v absolútnom vyjadrení, ale mali by náležite zohľadňovať situáciu na trhu, v rámci ktorej dochádza k takémuto vývoju, a či dôsledkom takéhoto dovozu bolo, alebo nebolo zvýšenie alebo zníženie podielu tohto dumpingového dovozu na trhu. Z informácií, ktoré sú k dispozícii, jednoznačne vyplýva, že v súvislosti s dumpingovým dovozom sa počas posudzovaného obdobia ukázalo výrazné zvýšenie jeho podielu na trhu a tiež to, že nebol zistený žiadny náznak zastavenia tohto trendu alebo jeho zvrátenia v období, keď sa už začal znižovať dopyt. V dôsledku toho sa podiel dumpingového čínskeho dovozu na trhu nevyhnutne zvýši (pozri odôvodnenie 96). Na základe uvedeného sa usudzuje, že vzhľadom na očakávané značné zníženie spotreby, tlak tohto dumpingového dovozu na trh Spoločenstva sa pravdepodobne značne zvýši. |
| --- | --- |

(116)

V najnovších údajoch, ktoré sú k dispozícii, týkajúcich sa celého roka 2008, sa uvádza dovoz 507 589 ton, t. j. vyšší než v roku 2007, hoci o niečo nižší než v OP. Okrem toho v údajoch týkajúcich sa posledných dvoch mesiacov roku 2008 sa uvádza, že dovoz sa zvýšil v porovnaní s rovnakým obdobím predchádzajúceho roku (84 000 ton v roku 2008 oproti 79 000 tonám v roku 2007), napriek skutočnosti, že prešetrovaním sa ukázalo, že v novembri 2008 boli už zrejmé signály zníženia dopytu na trhu Spoločenstva. Preto možno usúdiť, že podľa najnovších informácií, ktoré sú k dispozícii, sa môže objem dovozu z ČĽR pokladať za najmenej stabilný. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že dokonca aj v prípade, že vývoj dumpingového dovozu by z krátkodobého hľadiska vykazoval odlišný trend v porovnaní s minulosťou, t. j. zostal by stabilný alebo by sa začal znižovať, tieto informácie by sa vždy mali posudzovať a analyzovať z hľadiska vývoja spotreby. Inými slovami, zistenia týkajúce sa tohto faktora by sa nemali zakladať len na pozorovaní vývoja objemu dumpingového dovozu v absolútnom vyjadrení, ale mali by náležite zohľadňovať situáciu na trhu, v rámci ktorej dochádza k takémuto vývoju, a či dôsledkom takéhoto dovozu bolo, alebo nebolo zvýšenie alebo zníženie podielu tohto dumpingového dovozu na trhu. Z informácií, ktoré sú k dispozícii, jednoznačne vyplýva, že v súvislosti s dumpingovým dovozom sa počas posudzovaného obdobia ukázalo výrazné zvýšenie jeho podielu na trhu a tiež to, že nebol zistený žiadny náznak zastavenia tohto trendu alebo jeho zvrátenia v období, keď sa už začal znižovať dopyt. V dôsledku toho sa podiel dumpingového čínskeho dovozu na trhu nevyhnutne zvýši (pozri odôvodnenie 96). Na základe uvedeného sa usudzuje, že vzhľadom na očakávané značné zníženie spotreby, tlak tohto dumpingového dovozu na trh Spoločenstva sa pravdepodobne značne zvýši.

2.2.   Dostupnosť voľnej kapacity vývozcov

| (117) | Z analýzy informácií poskytnutých vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky vyplýva, že počas roka 2008 sa predpokladalo zvýšenie kapacity aspoň o 740 000 ton, a to len pokiaľ ide o tieto spoločnosti. Navyše výrobné odvetvie Spoločenstva tvrdí, že dve zo spoločností zaradených do vzorky plánujú výstavbu závodov na výrobu bezšvových rúr a rúrok, ktorých kapacita do polovice roka 2009 predstavuje 500 000 ton. Overenie plánovaného zvýšenia kapacity sa však môže uskutočniť, až keď sa v týchto kapacitách začne vyrábať. Je preto ťažké posúdiť dostupnosť voľnej kapacity v ČĽR v budúcnosti. Možno však usúdiť, aj keď len na základe odpovedí čínskych vývozcov zaradených do vzorky, že vzhľadom na skutočnosť, že celková spotreba Spoločenstva počas OP sa vypočítala na 3 300 000 ton, v Číne je k dispozícii značná výrobná kapacita. Okrem toho navrhovateľ poskytol dôveryhodné informácie o začatí fungovania dvoch nových závodov na výrobu bezšvových rúr v ČĽR v januári 2009. Tieto dva závody, každý s kapacitou približne 400 000 ton, môžu samotné zásobovať jednu štvrtinu trhu ES. |
| --- | --- |

(117)

Z analýzy informácií poskytnutých vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky vyplýva, že počas roka 2008 sa predpokladalo zvýšenie kapacity aspoň o 740 000 ton, a to len pokiaľ ide o tieto spoločnosti. Navyše výrobné odvetvie Spoločenstva tvrdí, že dve zo spoločností zaradených do vzorky plánujú výstavbu závodov na výrobu bezšvových rúr a rúrok, ktorých kapacita do polovice roka 2009 predstavuje 500 000 ton. Overenie plánovaného zvýšenia kapacity sa však môže uskutočniť, až keď sa v týchto kapacitách začne vyrábať. Je preto ťažké posúdiť dostupnosť voľnej kapacity v ČĽR v budúcnosti. Možno však usúdiť, aj keď len na základe odpovedí čínskych vývozcov zaradených do vzorky, že vzhľadom na skutočnosť, že celková spotreba Spoločenstva počas OP sa vypočítala na 3 300 000 ton, v Číne je k dispozícii značná výrobná kapacita. Okrem toho navrhovateľ poskytol dôveryhodné informácie o začatí fungovania dvoch nových závodov na výrobu bezšvových rúr v ČĽR v januári 2009. Tieto dva závody, každý s kapacitou približne 400 000 ton, môžu samotné zásobovať jednu štvrtinu trhu ES.

| (118) | Okrem toho podľa informácií poskytnutých CISA celková čínska výroba predstavuje približne 20 miliónov ton. Čínski výrobcovia zaradení do vzorky poskytli informáciu, že ich vývoz predstavoval 27 % ich celkového predaja počas OP, pričom ich vývozný priemer v roku 2005 predstavoval 17 %. Dá sa preto usúdiť, že počas posudzovaného obdobia čínski vývozcovia mali väčšiu tendenciu vyvážať, čo v praxi znamenalo značné zvýšenie vývozu v absolútnom vyjadrení, keďže celkový predaj počas posudzovaného obdobia výrobcov zaradených do vzorky narástol o viac než 56 %. Neexistuje žiadny náznak, že tento trend, ktorý je kombináciou vplyvu zvýšenia výroby s vplyvom zvýšenia podielu vývozu, sa v budúcnosti zvráti. |
| --- | --- |

(118)

Okrem toho podľa informácií poskytnutých CISA celková čínska výroba predstavuje približne 20 miliónov ton. Čínski výrobcovia zaradení do vzorky poskytli informáciu, že ich vývoz predstavoval 27 % ich celkového predaja počas OP, pričom ich vývozný priemer v roku 2005 predstavoval 17 %. Dá sa preto usúdiť, že počas posudzovaného obdobia čínski vývozcovia mali väčšiu tendenciu vyvážať, čo v praxi znamenalo značné zvýšenie vývozu v absolútnom vyjadrení, keďže celkový predaj počas posudzovaného obdobia výrobcov zaradených do vzorky narástol o viac než 56 %. Neexistuje žiadny náznak, že tento trend, ktorý je kombináciou vplyvu zvýšenia výroby s vplyvom zvýšenia podielu vývozu, sa v budúcnosti zvráti.

| (119) | Počas posudzovaného obdobia sa výrazne zvýšil percentuálny podiel čínskeho vývozu do Spoločenstva (ako percentuálny podiel celkového čínskeho vývozu) z 1 % v roku 2005 na 9 % počas OP. Tým sa potvrdzuje, že už počas posudzovaného obdobia došlo k významnej zmene vývozných činností a Spoločenstvo nadobudlo dôležité miesto v rámci celkovej marketingovej stratégie čínskych vývozcov. Ďalšie hlavné trhy sú USA s 36 % (v porovnaní s 31 % v roku 2007), Alžírsko (6 % v porovnaní s 2 % v roku 2006) a Južná Kórea (6 % v porovnaní s 3 % v roku 2005). Na základe uvedeného sa dá očakávať, že značná časť výrobkov vyrobených v novovytvorených dodatočných kapacitách bude určená na trh ES. Okrem toho v blízkej budúcnosti sa dá očakávať výrazný pokles na niektorých z týchto trhov, najmä na trhu USA, takže objem uvoľnený z týchto trhov sa dal ľahko presmerovať do ES. K tomuto presmerovaniu doteraz veľmi nedochádzalo, pretože podľa čínskych štatistík a informácií poskytnutých čínskymi výrobcami zaradenými do vzorky ceny na trhu ES boli doteraz o niečo nižšie než na iných trhoch. Dá sa však očakávať, že v prípade výrazného zníženia objemu predaného na iných trhoch sa nebudú zvažovať cenové úrovne vzhľadom na potrebu udržať výrobu a využitie kapacít na dostatočne vysokej úrovni. Okrem toho sa očakáva, že trhy, ako je Spoločenstvo, kde sa ukázalo, že preniknutie je pomerne ľahké a veľmi úspešné, budú uprednostňované ako cieľové trhy v rámci akejkoľvek takejto politiky presmerovania. |
| --- | --- |

(119)

Počas posudzovaného obdobia sa výrazne zvýšil percentuálny podiel čínskeho vývozu do Spoločenstva (ako percentuálny podiel celkového čínskeho vývozu) z 1 % v roku 2005 na 9 % počas OP. Tým sa potvrdzuje, že už počas posudzovaného obdobia došlo k významnej zmene vývozných činností a Spoločenstvo nadobudlo dôležité miesto v rámci celkovej marketingovej stratégie čínskych vývozcov. Ďalšie hlavné trhy sú USA s 36 % (v porovnaní s 31 % v roku 2007), Alžírsko (6 % v porovnaní s 2 % v roku 2006) a Južná Kórea (6 % v porovnaní s 3 % v roku 2005). Na základe uvedeného sa dá očakávať, že značná časť výrobkov vyrobených v novovytvorených dodatočných kapacitách bude určená na trh ES. Okrem toho v blízkej budúcnosti sa dá očakávať výrazný pokles na niektorých z týchto trhov, najmä na trhu USA, takže objem uvoľnený z týchto trhov sa dal ľahko presmerovať do ES. K tomuto presmerovaniu doteraz veľmi nedochádzalo, pretože podľa čínskych štatistík a informácií poskytnutých čínskymi výrobcami zaradenými do vzorky ceny na trhu ES boli doteraz o niečo nižšie než na iných trhoch. Dá sa však očakávať, že v prípade výrazného zníženia objemu predaného na iných trhoch sa nebudú zvažovať cenové úrovne vzhľadom na potrebu udržať výrobu a využitie kapacít na dostatočne vysokej úrovni. Okrem toho sa očakáva, že trhy, ako je Spoločenstvo, kde sa ukázalo, že preniknutie je pomerne ľahké a veľmi úspešné, budú uprednostňované ako cieľové trhy v rámci akejkoľvek takejto politiky presmerovania.

2.3.   Ceny dovozu z ČĽR

| (120) | Ceny čínskeho dovozu boli počas posudzovaného obdobia výrazne nižšie nielen ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, ale aj ako ceny dovozu z iných krajín. Potvrdzuje to aj analýza podhodnotenia uvedená v odôvodneniach 65 a 142. Zistené veľmi výrazné a systematické podhodnotenie (t. j. relatívne homogénne podľa jednotlivých typov) zabezpečilo, že počas posudzovaného obdobia sa nepretržite zvyšoval podiel dumpingového dovozu na trhu. Počas posudzovaného obdobia teda existovalo jasné prepojenie medzi zvýšením podielu dumpingového dovozu na trhu a znížením podielu na trhu predaja z iných zdrojov vrátane výrobného odvetvia Spoločenstva. Bolo to možné dosiahnuť vďaka výhode vyplývajúcej z viditeľného rozdielu v predajných cenách. Skutočnosť, že to nemalo za dôsledok značnú ujmu pre výrobné odvetvie Spoločenstva počas posudzovaného obdobia, možno vysvetliť iba tým, že rozšírenie trhu Spoločenstva poskytlo výrobnému odvetviu Spoločenstva dostatočné dôvody na zachovanie jeho výroby, výrobnej kapacity, predaja a úrovní ziskovosti. |
| --- | --- |

(120)

Ceny čínskeho dovozu boli počas posudzovaného obdobia výrazne nižšie nielen ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, ale aj ako ceny dovozu z iných krajín. Potvrdzuje to aj analýza podhodnotenia uvedená v odôvodneniach 65 a 142. Zistené veľmi výrazné a systematické podhodnotenie (t. j. relatívne homogénne podľa jednotlivých typov) zabezpečilo, že počas posudzovaného obdobia sa nepretržite zvyšoval podiel dumpingového dovozu na trhu. Počas posudzovaného obdobia teda existovalo jasné prepojenie medzi zvýšením podielu dumpingového dovozu na trhu a znížením podielu na trhu predaja z iných zdrojov vrátane výrobného odvetvia Spoločenstva. Bolo to možné dosiahnuť vďaka výhode vyplývajúcej z viditeľného rozdielu v predajných cenách. Skutočnosť, že to nemalo za dôsledok značnú ujmu pre výrobné odvetvie Spoločenstva počas posudzovaného obdobia, možno vysvetliť iba tým, že rozšírenie trhu Spoločenstva poskytlo výrobnému odvetviu Spoločenstva dostatočné dôvody na zachovanie jeho výroby, výrobnej kapacity, predaja a úrovní ziskovosti.

| (121) | Nie je dôvod domnievať sa, že v hospodárskom prostredí, pre ktoré je charakteristický výrazný pokles dopytu, bude vývoj smerovať k zvyšovaniu nízkych cien. Naopak, pokiaľ ide o dodávateľa, v kontexte klesajúcej spotreby sa očakáva, že nízke ceny bude udržiavať na nízkej úrovni s cieľom získať ďalší podiel na trhu alebo aspoň zachovať a upevniť existujúci podiel. Zároveň výrobcovia tovaru obsahujúceho príslušný výrobok, ktorí už kupovali tovar za nízku cenu, budú vyvíjať tlak na zachovanie týchto nízkych cien alebo dokonca ich zníženie s cieľom udržať si pod kontrolou svoje rozpočty nákladov. Výrobcovia, ktorí v minulosti uprednostnili výrobky s vyššími cenami, majú tendenciu znížiť svoje výrobné náklady vždy, keď je to možné, a preto uprednostňujú vstupné materiály s nižšou cenou, aj keď si to môže vyžadovať určitú stratu napríklad z hľadiska kvality výrobku a spoľahlivosti dodávky. |
| --- | --- |

(121)

Nie je dôvod domnievať sa, že v hospodárskom prostredí, pre ktoré je charakteristický výrazný pokles dopytu, bude vývoj smerovať k zvyšovaniu nízkych cien. Naopak, pokiaľ ide o dodávateľa, v kontexte klesajúcej spotreby sa očakáva, že nízke ceny bude udržiavať na nízkej úrovni s cieľom získať ďalší podiel na trhu alebo aspoň zachovať a upevniť existujúci podiel. Zároveň výrobcovia tovaru obsahujúceho príslušný výrobok, ktorí už kupovali tovar za nízku cenu, budú vyvíjať tlak na zachovanie týchto nízkych cien alebo dokonca ich zníženie s cieľom udržať si pod kontrolou svoje rozpočty nákladov. Výrobcovia, ktorí v minulosti uprednostnili výrobky s vyššími cenami, majú tendenciu znížiť svoje výrobné náklady vždy, keď je to možné, a preto uprednostňujú vstupné materiály s nižšou cenou, aj keď si to môže vyžadovať určitú stratu napríklad z hľadiska kvality výrobku a spoľahlivosti dodávky.

| (122) | V odôvodnení 98 bolo uvedené, že pokiaľ ide o ceny čínskeho dovozu, zaznamenalo sa určité zvýšenie po OP. Vzhľadom na to, že v tomto zvýšení sa predovšetkým odráža svetové zvýšenie ceny niektorých dôležitých surovín, nemožno vylúčiť, že takéto zvýšenie je len dočasné a zmení sa hneď, ako sa cena týchto surovín zníži. Navyše, keďže tieto suroviny sú komodity, zistené zvýšenie ich cien sa v čo najväčšej miere odrazilo v konečnej cene bezšvových rúr a rúrok všetkých výrobcov. Aj výrobné odvetvie Spoločenstva muselo zohľadniť toto zvýšenie nákladov vo svojich predajných cenách, ktoré sa z tohto dôvodu zvýšili. V dôsledku toho, že sa ukázalo, že všetky ceny na trhu sa zvýšili, ceny dumpingového dovozu boli naďalej výrazne nižšie než predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, dokonca aj v období po OP. |
| --- | --- |

(122)

V odôvodnení 98 bolo uvedené, že pokiaľ ide o ceny čínskeho dovozu, zaznamenalo sa určité zvýšenie po OP. Vzhľadom na to, že v tomto zvýšení sa predovšetkým odráža svetové zvýšenie ceny niektorých dôležitých surovín, nemožno vylúčiť, že takéto zvýšenie je len dočasné a zmení sa hneď, ako sa cena týchto surovín zníži. Navyše, keďže tieto suroviny sú komodity, zistené zvýšenie ich cien sa v čo najväčšej miere odrazilo v konečnej cene bezšvových rúr a rúrok všetkých výrobcov. Aj výrobné odvetvie Spoločenstva muselo zohľadniť toto zvýšenie nákladov vo svojich predajných cenách, ktoré sa z tohto dôvodu zvýšili. V dôsledku toho, že sa ukázalo, že všetky ceny na trhu sa zvýšili, ceny dumpingového dovozu boli naďalej výrazne nižšie než predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, dokonca aj v období po OP.

| (123) | Na záver treba povedať, že sa zistilo, že negatívny vplyv veľmi nízkych cien dumpingového dovozu je dvojaký: i) na jednej strane výrazný cenový rozdiel pravdepodobne spôsobí posun smerom k dumpingovému dovozu, pretože používatelia budú pravdepodobne nakupovať väčšie množstvá tovaru, ktoré sa predávajú za nízke ceny; ii) na druhej strane existenciu takýchto nízkych cien na trhu pravdepodobne využijú nákupcovia v rámci rokovaní ako nástroj na zníženie cien ponúkaných výrobcami zo Spoločenstva a inými zdrojmi, čo bude mať negatívny vplyv vo forme klesajúceho objemu a nižších cien. Kým tento vplyv nie je až taký výrazný v prípadoch, keď cenové rozdiely nie sú veľké, v tomto konkrétnom prípade, a vzhľadom na veľmi veľké cenové podhodnotenie, sa očakáva, že vyplývajúca ujma bude vážna. |
| --- | --- |

(123)

Na záver treba povedať, že sa zistilo, že negatívny vplyv veľmi nízkych cien dumpingového dovozu je dvojaký: i) na jednej strane výrazný cenový rozdiel pravdepodobne spôsobí posun smerom k dumpingovému dovozu, pretože používatelia budú pravdepodobne nakupovať väčšie množstvá tovaru, ktoré sa predávajú za nízke ceny; ii) na druhej strane existenciu takýchto nízkych cien na trhu pravdepodobne využijú nákupcovia v rámci rokovaní ako nástroj na zníženie cien ponúkaných výrobcami zo Spoločenstva a inými zdrojmi, čo bude mať negatívny vplyv vo forme klesajúceho objemu a nižších cien. Kým tento vplyv nie je až taký výrazný v prípadoch, keď cenové rozdiely nie sú veľké, v tomto konkrétnom prípade, a vzhľadom na veľmi veľké cenové podhodnotenie, sa očakáva, že vyplývajúca ujma bude vážna.

2.4.   Úroveň zásob

| (124) | Tento faktor nie je veľmi dôležitý, pokiaľ ide o analýzu, pretože zásoby zvyčajne skladujú obchodníci (dodávatelia) a nie výrobcovia. Hoci výrobné odvetvie Spoločenstva tvrdilo, že mohlo dôjsť k akumulácii zásob v takom rozsahu, že to mohlo výrazným spôsobom ovplyvniť trh v blízkej budúcnosti, žiadne dôkazy sa v tomto smere nenašli. |
| --- | --- |

(124)

Tento faktor nie je veľmi dôležitý, pokiaľ ide o analýzu, pretože zásoby zvyčajne skladujú obchodníci (dodávatelia) a nie výrobcovia. Hoci výrobné odvetvie Spoločenstva tvrdilo, že mohlo dôjsť k akumulácii zásob v takom rozsahu, že to mohlo výrazným spôsobom ovplyvniť trh v blízkej budúcnosti, žiadne dôkazy sa v tomto smere nenašli.

2.5.   Iné prvky

| (125) | Malo by sa tiež poznamenať, že sa zistilo, že žiadny z čínskych výrobcov zaradených do vzorky nespĺňal kritériá THZ okrem iného preto, lebo tieto spoločnosti sa považujú za spoločnosti pôsobiace pod vplyvom štátu (ani jedna nespĺňa minimálne jedno z kritérií 1 alebo 3). V situácii svetovej hospodárskej krízy je pravdepodobné, že čínska vláda bude chcieť ešte viac zasahovať, aby podporila tieto spoločnosti (alebo ich dodávateľov), čím im pomôže udržať nízke náklady a zachovať, ak nie zvýšiť, ich cenovú výhodu na trhu ES. Na záver sa usudzuje, že čínski vývozcovia pôsobia v prostredí, ktoré im môže ľahko poskytnúť príležitosti naďalej si zachovávať cenovú výhodu aj v prípade, že iní dodávatelia na trh Spoločenstva by znížili ceny s cieľom znížiť rozdiel v porovnaní s cenami dumpingového dovozu prevládajúcimi počas posudzovaného obdobia. Aj v prípade, že tlak vyvíjaný značným podhodnocovaním, ktoré sa ukázalo v súvislosti s dumpingovým dovozom počas OP, by viedol k zníženiu úrovne cien výrobného odvetvia Spoločenstva, nemožno vylúčiť ďalšie zníženie cien čínskych vývozcov v záujme zachovania rozdielu zisteného počas OP. |
| --- | --- |

(125)

Malo by sa tiež poznamenať, že sa zistilo, že žiadny z čínskych výrobcov zaradených do vzorky nespĺňal kritériá THZ okrem iného preto, lebo tieto spoločnosti sa považujú za spoločnosti pôsobiace pod vplyvom štátu (ani jedna nespĺňa minimálne jedno z kritérií 1 alebo 3). V situácii svetovej hospodárskej krízy je pravdepodobné, že čínska vláda bude chcieť ešte viac zasahovať, aby podporila tieto spoločnosti (alebo ich dodávateľov), čím im pomôže udržať nízke náklady a zachovať, ak nie zvýšiť, ich cenovú výhodu na trhu ES. Na záver sa usudzuje, že čínski vývozcovia pôsobia v prostredí, ktoré im môže ľahko poskytnúť príležitosti naďalej si zachovávať cenovú výhodu aj v prípade, že iní dodávatelia na trh Spoločenstva by znížili ceny s cieľom znížiť rozdiel v porovnaní s cenami dumpingového dovozu prevládajúcimi počas posudzovaného obdobia. Aj v prípade, že tlak vyvíjaný značným podhodnocovaním, ktoré sa ukázalo v súvislosti s dumpingovým dovozom počas OP, by viedol k zníženiu úrovne cien výrobného odvetvia Spoločenstva, nemožno vylúčiť ďalšie zníženie cien čínskych vývozcov v záujme zachovania rozdielu zisteného počas OP.

3.   Záver o hrozbe ujmy

| (126) | Faktory hrozby ujmy analyzované v odôvodneniach 113 až 125 je potrebné chápať na pozadí špecifickej situácie na trhu, ktorá sa po OP zmenila, a je pravdepodobné, že aspoň v blízkej budúcnosti bude na trhu ES rovnaká. V situácii výrazného poklesu spotreby uvedeného v odôvodnení 91 čínsky dovoz predstavuje významnú hrozbu ujmy, pretože:






  i) | jeho objem v minulosti sa na trhu Spoločenstva zvyšoval v absolútnom a relatívnom vyjadrení, čo spolu so stabilným vývojom po OP zdôrazňuje, že ide o stratégiu preniknutia na trh aj napriek klesajúcemu dopytu; |
| --- | --- | --- |

(126)

Faktory hrozby ujmy analyzované v odôvodneniach 113 až 125 je potrebné chápať na pozadí špecifickej situácie na trhu, ktorá sa po OP zmenila, a je pravdepodobné, že aspoň v blízkej budúcnosti bude na trhu ES rovnaká. V situácii výrazného poklesu spotreby uvedeného v odôvodnení 91 čínsky dovoz predstavuje významnú hrozbu ujmy, pretože:

i)

jeho objem v minulosti sa na trhu Spoločenstva zvyšoval v absolútnom a relatívnom vyjadrení, čo spolu so stabilným vývojom po OP zdôrazňuje, že ide o stratégiu preniknutia na trh aj napriek klesajúcemu dopytu;

| ii) | jeho potenciálne zvýšenie v absolútnom a/alebo relatívnom vyjadrení v budúcnosti z dôvodu existencie veľkých nevyužitých výrobných kapacít v ČĽR a pravdepodobného poklesu na iných trhoch, čo by mohlo uvoľniť ďalšie objemy na presmerovanie do Európy, a |
| --- | --- |

ii)

jeho potenciálne zvýšenie v absolútnom a/alebo relatívnom vyjadrení v budúcnosti z dôvodu existencie veľkých nevyužitých výrobných kapacít v ČĽR a pravdepodobného poklesu na iných trhoch, čo by mohlo uvoľniť ďalšie objemy na presmerovanie do Európy, a

| iii) | výrazný cenový rozdiel v porovnaní s cenou podobného výrobku v Spoločenstve alebo z iných krajín, ktorý pravdepodobne podporí presun smerom k čínskemu dumpingovému dovozu a zníži úroveň cien na trhu Spoločenstva. |
| --- | --- |

iii)

výrazný cenový rozdiel v porovnaní s cenou podobného výrobku v Spoločenstve alebo z iných krajín, ktorý pravdepodobne podporí presun smerom k čínskemu dumpingovému dovozu a zníži úroveň cien na trhu Spoločenstva.

Dočasne sa dospelo k záveru, že ak by sa neprijali opatrenia, čínsky dumpingový dovoz by okamžite spôsobil značnú ujmu oslabenému výrobnému odvetviu Spoločenstva najmä z hľadiska zníženého predaja, podielu na trhu, výroby a ziskovosti.

F.   PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI

1.   Úvod

| (127) | V súlade s článkom 3 ods. 6 a 7 základného nariadenia Komisia preskúmala, či dumpingový dovoz spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva, alebo preňho predstavuje hrozbu ujmy do takej miery, ktorú možno označiť za značnú. Okrem dumpingového dovozu sa skúmali aj iné známe faktory, ktoré mohli v tom istom čase poškodzovať výrobné odvetvie Spoločenstva alebo preňho mohli predstavovať hrozbu, s cieľom zabezpečiť, aby sa možná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripisovala dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(127)

V súlade s článkom 3 ods. 6 a 7 základného nariadenia Komisia preskúmala, či dumpingový dovoz spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva, alebo preňho predstavuje hrozbu ujmy do takej miery, ktorú možno označiť za značnú. Okrem dumpingového dovozu sa skúmali aj iné známe faktory, ktoré mohli v tom istom čase poškodzovať výrobné odvetvie Spoločenstva alebo preňho mohli predstavovať hrozbu, s cieľom zabezpečiť, aby sa možná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripisovala dumpingovému dovozu.

2.   Vplyv dumpingového dovozu

| (128) | Od roku 2005 do OP sa objem dumpingového dovozu príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR zvýšil viac než dvadsaťnásobne z 26 273 ton na 542 840 ton a jeho podiel na trhu Spoločenstva sa zvýšil približne o 16 percentuálnych bodov (z 1 % na 17,1 %). Od roku 2005 do OP sa priemerná cena tohto dovozu znížila a zostala na omnoho nižšej úrovni než priemerná cena všetkých ostatných zdrojov dodávky. |
| --- | --- |

(128)

Od roku 2005 do OP sa objem dumpingového dovozu príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR zvýšil viac než dvadsaťnásobne z 26 273 ton na 542 840 ton a jeho podiel na trhu Spoločenstva sa zvýšil približne o 16 percentuálnych bodov (z 1 % na 17,1 %). Od roku 2005 do OP sa priemerná cena tohto dovozu znížila a zostala na omnoho nižšej úrovni než priemerná cena všetkých ostatných zdrojov dodávky.

| (129) | Ako sa uvádza v odôvodnení 65, cenové podhodnotenie čínskeho dovozu bolo na základe váženého priemeru celkovo 24 %. Malo by sa tiež poznamenať, že v tom istom období sa dumpingový dovoz predával za ceny výrazne nižšie než dovoz z iných zdrojov (pozri odôvodnenie 143). |
| --- | --- |

(129)

Ako sa uvádza v odôvodnení 65, cenové podhodnotenie čínskeho dovozu bolo na základe váženého priemeru celkovo 24 %. Malo by sa tiež poznamenať, že v tom istom období sa dumpingový dovoz predával za ceny výrazne nižšie než dovoz z iných zdrojov (pozri odôvodnenie 143).

| (130) | Dovoz z ČĽR nespôsobil počas obdobia od roku 2005 do OP ujmu, ktorá sa dá považovať za značnú. Existovala však jasná časová zhoda medzi značným zvýšením čínskeho dovozu a zhoršením niektorých ukazovateľov ujmy, ako je napríklad zníženie podielu na trhu výrobného odvetvia Spoločenstva, ktorý na pozadí stúpajúcej spotreby klesol o 5 percentuálnych bodov. Zvýšenie dumpingového čínskeho dovozu bolo teda dôvodom, prečo výrobné odvetvie Spoločenstva nebolo schopné plne využívať výhody plynúce zo zvýšenia dopytu, ku ktorému došlo na trhu Spoločenstva. V tejto súvislosti by sa malo poznamenať, že existuje jasná časová zhoda medzi rapídnym zvýšením podielu čínskych výrobkov na trhu a zodpovedajúcim výrazným zhoršením podielov na trhu dovozu z Ruska a Ukrajiny, ktorý bol ich najbližším konkurentom, pokiaľ ide o ceny. |
| --- | --- |

(130)

Dovoz z ČĽR nespôsobil počas obdobia od roku 2005 do OP ujmu, ktorá sa dá považovať za značnú. Existovala však jasná časová zhoda medzi značným zvýšením čínskeho dovozu a zhoršením niektorých ukazovateľov ujmy, ako je napríklad zníženie podielu na trhu výrobného odvetvia Spoločenstva, ktorý na pozadí stúpajúcej spotreby klesol o 5 percentuálnych bodov. Zvýšenie dumpingového čínskeho dovozu bolo teda dôvodom, prečo výrobné odvetvie Spoločenstva nebolo schopné plne využívať výhody plynúce zo zvýšenia dopytu, ku ktorému došlo na trhu Spoločenstva. V tejto súvislosti by sa malo poznamenať, že existuje jasná časová zhoda medzi rapídnym zvýšením podielu čínskych výrobkov na trhu a zodpovedajúcim výrazným zhoršením podielov na trhu dovozu z Ruska a Ukrajiny, ktorý bol ich najbližším konkurentom, pokiaľ ide o ceny.

| (131) | Okrem toho vzhľadom na výrazné podhodnotenie cien výrobného odvetvia Spoločenstva dovozom z ČĽR sa usudzuje, že tento dumpingový dovoz vyvinul celkový tlak na ceny na trhu Spoločenstva už od OP, čím výrobnému odvetviu Spoločenstva zabránil zvýšiť jeho predajné ceny na úroveň potrebnú na zachovanie dosiahnutej úrovne ziskovosti. |
| --- | --- |

(131)

Okrem toho vzhľadom na výrazné podhodnotenie cien výrobného odvetvia Spoločenstva dovozom z ČĽR sa usudzuje, že tento dumpingový dovoz vyvinul celkový tlak na ceny na trhu Spoločenstva už od OP, čím výrobnému odvetviu Spoločenstva zabránil zvýšiť jeho predajné ceny na úroveň potrebnú na zachovanie dosiahnutej úrovne ziskovosti.

| (132) | Ako sa uvádza v odôvodnení 89, bez ohľadu na negatívny trend spôsobený čínskym dovozom v súvislosti s určitými ukazovateľmi ujmy, usúdilo sa, že celková ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva, nebola značná. Tieto zistenia je však potrebné chápať so zreteľom na výhľadovú analýzu týkajúcu sa vývoja spotreby, dovozu a určitých ukazovateľov ujmy vykonanú za obdobie nasledujúce po OP a podrobnejšie opísanú v odôvodneniach 91 až 112. |
| --- | --- |

(132)

Ako sa uvádza v odôvodnení 89, bez ohľadu na negatívny trend spôsobený čínskym dovozom v súvislosti s určitými ukazovateľmi ujmy, usúdilo sa, že celková ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva, nebola značná. Tieto zistenia je však potrebné chápať so zreteľom na výhľadovú analýzu týkajúcu sa vývoja spotreby, dovozu a určitých ukazovateľov ujmy vykonanú za obdobie nasledujúce po OP a podrobnejšie opísanú v odôvodneniach 91 až 112.

| (133) | Ako sa uvádza v odôvodnení 93, z informácií týkajúcich sa posledného z období medzi OP a decembrom 2008 vyplýva, že objem dumpingového dovozu sa v porovnaní s rokom 2007 za posledné dva mesiace roku 2008 nezvýšil, a to aj napriek jasným signálom už klesajúcej spotreby Spoločenstva v mesiacoch november a december 2008. Z toho je zrejmé, že začínajúce znižovanie spotreby nemalo žiadny vplyv na objem dovozu, ktorý dokonca zvýšil svoj podiel na trhu. Nie je dôvod domnievať sa, že v podobnej, dokonca z krátkodobého hľadiska horšej situácii sa tento trend zvráti. |
| --- | --- |

(133)

Ako sa uvádza v odôvodnení 93, z informácií týkajúcich sa posledného z období medzi OP a decembrom 2008 vyplýva, že objem dumpingového dovozu sa v porovnaní s rokom 2007 za posledné dva mesiace roku 2008 nezvýšil, a to aj napriek jasným signálom už klesajúcej spotreby Spoločenstva v mesiacoch november a december 2008. Z toho je zrejmé, že začínajúce znižovanie spotreby nemalo žiadny vplyv na objem dovozu, ktorý dokonca zvýšil svoj podiel na trhu. Nie je dôvod domnievať sa, že v podobnej, dokonca z krátkodobého hľadiska horšej situácii sa tento trend zvráti.

| (134) | Aj keby sa dumpingový dovoz do určitej miery v absolútnom vyjadrení znížil, jeho podiel na trhu, kde sa predpokladá relatívne rýchly pokles, zostane stabilný alebo sa zvýši. Na záver treba povedať, že aj v prípade, že objem čínskeho dovozu by sa začal proporčne znižovať viac ako znižovanie spotreby, usudzuje sa, že samotný významný objem čínskeho tovaru za nízke ceny v situácii klesajúcej spotreby by sa považoval za príčinu ujmy, pretože vyvíja značný negatívny tlak na všeobecnú úroveň cien na trhu. V situácii nadmernej ponuky a keď sa zákazníci snažia znížiť svoje výrobné náklady v záujme udržania konkurencieschopnosti, sa ceny vstupných materiálov pravdepodobne nastavia smerom k ich najnižšej úrovni (čo predstavuje čínsku cenu). Je pravdepodobné, že zohľadňovanie kvality a bezpečnosti dodávky, ktoré doteraz mohlo byť pre výrobné odvetvie Spoločenstva priaznivé, nebude už také dôležité a výrobné odvetvie Spoločenstva bude musieť znížiť svoje ceny vzhľadom na tlak, ktorý na trh budú vyvíjať čínske výrobky za nízke ceny. |
| --- | --- |

(134)

Aj keby sa dumpingový dovoz do určitej miery v absolútnom vyjadrení znížil, jeho podiel na trhu, kde sa predpokladá relatívne rýchly pokles, zostane stabilný alebo sa zvýši. Na záver treba povedať, že aj v prípade, že objem čínskeho dovozu by sa začal proporčne znižovať viac ako znižovanie spotreby, usudzuje sa, že samotný významný objem čínskeho tovaru za nízke ceny v situácii klesajúcej spotreby by sa považoval za príčinu ujmy, pretože vyvíja značný negatívny tlak na všeobecnú úroveň cien na trhu. V situácii nadmernej ponuky a keď sa zákazníci snažia znížiť svoje výrobné náklady v záujme udržania konkurencieschopnosti, sa ceny vstupných materiálov pravdepodobne nastavia smerom k ich najnižšej úrovni (čo predstavuje čínsku cenu). Je pravdepodobné, že zohľadňovanie kvality a bezpečnosti dodávky, ktoré doteraz mohlo byť pre výrobné odvetvie Spoločenstva priaznivé, nebude už také dôležité a výrobné odvetvie Spoločenstva bude musieť znížiť svoje ceny vzhľadom na tlak, ktorý na trh budú vyvíjať čínske výrobky za nízke ceny.

| (135) | Na záver treba povedať, že vzhľadom na to, že hoci výrobné odvetvie Spoločenstva neutrpelo počas posudzovaného obdobia značnú ujmu, ale na konci OP už bolo oslabené (pozri odôvodnenie 89), zdá sa, že existujú všetky podmienky na jej úplné prepuknutie po OP (pozri odôvodnenie 112) a je naplnená aj podmienka hrozby ujmy, ako sa uvádza v odôvodnení 126, sa usudzuje, že existuje príčinná súvislosť medzi bezprostrednou hrozbou dumpingového dovozu z Číny a ujmou, ktorú pravdepodobne utrpí výrobné odvetvie Spoločenstva. |
| --- | --- |

(135)

Na záver treba povedať, že vzhľadom na to, že hoci výrobné odvetvie Spoločenstva neutrpelo počas posudzovaného obdobia značnú ujmu, ale na konci OP už bolo oslabené (pozri odôvodnenie 89), zdá sa, že existujú všetky podmienky na jej úplné prepuknutie po OP (pozri odôvodnenie 112) a je naplnená aj podmienka hrozby ujmy, ako sa uvádza v odôvodnení 126, sa usudzuje, že existuje príčinná súvislosť medzi bezprostrednou hrozbou dumpingového dovozu z Číny a ujmou, ktorú pravdepodobne utrpí výrobné odvetvie Spoločenstva.

3.   Vplyv ostatných faktorov

3.1.   Činnosti dovozu a vývozu výrobného odvetvia Spoločenstva

| (136) | Zistilo sa, že niektorí členovia výrobného odvetvia Spoločenstva dovážali obmedzené množstvá príslušného výrobku z ČĽR a z iných krajín. Tento dovoz (ktorý sa odhaduje na menej než 2 % celkového dovozu z ČĽR) sa uskutočnil na osobitnú žiadosť zákazníkov, ktorí majú záujem buď o výrobky so špecifikáciami, ktoré títo výrobcovia zo Spoločenstva nevyrábajú, alebo o tovar za veľmi nízku cenu. Vzhľadom na veľmi nízke dovezené množstvá sa usudzuje, že tento dovoz sa nemôže považovať za dovoz, ktorý narušuje uvedenú príčinnú súvislosť. |
| --- | --- |

(136)

Zistilo sa, že niektorí členovia výrobného odvetvia Spoločenstva dovážali obmedzené množstvá príslušného výrobku z ČĽR a z iných krajín. Tento dovoz (ktorý sa odhaduje na menej než 2 % celkového dovozu z ČĽR) sa uskutočnil na osobitnú žiadosť zákazníkov, ktorí majú záujem buď o výrobky so špecifikáciami, ktoré títo výrobcovia zo Spoločenstva nevyrábajú, alebo o tovar za veľmi nízku cenu. Vzhľadom na veľmi nízke dovezené množstvá sa usudzuje, že tento dovoz sa nemôže považovať za dovoz, ktorý narušuje uvedenú príčinnú súvislosť.

| (137) | Navyše jedna skupina výrobcov zo Spoločenstva je prepojená s čínskym vyvážajúcim výrobcom prostredníctvom menšinového vlastníckeho podielu. Zistilo sa však, že tento čínsky vyvážajúci výrobca neuskutočňuje nijaký vývozný predaj do Spoločenstva spoločnostiam prepojeným s uvedeným výrobcom zo Spoločenstva. Na základe toho sa usúdilo, že tento menšinový vlastnícky podiel nemá žiadny vplyv na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva a je pravdepodobné, že ani v budúcnosti ho mať nebude. |
| --- | --- |

(137)

Navyše jedna skupina výrobcov zo Spoločenstva je prepojená s čínskym vyvážajúcim výrobcom prostredníctvom menšinového vlastníckeho podielu. Zistilo sa však, že tento čínsky vyvážajúci výrobca neuskutočňuje nijaký vývozný predaj do Spoločenstva spoločnostiam prepojeným s uvedeným výrobcom zo Spoločenstva. Na základe toho sa usúdilo, že tento menšinový vlastnícky podiel nemá žiadny vplyv na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva a je pravdepodobné, že ani v budúcnosti ho mať nebude.

| (138) | Jedna skupina výrobcov zo Spoločenstva doviezla značné množstvá oceľových rúr a rúrok s pôvodom v Argentíne a Mexiku od prepojených spoločností. Tieto výrobky boli väčšinou výrobky vysokej hodnoty, ako napríklad potrubné rúry a OCTG, a predstavovali menej než 10 % výroby tejto skupiny v Spoločenstve. Navyše na základe porovnania podľa jednotlivých modelov sa ukázalo, že tento dovoz nepodhodnocoval predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva. Preto sa usúdilo, že tento dovoz nespôsobil ani v budúcnosti nespôsobí žiadnu ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(138)

Jedna skupina výrobcov zo Spoločenstva doviezla značné množstvá oceľových rúr a rúrok s pôvodom v Argentíne a Mexiku od prepojených spoločností. Tieto výrobky boli väčšinou výrobky vysokej hodnoty, ako napríklad potrubné rúry a OCTG, a predstavovali menej než 10 % výroby tejto skupiny v Spoločenstve. Navyše na základe porovnania podľa jednotlivých modelov sa ukázalo, že tento dovoz nepodhodnocoval predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva. Preto sa usúdilo, že tento dovoz nespôsobil ani v budúcnosti nespôsobí žiadnu ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva.

| (139) | Ako vyplýva z tabuľky uvedenej nižšie, objem vývozného predaja bol v priebehu posudzovaného obdobia stabilný. Preskúmala sa aj vývozná činnosť výrobného odvetvia Spoločenstva a možno vylúčiť, že by prispela k ujme spôsobenej výrobnému odvetviu Spoločenstva. Po prvé počas prešetrovania sa riadne oddelili a preskúmali možné účinky týchto činností. Po druhé, ako sa uvádza v odôvodnení 102, predpokladá sa, že vývoz výrobného odvetvia Spoločenstva v porovnaní s klesajúcou výrobou a predajom na trhu Spoločenstva zostane stabilný, keďže vývoz je zameraný na iné segmenty trhu, ako sa uvádza v odôvodnení 102.









  Výrobné odvetvie Spoločenstva | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predaj na vývoz (v tonách) | 1 651 514 | 1 825 543 | 1 711 165 | 1 646 927 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 111 | 104 | 100 |

(139)

Ako vyplýva z tabuľky uvedenej nižšie, objem vývozného predaja bol v priebehu posudzovaného obdobia stabilný. Preskúmala sa aj vývozná činnosť výrobného odvetvia Spoločenstva a možno vylúčiť, že by prispela k ujme spôsobenej výrobnému odvetviu Spoločenstva. Po prvé počas prešetrovania sa riadne oddelili a preskúmali možné účinky týchto činností. Po druhé, ako sa uvádza v odôvodnení 102, predpokladá sa, že vývoz výrobného odvetvia Spoločenstva v porovnaní s klesajúcou výrobou a predajom na trhu Spoločenstva zostane stabilný, keďže vývoz je zameraný na iné segmenty trhu, ako sa uvádza v odôvodnení 102.

Výrobné odvetvie Spoločenstva

2005

2006

2007

OP

Predaj na vývoz (v tonách)

1 651 514

1 825 543

1 711 165

1 646 927

Index (2005 = 100)

100

111

104

100

3.2.   Dovoz z tretích krajín (Rusko + Ukrajina)

| (140) | Objem dovozu z Ruska aj Ukrajiny sa počas posudzovaného obdobia výrazne znížil, ako vyplýva z ďalej uvedenej tabuľky. Spoločný podiel dovozu z týchto dvoch krajín na trhu klesol z 15,4 % v roku 2005 na 4,4 % počas OP. V tom istom období sa zvýšila priemerná cena tohto predaja o 33 %. Je potrebné poznamenať, že od roku 2006 bol ruský aj ukrajinský dovoz predmetom antidumpingových opatrení (pozri aj odôvodnenie 86). Z tohto dôvodu ceny v ďalej uvedených tabuľkách nie sú skutočné ceny tovaru pri jeho vstupe na trh ES. Ak sa k nim pripočíta uplatniteľné antidumpingové clo, priemerná cena dovozu z Ruska a Ukrajiny sa zvýši na 860 EUR za tonu počas OP. |
| --- | --- |

(140)

Objem dovozu z Ruska aj Ukrajiny sa počas posudzovaného obdobia výrazne znížil, ako vyplýva z ďalej uvedenej tabuľky. Spoločný podiel dovozu z týchto dvoch krajín na trhu klesol z 15,4 % v roku 2005 na 4,4 % počas OP. V tom istom období sa zvýšila priemerná cena tohto predaja o 33 %. Je potrebné poznamenať, že od roku 2006 bol ruský aj ukrajinský dovoz predmetom antidumpingových opatrení (pozri aj odôvodnenie 86). Z tohto dôvodu ceny v ďalej uvedených tabuľkách nie sú skutočné ceny tovaru pri jeho vstupe na trh ES. Ak sa k nim pripočíta uplatniteľné antidumpingové clo, priemerná cena dovozu z Ruska a Ukrajiny sa zvýši na 860 EUR za tonu počas OP.

| (141) | Vzhľadom na jednotný cenový rozdiel medzi priemernou cenou dovozu z ČĽR a dovozu z Ruska a Ukrajiny pri jeho vstupe na trh ES a na skutočnosť, že ruský a ukrajinský dovoz bol jasnou cenovo najbližšou konkurenciou čínskeho dovozu, sa usudzuje, že dramatický pokles podielov na trhu týchto dvoch krajín bol spôsobený skutočnosťou, že v dôsledku uložených antidumpingových ciel bol tento dovoz menej konkurencieschopný ako čínsky dumpingový dovoz, ktorý v dôsledku toho nepriaznivo ovplyvnil predtým dosiahnutý podiel ruského a ukrajinského dovozu na trhu. Okrem toho sa poznamenáva, že tento nepriaznivý vplyv bol už taký výrazný, že akékoľvek zvýšenie podielu čínskeho dovozu na trhu sa dosiahne na úkor jeho najjednoznačnejšieho konkurenta v najbližšom cenovom pásme, ktorým bude výrobné odvetvie Spoločenstva.









  Rusko + Ukrajina | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu (v tonách) | 395 926 | 255 394 | 172 155 | 140 910 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 65 | 43 | 36 |
| Podiel dovozu na trhu | 15,4 % | 9,4 % | 5,5 % | 4,4 % |
| Cena dovozu (v EUR/tona) | 613 | 672 | 777 | 814 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 110 | 127 | 133 |
| Zdroj: Eurostat. |

(141)

Vzhľadom na jednotný cenový rozdiel medzi priemernou cenou dovozu z ČĽR a dovozu z Ruska a Ukrajiny pri jeho vstupe na trh ES a na skutočnosť, že ruský a ukrajinský dovoz bol jasnou cenovo najbližšou konkurenciou čínskeho dovozu, sa usudzuje, že dramatický pokles podielov na trhu týchto dvoch krajín bol spôsobený skutočnosťou, že v dôsledku uložených antidumpingových ciel bol tento dovoz menej konkurencieschopný ako čínsky dumpingový dovoz, ktorý v dôsledku toho nepriaznivo ovplyvnil predtým dosiahnutý podiel ruského a ukrajinského dovozu na trhu. Okrem toho sa poznamenáva, že tento nepriaznivý vplyv bol už taký výrazný, že akékoľvek zvýšenie podielu čínskeho dovozu na trhu sa dosiahne na úkor jeho najjednoznačnejšieho konkurenta v najbližšom cenovom pásme, ktorým bude výrobné odvetvie Spoločenstva.

Rusko + Ukrajina

2005

2006

2007

OP

Objem dovozu (v tonách)

395 926

255 394

172 155

140 910

Index (2005 = 100)

100

65

43

36

Podiel dovozu na trhu

15,4 %

9,4 %

5,5 %

4,4 %

Cena dovozu (v EUR/tona)

613

672

777

814

Index (2005 = 100)

100

110

127

133

Zdroj: Eurostat.

3.3.   Dovoz z ostatných tretích krajín

| (142) | Objem dovozu z ostatných krajín a jeho trhová cena sa od roku 2005 do OP výrazne zvýšili. Jeho podiel na trhu však v priebehu tohto obdobia zostal v zásade stabilný. Z analýzy trhových cien vyplýva, že výrobky s pôvodom v týchto krajinách mali veľmi vysoké ceny v porovnaní s výrobkami vyrobenými a predávanými výrobným odvetvím Spoločenstva a s dumpingovým čínskym dovozom.









  Ostatné tretie krajiny | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentína |
| Objem dovozu (v tonách) | 54 082 | 53 423 | 60 556 | 70 804 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 99 | 112 | 131 |
| Podiel dovozu na trhu | 2,1 % | 2,0 % | 1,9 % | 2,2 % |
| Japonsko |
| Objem dovozu (v tonách) | 40 686 | 61 807 | 45 719 | 41 028 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 152 | 112 | 101 |
| Podiel dovozu na trhu | 1,6 % | 2,3 % | 1,5 % | 1,3 % |
| USA |
| Objem dovozu (v tonách) | 25 866 | 18 006 | 26 875 | 41 226 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 70 | 104 | 159 |
| Podiel dovozu na trhu | 1,0 % | 0,7 % | 0,9 % | 1,3 % |
| Mexiko |
| Objem dovozu (v tonách) | 16 211 | 18 412 | 30 001 | 25 771 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 114 | 185 | 159 |
| Podiel dovozu na trhu | 0,6 % | 0,7 % | 1,0 % | 0,8 % |
| Všetky ostatné |
| Objem dovozu (v tonách) | 63 107 | 64 620 | 77 647 | 90 788 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 102 | 123 | 144 |
| Podiel dovozu na trhu | 2,5 % | 2,4 % | 2,5 % | 2,9 % |
| Ostatné tretie krajiny spolu |
| Objem dovozu (v tonách) | 199 952 | 216 268 | 240 798 | 269 617 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 108 | 120 | 135 |
| Podiel dovozu na trhu | 7,8 % | 8,0 % | 7,6 % | 8,5 % |
| Cena dovozu (v EUR/tona) | 1 332 | 1 911 | 1 875 | 1 709 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 143 | 141 | 128 |
| Zdroj: Eurostat. |

(142)

Objem dovozu z ostatných krajín a jeho trhová cena sa od roku 2005 do OP výrazne zvýšili. Jeho podiel na trhu však v priebehu tohto obdobia zostal v zásade stabilný. Z analýzy trhových cien vyplýva, že výrobky s pôvodom v týchto krajinách mali veľmi vysoké ceny v porovnaní s výrobkami vyrobenými a predávanými výrobným odvetvím Spoločenstva a s dumpingovým čínskym dovozom.

Ostatné tretie krajiny

2005

2006

2007

OP

Argentína

Objem dovozu (v tonách)

54 082

53 423

60 556

70 804

Index (2005 = 100)

100

99

112

131

Podiel dovozu na trhu

2,1 %

2,0 %

1,9 %

2,2 %

Japonsko

Objem dovozu (v tonách)

40 686

61 807

45 719

41 028

Index (2005 = 100)

100

152

112

101

Podiel dovozu na trhu

1,6 %

2,3 %

1,5 %

1,3 %

USA

Objem dovozu (v tonách)

25 866

18 006

26 875

41 226

Index (2005 = 100)

100

70

104

159

Podiel dovozu na trhu

1,0 %

0,7 %

0,9 %

1,3 %

Mexiko

Objem dovozu (v tonách)

16 211

18 412

30 001

25 771

Index (2005 = 100)

100

114

185

159

Podiel dovozu na trhu

0,6 %

0,7 %

1,0 %

0,8 %

Všetky ostatné

Objem dovozu (v tonách)

63 107

64 620

77 647

90 788

Index (2005 = 100)

100

102

123

144

Podiel dovozu na trhu

2,5 %

2,4 %

2,5 %

2,9 %

Ostatné tretie krajiny spolu

Objem dovozu (v tonách)

199 952

216 268

240 798

269 617

Index (2005 = 100)

100

108

120

135

Podiel dovozu na trhu

7,8 %

8,0 %

7,6 %

8,5 %

Cena dovozu (v EUR/tona)

1 332

1 911

1 875

1 709

Index (2005 = 100)

100

143

141

128

Zdroj: Eurostat.

| (143) | Ceny dovozu z Argentíny a Mexika boli v priemere výrazne vyššie ako priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva. Ako sa uvádza v odôvodnení 138, ceny z Argentíny a Mexika nepodhodnocovali ceny výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(143)

Ceny dovozu z Argentíny a Mexika boli v priemere výrazne vyššie ako priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva. Ako sa uvádza v odôvodnení 138, ceny z Argentíny a Mexika nepodhodnocovali ceny výrobného odvetvia Spoločenstva.

| (144) | Dovoz z Japonska a USA sa tiež uskutočnil v priemere za ceny výrazne vyššie ako priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva. Navyše tento dovoz nezískal žiadny podiel na trhu. Z tohto dôvodu sa ani tento dovoz nepokladá za možný zdroj ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(144)

Dovoz z Japonska a USA sa tiež uskutočnil v priemere za ceny výrazne vyššie ako priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva. Navyše tento dovoz nezískal žiadny podiel na trhu. Z tohto dôvodu sa ani tento dovoz nepokladá za možný zdroj ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Spoločenstva.

| (145) | Dovoz zo všetkých ostatných krajín sa uskutočňuje v objemoch, ktoré sú také nízke, že sa nemôžu považovať za príčinu ujmy. Dospelo sa preto k záveru, že dovoz z iných zdrojov, ako je Čína, nespôsobil výrobnému odvetviu Spoločenstva žiadnu ujmu a nie je dôvod domnievať sa, že by mohol prípadne prispieť k ujme v blízkej budúcnosti. |
| --- | --- |

(145)

Dovoz zo všetkých ostatných krajín sa uskutočňuje v objemoch, ktoré sú také nízke, že sa nemôžu považovať za príčinu ujmy. Dospelo sa preto k záveru, že dovoz z iných zdrojov, ako je Čína, nespôsobil výrobnému odvetviu Spoločenstva žiadnu ujmu a nie je dôvod domnievať sa, že by mohol prípadne prispieť k ujme v blízkej budúcnosti.

3.4.   Konkurencia zo strany ostatných výrobcov zo Spoločenstva

| (146) | Nie je dôvod domnievať sa, že ostatní výrobcovia zo Spoločenstva, ktorí podnet nepodporujú aktívne, počas OP zaznamenali výrazne odlišný vývoj než výrobné odvetvie Spoločenstva alebo že budú čeliť inému vývoju v blízkej budúcnosti. Nič nesvedčí o tom, že správanie týchto výrobcov môže byť príčinou ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Spoločenstva v dohľadnej budúcnosti. |
| --- | --- |

(146)

Nie je dôvod domnievať sa, že ostatní výrobcovia zo Spoločenstva, ktorí podnet nepodporujú aktívne, počas OP zaznamenali výrazne odlišný vývoj než výrobné odvetvie Spoločenstva alebo že budú čeliť inému vývoju v blízkej budúcnosti. Nič nesvedčí o tom, že správanie týchto výrobcov môže byť príčinou ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Spoločenstva v dohľadnej budúcnosti.

3.5.   Výrobné náklady (suroviny)

| (147) | Ako bolo uvedené v odôvodnení 80, výrobné odvetvie Spoločenstva bolo schopné zohľadniť zvýšenie nákladov, ku ktorému došlo počas posudzovaného obdobia, primeraným zvýšením predajných cien. Pokiaľ ide o obdobie od roku 2005 do OP, dá sa teda povedať, že výrobné odvetvie Spoločenstva preukázalo schopnosť efektívne fungovať za normálnych podmienok a reagovať primeraným spôsobom na zmeny jeho nákupných cien. |
| --- | --- |

(147)

Ako bolo uvedené v odôvodnení 80, výrobné odvetvie Spoločenstva bolo schopné zohľadniť zvýšenie nákladov, ku ktorému došlo počas posudzovaného obdobia, primeraným zvýšením predajných cien. Pokiaľ ide o obdobie od roku 2005 do OP, dá sa teda povedať, že výrobné odvetvie Spoločenstva preukázalo schopnosť efektívne fungovať za normálnych podmienok a reagovať primeraným spôsobom na zmeny jeho nákupných cien.

| (148) | Ako sa uvádza v odôvodnení 107, náklady sa výrazne zvýšili v období nasledujúcom po OP a naďalej sa predpokladá ich zvyšovanie v ďalšom období. Je to hlavne z dôvodu predpokladaného zvýšenia v relatívnom vyjadrení pevných nákladov vzhľadom na znížené využitie kapacity. Malo by sa v každom prípade zvážiť, že zvýšenie celkových priemerných nákladov výrobného odvetvia Spoločenstva môže byť spôsobené aj zmenou v sortimente výrobkov, ku ktorej by výrobné odvetvie Spoločenstva mohlo byť donútené z dôvodu značného nepriaznivého tlaku vyvíjaného určitými čínskymi dumpingovými typmi výrobkov. |
| --- | --- |

(148)

Ako sa uvádza v odôvodnení 107, náklady sa výrazne zvýšili v období nasledujúcom po OP a naďalej sa predpokladá ich zvyšovanie v ďalšom období. Je to hlavne z dôvodu predpokladaného zvýšenia v relatívnom vyjadrení pevných nákladov vzhľadom na znížené využitie kapacity. Malo by sa v každom prípade zvážiť, že zvýšenie celkových priemerných nákladov výrobného odvetvia Spoločenstva môže byť spôsobené aj zmenou v sortimente výrobkov, ku ktorej by výrobné odvetvie Spoločenstva mohlo byť donútené z dôvodu značného nepriaznivého tlaku vyvíjaného určitými čínskymi dumpingovými typmi výrobkov.

| (149) | Ako sa uvádza v odôvodnení 105, vzhľadom na vysoké podhodnotenie môže byť trh s určitými typmi výrobkov výrazne zúžený alebo pre výrobné odvetvie Spoločenstva úplne uzavretý, na základe čoho bude musieť výrobné odvetvie Spoločenstva zmeniť výrobu na výrobu typov, ktoré majú vyššiu predajnú cenu a zároveň proporčne vyššie výrobné náklady. Zdá sa však, že na rozdiel od vývoja počas analyzovaného obdobia už výrobné odvetvie Spoločenstva nemá vzhľadom na tlak vyvíjaný čínskym dovozom vo forme straty podielov na trhu a zníženia predajnej ceny dostatočné prostriedky na to, aby premietlo zvýšenie nákladov do zodpovedajúceho zvýšenia predajných cien. |
| --- | --- |

(149)

Ako sa uvádza v odôvodnení 105, vzhľadom na vysoké podhodnotenie môže byť trh s určitými typmi výrobkov výrazne zúžený alebo pre výrobné odvetvie Spoločenstva úplne uzavretý, na základe čoho bude musieť výrobné odvetvie Spoločenstva zmeniť výrobu na výrobu typov, ktoré majú vyššiu predajnú cenu a zároveň proporčne vyššie výrobné náklady. Zdá sa však, že na rozdiel od vývoja počas analyzovaného obdobia už výrobné odvetvie Spoločenstva nemá vzhľadom na tlak vyvíjaný čínskym dovozom vo forme straty podielov na trhu a zníženia predajnej ceny dostatočné prostriedky na to, aby premietlo zvýšenie nákladov do zodpovedajúceho zvýšenia predajných cien.

3.6.   Nepriaznivý vývoj na trhu Spoločenstva s bezšvovými rúrami a rúrkami z dôvodu hospodárskej krízy

| (150) | Pokiaľ ide o pravdepodobné účinky vo forme poklesu spotreby a zníženia dopytu, bude to určite mať vplyv na celkovú výkonnosť výrobného odvetvia Spoločenstva. Význam tohto pravdepodobného nepriaznivého vplyvu však bude závisieť od vývoja podielu čínskeho dovozu na trhu. Ak by aj bolo možné považovať hospodársku krízu sa možnú príčinu ujmy v období od novembra 2008, týmto sa v žiadnom prípade nemôžu zmierniť poškodzujúce účinky vyplývajúce z existencie značných množstiev dumpingového čínskeho dovozu za veľmi nízke ceny na trhu ES. Napríklad aj v situácii klesajúcich objemov by výrobné odvetvie Spoločenstva mohlo byť schopné udržať primeranú úroveň cien, a teda obmedziť negatívne účinky poklesu spotreby, ak by neexistovala nekalá súťaž v podobe čínskeho dumpingového tovaru za veľmi nízke ceny, ktorá zníži celkovú úroveň cien na trhu. Z tohto dôvodu sa hospodárska kríza nemôže považovať za možnú príčinu narušenia príčinnej súvislosti medzi hrozbou ujmy a čínskym dumpingovým dovozom. |
| --- | --- |

(150)

Pokiaľ ide o pravdepodobné účinky vo forme poklesu spotreby a zníženia dopytu, bude to určite mať vplyv na celkovú výkonnosť výrobného odvetvia Spoločenstva. Význam tohto pravdepodobného nepriaznivého vplyvu však bude závisieť od vývoja podielu čínskeho dovozu na trhu. Ak by aj bolo možné považovať hospodársku krízu sa možnú príčinu ujmy v období od novembra 2008, týmto sa v žiadnom prípade nemôžu zmierniť poškodzujúce účinky vyplývajúce z existencie značných množstiev dumpingového čínskeho dovozu za veľmi nízke ceny na trhu ES. Napríklad aj v situácii klesajúcich objemov by výrobné odvetvie Spoločenstva mohlo byť schopné udržať primeranú úroveň cien, a teda obmedziť negatívne účinky poklesu spotreby, ak by neexistovala nekalá súťaž v podobe čínskeho dumpingového tovaru za veľmi nízke ceny, ktorá zníži celkovú úroveň cien na trhu. Z tohto dôvodu sa hospodárska kríza nemôže považovať za možnú príčinu narušenia príčinnej súvislosti medzi hrozbou ujmy a čínskym dumpingovým dovozom.

4.   Záver týkajúci sa príčinných súvislostí

| (151) | Z časovej zhody medzi zvýšením dumpingového dovozu z ČĽR, zvýšením podielov na trhu a zisteným podhodnocovaním na jednej strane a existenciou všetkých náznakov smerujúcich k zjavnej a bezprostrednej hrozbe ujmy, ktorá spôsobí značné zhoršenie hospodárskej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva, na druhej strane vyplýva, že dumpingový dovoz bude príčinou značnej ujmy, ktorú utrpí výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia v prípade neprijatia žiadneho ochranného opatrenia v súvislosti s týmto dovozom. |
| --- | --- |

(151)

Z časovej zhody medzi zvýšením dumpingového dovozu z ČĽR, zvýšením podielov na trhu a zisteným podhodnocovaním na jednej strane a existenciou všetkých náznakov smerujúcich k zjavnej a bezprostrednej hrozbe ujmy, ktorá spôsobí značné zhoršenie hospodárskej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva, na druhej strane vyplýva, že dumpingový dovoz bude príčinou značnej ujmy, ktorú utrpí výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia v prípade neprijatia žiadneho ochranného opatrenia v súvislosti s týmto dovozom.

| (152) | Ostatné faktory boli predmetom analýz, ale nezistilo sa, že by boli určujúcim dôvodom ujmy, ktorá bude pravdepodobne spôsobená. Konkrétne ani dovoz z ostatných krajín, ani náklady, ani všeobecné zníženie dopytu po príslušnom výrobku z dôvodu hospodárskej krízy nemôžu nijako zmierniť potenciálne narúšajúci vplyv hrozby, ktorú predstavuje čínsky dovoz, na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(152)

Ostatné faktory boli predmetom analýz, ale nezistilo sa, že by boli určujúcim dôvodom ujmy, ktorá bude pravdepodobne spôsobená. Konkrétne ani dovoz z ostatných krajín, ani náklady, ani všeobecné zníženie dopytu po príslušnom výrobku z dôvodu hospodárskej krízy nemôžu nijako zmierniť potenciálne narúšajúci vplyv hrozby, ktorú predstavuje čínsky dovoz, na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva.

| (153) | Na základe už uvedenej analýzy, ktorá dôkladne odlíšila a oddelila vplyv všetkých známych faktorov, ktoré mali alebo pravdepodobne budú mať vplyv na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva od pravdepodobného poškodzujúceho vplyvu dumpingového dovozu, sa dospelo k záveru, že dovoz z ČĽR predstavuje bezprostrednú hrozbu pre výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 3 ods. 6 a článku 3 ods. 9 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(153)

Na základe už uvedenej analýzy, ktorá dôkladne odlíšila a oddelila vplyv všetkých známych faktorov, ktoré mali alebo pravdepodobne budú mať vplyv na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva od pravdepodobného poškodzujúceho vplyvu dumpingového dovozu, sa dospelo k záveru, že dovoz z ČĽR predstavuje bezprostrednú hrozbu pre výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 3 ods. 6 a článku 3 ods. 9 základného nariadenia.

G.   ZÁUJEM SPOLOČENSTVA

| (154) | Komisia skúmala, či napriek záverom týkajúcim sa dumpingu, ujmy, hrozby ujmy a príčinných súvislostí neexistujú presvedčivé dôkazy, ktoré by viedli k záveru, že v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Spoločenstva, aby sa prijali opatrenia. S týmto cieľom a v súlade s článkom 21 ods. 1 základného nariadenia Komisia zvážila pravdepodobný vplyv opatrení na všetky zúčastnené strany, ako aj pravdepodobné dôsledky neprijatia opatrení. |
| --- | --- |

(154)

Komisia skúmala, či napriek záverom týkajúcim sa dumpingu, ujmy, hrozby ujmy a príčinných súvislostí neexistujú presvedčivé dôkazy, ktoré by viedli k záveru, že v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Spoločenstva, aby sa prijali opatrenia. S týmto cieľom a v súlade s článkom 21 ods. 1 základného nariadenia Komisia zvážila pravdepodobný vplyv opatrení na všetky zúčastnené strany, ako aj pravdepodobné dôsledky neprijatia opatrení.

1.   Záujem výrobného odvetvia Spoločenstva

| (155) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti by sa mali na dovoz z ČĽR uložiť opatrenia. Očakáva sa, že uloženie týchto opatrení by viedlo k zvýšeniu cien z tejto krajiny a poskytlo by výrobnému odvetviu Spoločenstva príležitosť na zlepšenie jeho situácie prostredníctvom zachovania dostatočnej úrovne objemu výroby, predaja, a teda podielu na trhu. V prípade neprijatia opatrení sa očakáva, že v situácii poklesu spotreby by dovoz z ČĽR bol naďalej za veľmi nízke ceny a na základe toho by sa zvýšil jeho podiel na trhu a došlo by k nepriaznivému vplyvu na celkovú úroveň cien na trhu. V takejto situácii výrobné odvetvie Spoločenstva čelí bezprostrednej hrozbe ujmy v dôsledku straty objemu spôsobenej čínskym dovozom a možnému poklesu ceny v dôsledku nepriaznivého tlaku vyvíjaného na trhové ceny na základe narastajúceho množstva čínskeho dovozu na trhu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(155)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti by sa mali na dovoz z ČĽR uložiť opatrenia. Očakáva sa, že uloženie týchto opatrení by viedlo k zvýšeniu cien z tejto krajiny a poskytlo by výrobnému odvetviu Spoločenstva príležitosť na zlepšenie jeho situácie prostredníctvom zachovania dostatočnej úrovne objemu výroby, predaja, a teda podielu na trhu. V prípade neprijatia opatrení sa očakáva, že v situácii poklesu spotreby by dovoz z ČĽR bol naďalej za veľmi nízke ceny a na základe toho by sa zvýšil jeho podiel na trhu a došlo by k nepriaznivému vplyvu na celkovú úroveň cien na trhu. V takejto situácii výrobné odvetvie Spoločenstva čelí bezprostrednej hrozbe ujmy v dôsledku straty objemu spôsobenej čínskym dovozom a možnému poklesu ceny v dôsledku nepriaznivého tlaku vyvíjaného na trhové ceny na základe narastajúceho množstva čínskeho dovozu na trhu Spoločenstva.

2.   Záujem ostatných výrobcov zo Spoločenstva

| (156) | Nič nesvedčí o tom, že by bol záujem ostatných výrobcov zo Spoločenstva, ktorí nepodporujú podnet aktívne, odlišný od záujmu, ktorý uviedlo výrobné odvetvie Spoločenstva. Podľa dostupných informácií v skutočnosti neexistuje dôvod, prečo by sa analýza vykonaná v súvislosti s výrobným odvetvím Spoločenstva nemohla rovnako uplatňovať na tieto ostatné spoločnosti. |
| --- | --- |

(156)

Nič nesvedčí o tom, že by bol záujem ostatných výrobcov zo Spoločenstva, ktorí nepodporujú podnet aktívne, odlišný od záujmu, ktorý uviedlo výrobné odvetvie Spoločenstva. Podľa dostupných informácií v skutočnosti neexistuje dôvod, prečo by sa analýza vykonaná v súvislosti s výrobným odvetvím Spoločenstva nemohla rovnako uplatňovať na tieto ostatné spoločnosti.

3.   Záujem neprepojených dovozcov v Spoločenstve

| (157) | Len šesť dovozcov spolupracovalo pri prešetrovaní. Iba jeden dovozca, ktorý predstavuje približne 1,5 % celkového čínskeho dovozu do ES, nakupuje výlučne z Číny. Tento dovozca má ziskovosť menej ako 5 % a je jediný, ktorý vyjadril jednoznačný nesúhlas s možným uložením opatrení. Malo by sa však poznamenať, že počas OP príslušný výrobok predstavoval menej než 10 % z obratu tejto spoločnosti. Okrem toho, keďže antidumpingové clá sa uložia na všetkých čínskych výrobcov, je pravdepodobné, že tento dovozca bude schopný preniesť zvýšenie nákladov na svojich zákazníkov, keďže jeho priami konkurenti budú rovnako zasiahnutí. Všetci ostatní spolupracujúci dovozcovia tiež nakupujú z iných zdrojov vrátane výrobného odvetvia Spoločenstva (výrobné odvetvie Spoločenstva využívajú ako zdroj na 25 % až 95 % svojich potrieb) a ich ziskovosť je omnoho vyššia. |
| --- | --- |

(157)

Len šesť dovozcov spolupracovalo pri prešetrovaní. Iba jeden dovozca, ktorý predstavuje približne 1,5 % celkového čínskeho dovozu do ES, nakupuje výlučne z Číny. Tento dovozca má ziskovosť menej ako 5 % a je jediný, ktorý vyjadril jednoznačný nesúhlas s možným uložením opatrení. Malo by sa však poznamenať, že počas OP príslušný výrobok predstavoval menej než 10 % z obratu tejto spoločnosti. Okrem toho, keďže antidumpingové clá sa uložia na všetkých čínskych výrobcov, je pravdepodobné, že tento dovozca bude schopný preniesť zvýšenie nákladov na svojich zákazníkov, keďže jeho priami konkurenti budú rovnako zasiahnutí. Všetci ostatní spolupracujúci dovozcovia tiež nakupujú z iných zdrojov vrátane výrobného odvetvia Spoločenstva (výrobné odvetvie Spoločenstva využívajú ako zdroj na 25 % až 95 % svojich potrieb) a ich ziskovosť je omnoho vyššia.

4.   Záujem používateľov

| (158) | Iba jeden z piatich spolupracujúcich používateľov nakupuje od Číny (približne 20 % objemu nákupu, pre zvyšok je zdrojom väčšinou výrobné odvetvie Spoločenstva) a tvrdí, že uloženie opatrení by malo značný vplyv na jeho činnosť. Ziskovosť tejto spoločnosti v súvislosti s výrobkami obsahujúcimi daný výrobok je však veľmi vysoká na úrovni viac než 10 %. Na základe výpočtov sa ukázalo, že aj v najhoršom prípade, t. j. ak by sa všetok čínsky materiál nakupoval za ceny výrobného odvetvia Spoločenstva a žiadne zvýšenie cien by nebolo možné preniesť na zákazníkov, vplyv na ziskovosť tohto používateľa by bol zanedbateľný (približne 1 % obratu). Usudzuje sa teda, že možné uloženie opatrení by nijako vážne neovplyvnilo záujmy tohto používateľa. |
| --- | --- |

(158)

Iba jeden z piatich spolupracujúcich používateľov nakupuje od Číny (približne 20 % objemu nákupu, pre zvyšok je zdrojom väčšinou výrobné odvetvie Spoločenstva) a tvrdí, že uloženie opatrení by malo značný vplyv na jeho činnosť. Ziskovosť tejto spoločnosti v súvislosti s výrobkami obsahujúcimi daný výrobok je však veľmi vysoká na úrovni viac než 10 %. Na základe výpočtov sa ukázalo, že aj v najhoršom prípade, t. j. ak by sa všetok čínsky materiál nakupoval za ceny výrobného odvetvia Spoločenstva a žiadne zvýšenie cien by nebolo možné preniesť na zákazníkov, vplyv na ziskovosť tohto používateľa by bol zanedbateľný (približne 1 % obratu). Usudzuje sa teda, že možné uloženie opatrení by nijako vážne neovplyvnilo záujmy tohto používateľa.

5.   Záver týkajúci sa záujmu Spoločenstva

| (159) | Na záver treba povedať, že sa očakáva, že uloženie opatrení na dovoz z ČĽR by v situácii klesajúcej spotreby nemalo vplyv, pokiaľ ide o objem ponúkaný na trhu ES, pre ktorý existuje dostatočná výrobná kapacita výrobného odvetvia Spoločenstva. Z hľadiska bezpečnosti dodávky sa preto nepredpokladajú negatívne účinky (pripomína sa, že dovážané typy výrobkov vyrába aj výrobné odvetvie Spoločenstva). Z analýzy tiež vyplýva, že neexistujú žiadne zásadné záujmy dovozcov alebo používateľov, ktoré by boli ohrozené v prípade uloženia opatrení, a relatívne nízka spolupráca dovozcov a používateľov v tomto prípade toto zistenie potvrdzuje. |
| --- | --- |

(159)

Na záver treba povedať, že sa očakáva, že uloženie opatrení na dovoz z ČĽR by v situácii klesajúcej spotreby nemalo vplyv, pokiaľ ide o objem ponúkaný na trhu ES, pre ktorý existuje dostatočná výrobná kapacita výrobného odvetvia Spoločenstva. Z hľadiska bezpečnosti dodávky sa preto nepredpokladajú negatívne účinky (pripomína sa, že dovážané typy výrobkov vyrába aj výrobné odvetvie Spoločenstva). Z analýzy tiež vyplýva, že neexistujú žiadne zásadné záujmy dovozcov alebo používateľov, ktoré by boli ohrozené v prípade uloženia opatrení, a relatívne nízka spolupráca dovozcov a používateľov v tomto prípade toto zistenie potvrdzuje.

H.   NÁVRH DOČASNÝCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATRENÍ

| (160) | Vzhľadom na závery týkajúce sa dumpingu, ujmy, hrozby ujmy, príčinných súvislostí a záujmu Spoločenstva, ku ktorým sa dospelo, by sa mali uložiť dočasné opatrenia na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR s cieľom zabrániť vzniku značnej ujmy výrobnému odvetviu Spoločenstva v dôsledku dumpingového dovozu, ktorá hrozí a ku ktorej v prípade neprijatia opatrení dôjde. |
| --- | --- |

(160)

Vzhľadom na závery týkajúce sa dumpingu, ujmy, hrozby ujmy, príčinných súvislostí a záujmu Spoločenstva, ku ktorým sa dospelo, by sa mali uložiť dočasné opatrenia na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR s cieľom zabrániť vzniku značnej ujmy výrobnému odvetviu Spoločenstva v dôsledku dumpingového dovozu, ktorá hrozí a ku ktorej v prípade neprijatia opatrení dôjde.

1.   Úroveň odstránenia ujmy

| (161) | Dočasné opatrenia na dovoz s pôvodom v ČĽR by mali byť na úrovni postačujúcej na odstránenie hrozby ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Spoločenstva dumpingovým dovozom, a to bez prekročenia zisteného dumpingového rozpätia. Pri výpočte výšky cla potrebného na odstránenie účinkov poškodzujúceho dumpingu sa zvyčajne usudzuje, že akékoľvek opatrenia by mali umožniť, aby výrobné odvetvie Spoločenstva mohlo pokryť svoje náklady a celkovo dosiahnuť zisk pred zdanením, ktorý by bolo možné primerane dosiahnuť za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. ak by neexistoval dumpingový dovoz. |
| --- | --- |

(161)

Dočasné opatrenia na dovoz s pôvodom v ČĽR by mali byť na úrovni postačujúcej na odstránenie hrozby ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Spoločenstva dumpingovým dovozom, a to bez prekročenia zisteného dumpingového rozpätia. Pri výpočte výšky cla potrebného na odstránenie účinkov poškodzujúceho dumpingu sa zvyčajne usudzuje, že akékoľvek opatrenia by mali umožniť, aby výrobné odvetvie Spoločenstva mohlo pokryť svoje náklady a celkovo dosiahnuť zisk pred zdanením, ktorý by bolo možné primerane dosiahnuť za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. ak by neexistoval dumpingový dovoz.

| (162) | Výrobné odvetvie Spoločenstva tvrdilo, že ak by neexistoval poškodzujúci dumping, na zabezpečenie normálnych podmienok hospodárskej súťaže na trhu Spoločenstva by bolo potrebné ziskové rozpätie na úrovni 12 %. Združenie čínskych vývozcov pripustilo, že zisk na úrovni 8 % sa môže za určitých okolností považovať za primerané ziskové rozpätie. |
| --- | --- |

(162)

Výrobné odvetvie Spoločenstva tvrdilo, že ak by neexistoval poškodzujúci dumping, na zabezpečenie normálnych podmienok hospodárskej súťaže na trhu Spoločenstva by bolo potrebné ziskové rozpätie na úrovni 12 %. Združenie čínskych vývozcov pripustilo, že zisk na úrovni 8 % sa môže za určitých okolností považovať za primerané ziskové rozpätie.

| (163) | Prešetrovanie vychádzajúce z hrozby ujmy si nevyhnutne vyžaduje väčší počet posúdení a predpovedí, než je prešetrovanie založené na značnej ujme v OP. Dôvodom je skutočnosť, že v rámci konceptu hrozby ujmy sa nevyhnutne predpokladá, že sa vykoná prognóza o budúcej materializácii ujmy, ku ktorej nedošlo počas OP. V takejto neistej situácii sa za obozretnejší prístup považuje dočasné použitie ziskového rozpätia, ktoré bolo stanovené v rámci posledného konania týkajúceho sa toho istého výrobku (6), t. j. 3 %. Uznáva sa však, že táto otázka sa bude musieť podrobnejšie preskúmať v konečnej fáze, keď bude možné zhromaždiť viac dôkazov v súvislosti s predpokladanou ujmou. |
| --- | --- |

(163)

Prešetrovanie vychádzajúce z hrozby ujmy si nevyhnutne vyžaduje väčší počet posúdení a predpovedí, než je prešetrovanie založené na značnej ujme v OP. Dôvodom je skutočnosť, že v rámci konceptu hrozby ujmy sa nevyhnutne predpokladá, že sa vykoná prognóza o budúcej materializácii ujmy, ku ktorej nedošlo počas OP. V takejto neistej situácii sa za obozretnejší prístup považuje dočasné použitie ziskového rozpätia, ktoré bolo stanovené v rámci posledného konania týkajúceho sa toho istého výrobku (6), t. j. 3 %. Uznáva sa však, že táto otázka sa bude musieť podrobnejšie preskúmať v konečnej fáze, keď bude možné zhromaždiť viac dôkazov v súvislosti s predpokladanou ujmou.

| (164) | Vzhľadom na uvedené potrebné zvýšenie cien bolo teda stanovené na základe porovnania vážených priemerných dovozných cien stanovených pre výpočty cenového podhodnotenia na rovnakej úrovni obchodu s cenou, ktorá nespôsobuje ujmu, výrobkov predávaných výrobným odvetvím Spoločenstva na trhu Spoločenstva, stanovenou, ako je uvedené v odôvodnení 162. |
| --- | --- |

(164)

Vzhľadom na uvedené potrebné zvýšenie cien bolo teda stanovené na základe porovnania vážených priemerných dovozných cien stanovených pre výpočty cenového podhodnotenia na rovnakej úrovni obchodu s cenou, ktorá nespôsobuje ujmu, výrobkov predávaných výrobným odvetvím Spoločenstva na trhu Spoločenstva, stanovenou, ako je uvedené v odôvodnení 162.

| (165) | Rozdiel vyplývajúci z porovnania uvedeného v odôvodnení 163 sa potom vyjadril ako percentuálny podiel celkovej dovoznej hodnoty CIF stanovenej pre OP. Vzhľadom na to, že dvom zo spolupracujúcich čínskych výrobcov bolo udelené IZ, a vzhľadom na nízku úroveň spolupráce dočasná jednotná celoštátna úroveň odstránenia ujmy sa vypočítala ako najvyššie rozpätia ujmy zistené v súvislosti s reprezentatívnymi typmi výrobkov predávaných vyvážajúcim výrobcom z krajiny s iným ako trhovým hospodárstvom. |
| --- | --- |

(165)

Rozdiel vyplývajúci z porovnania uvedeného v odôvodnení 163 sa potom vyjadril ako percentuálny podiel celkovej dovoznej hodnoty CIF stanovenej pre OP. Vzhľadom na to, že dvom zo spolupracujúcich čínskych výrobcov bolo udelené IZ, a vzhľadom na nízku úroveň spolupráce dočasná jednotná celoštátna úroveň odstránenia ujmy sa vypočítala ako najvyššie rozpätia ujmy zistené v súvislosti s reprezentatívnymi typmi výrobkov predávaných vyvážajúcim výrobcom z krajiny s iným ako trhovým hospodárstvom.

| (166) | Takto stanovené rozpätie ujmy pre ČĽR bolo omnoho nižšie než zistené dumpingové rozpätie.






  Názov spoločnosti | Rozpätie ujmy |
| --- | --- | --- |
| Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd | 15,6 % |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd | 15,1 % |
| Ostatné spolupracujúce spoločnosti | 22,3 % |
| Všetky ostatné spoločnosti | 24,2 % |

(166)

Takto stanovené rozpätie ujmy pre ČĽR bolo omnoho nižšie než zistené dumpingové rozpätie.

Názov spoločnosti

Rozpätie ujmy

Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd

15,6 %

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd

15,1 %

Ostatné spolupracujúce spoločnosti

22,3 %

Všetky ostatné spoločnosti

24,2 %

2.   Dočasné opatrenia

| (167) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti a v súlade s článkom 7 ods. 2 základného rozhodnutia sa usudzuje, že dočasné antidumpingové clo by sa malo uložiť na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR na úrovni najnižších zistených rozpätí dumpingu a ujmy v súlade s pravidlom nižšieho cla, ktoré vo všetkých prípadoch predstavuje rozpätie ujmy. |
| --- | --- |

(167)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti a v súlade s článkom 7 ods. 2 základného rozhodnutia sa usudzuje, že dočasné antidumpingové clo by sa malo uložiť na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR na úrovni najnižších zistených rozpätí dumpingu a ujmy v súlade s pravidlom nižšieho cla, ktoré vo všetkých prípadoch predstavuje rozpätie ujmy.

| (168) | Na základe uvedeného navrhované colné sadzby sú tieto:






  Spoločnosť | Antidumpingové clo (%) |
| --- | --- | --- |
| Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd | 15,6 % |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd | 15,1 % |
| Ostatné spolupracujúce spoločnosti | 22,3 % |
| Všetky ostatné spoločnosti | 24,2 % |

(168)

Na základe uvedeného navrhované colné sadzby sú tieto:

Spoločnosť

Antidumpingové clo (%)

Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd

15,6 %

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd

15,1 %

Ostatné spolupracujúce spoločnosti

22,3 %

Všetky ostatné spoločnosti

24,2 %

| (169) | Sadzby individuálneho antidumpingového cla pre spoločnosti uvedené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení súčasného prešetrovania. Odrážajú preto situáciu v týchto spoločnostiach zistenú počas uvedeného prešetrovania. Tieto sadzby cla (na rozdiel od celoštátneho cla vzťahujúceho sa na „všetky ostatné spoločnosti“) sa preto vzťahujú výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v príslušnej krajine a vyrábaných spoločnosťami, čiže uvedenými osobitnými právnickými osobami. Na dovoz výrobkov vyrobených akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a adresa nie sú osobitne uvedené v normatívnych ustanoveniach tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s konkrétne uvedenými subjektmi, sa nemôžu využiť tieto sadzby a platí pre ne sadzba cla uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“. |
| --- | --- |

(169)

Sadzby individuálneho antidumpingového cla pre spoločnosti uvedené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení súčasného prešetrovania. Odrážajú preto situáciu v týchto spoločnostiach zistenú počas uvedeného prešetrovania. Tieto sadzby cla (na rozdiel od celoštátneho cla vzťahujúceho sa na „všetky ostatné spoločnosti“) sa preto vzťahujú výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v príslušnej krajine a vyrábaných spoločnosťami, čiže uvedenými osobitnými právnickými osobami. Na dovoz výrobkov vyrobených akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a adresa nie sú osobitne uvedené v normatívnych ustanoveniach tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s konkrétne uvedenými subjektmi, sa nemôžu využiť tieto sadzby a platí pre ne sadzba cla uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“.

| (170) | Každú žiadosť o uplatňovanie týchto sadzieb individuálneho antidumpingového cla pre spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných alebo predajných subjektov) je potrebné bezodkladne predložiť Komisii (7) spolu so všetkými náležitými informáciami, najmä pokiaľ ide o všetky zmeny v činnosti spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a predajom na vývoz, napr. v súvislosti so zmenou názvu alebo so zmenou výrobných alebo predajných subjektov. Nariadenie sa podľa potreby zmení a doplní aktualizovaním zoznamu spoločností využívajúcich individuálne colné sadzby. |
| --- | --- |

(170)

Každú žiadosť o uplatňovanie týchto sadzieb individuálneho antidumpingového cla pre spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných alebo predajných subjektov) je potrebné bezodkladne predložiť Komisii (7) spolu so všetkými náležitými informáciami, najmä pokiaľ ide o všetky zmeny v činnosti spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a predajom na vývoz, napr. v súvislosti so zmenou názvu alebo so zmenou výrobných alebo predajných subjektov. Nariadenie sa podľa potreby zmení a doplní aktualizovaním zoznamu spoločností využívajúcich individuálne colné sadzby.

| (171) | V záujme riadneho uplatňovania antidumpingového cla by sa úroveň zostatkového cla mala uplatňovať nielen na nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ale aj na tých výrobcov, ktorí počas OP nerealizovali žiadny vývoz do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(171)

V záujme riadneho uplatňovania antidumpingového cla by sa úroveň zostatkového cla mala uplatňovať nielen na nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ale aj na tých výrobcov, ktorí počas OP nerealizovali žiadny vývoz do Spoločenstva.

I.   ZÁVEREČNÉ USTANOVENIE

| (172) | V záujme riadneho úradného postupu by sa malo stanoviť obdobie, počas ktorého môžu zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v rámci časovej lehoty uvedenej v oznámení o začatí konania, vyjadriť svoje názory v písomnej podobe a podať žiadosť o vypočutie. Okrem toho je potrebné uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia ciel na účely tohto dokumentu sú dočasné a môžu sa znova zvážiť na účely akýchkoľvek konečných opatrení, |
| --- | --- |

(172)

V záujme riadneho úradného postupu by sa malo stanoviť obdobie, počas ktorého môžu zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v rámci časovej lehoty uvedenej v oznámení o začatí konania, vyjadriť svoje názory v písomnej podobe a podať žiadosť o vypočutie. Okrem toho je potrebné uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia ciel na účely tohto dokumentu sú dočasné a môžu sa znova zvážiť na účely akýchkoľvek konečných opatrení,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Týmto sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, ktoré majú kruhový prierez s vonkajším priemerom nepresahujúcim 406,4 mm a ktorých hodnota uhlíkového ekvivalentu (CEV) by podľa výpočtov a chemickej analýzy (8) Medzinárodného inštitútu zvárania (IIW) nemala presahovať výšku 0,86, zaradených pod kódy KN 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (9) (kódy TARIC 7304191020, 7304193020, 7304230020, 7304291020, 7304293020, 7304312020, 7304318030, 7304391010, 7304395220, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518120, 7304518930, 7304591010, 7304599230 a 7304599320).

2.   Sadzba dočasného antidumpingového cla uplatniteľného na čistú frankocenu na hranici Spoločenstva pred preclením výrobkov opísaných v odseku 1 a vyrábaných ďalej uvedenými spoločnosťami je takáto:

| Spoločnosť | Antidumpingové clo (%) | Doplnkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd, Huangshi City | 15,6 | A948 |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd, Qingzhou City | 15,1 | A949 |
| Spoločnosti uvedené v prílohe | 22,3 | A950 |
| Všetky ostatné spoločnosti | 24,2 | A999 |

Spoločnosť

Antidumpingové clo (%)

Doplnkový kód TARIC

Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd, Huangshi City

15,6

A948

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd, Qingzhou City

15,1

A949

Spoločnosti uvedené v prílohe

22,3

A950

Všetky ostatné spoločnosti

24,2

A999

3.   Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Spoločenstve podlieha poskytnutiu záruky, ktorá sa rovná výške dočasného cla.

4.   Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia o clách.

Článok 2

Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia Rady (ES) č. 384/96, zainteresované strany môžu žiadať o uverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých bolo toto nariadenie prijaté, vyjadriť svoje názory písomne a požiadať Komisiu o vypočutie do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia (ES) č. 384/96 príslušné strany môžu predložiť pripomienky k uplatňovaniu tohto nariadenia do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia jeho účinnosti.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje na obdobie šiestich mesiacov.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 7. apríla 2009

Za Komisiu

Catherine ASHTON

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 174, 9.7.2008, s. 7.

2

(3)  CEV sa určuje v súlade s technickou správou, 1967, IIW, dok. IX-535-67, ktorú uverejnil Medzinárodný inštitút zvárania (IIW).

3

(4)  Pozri nariadenie Rady (ES) č. 954/2006 z 27. júna 2006 (Ú. v. EÚ L 175, 29.6.2006, s. 4), odôvodnenia 160 a 168. V roku 2001, ktorý bol jediným ziskovým rokom počas OP predchádzajúceho prešetrovania, investície dosiahli 65 mil. EUR. Do roku 2004 (rok, v ktorom výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo ťažké straty) sa táto suma musela znížiť na 26 mil. EUR.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 175, 29.6.2006, s. 4.

5

(6)  Pozri nariadenie Rady (ES) č. 954/2006 z 27. júna 2006 (Ú. v. EÚ L 175, 29.6.2006, s. 4, odôvodnenie 233).

6

(7)

7

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction H |
| Office Nerv-105 |
| B-1049 Brussels. |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction H

Office Nerv-105

B-1049 Brussels.

(8)  CEV sa určuje v súlade s technickou správou, 1967, IIW, dok. IX-535-67, ktorú uverejnil Medzinárodný inštitút zvárania (IIW).

8

(9)  Ako sa uvádza v nariadení Komisie (ES) č. 1031/2008 z 19. septembra 2008, ktorým sa mení a dopĺňa príloha I k nariadeniu Rady (EHS) č. 2658/87 o tarifnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (Ú. v. EÚ L 291, 31.10.2008, s. 1). Rozsah výrobku sa určí na základe opisu výrobku uvedeného v článku 1 ods. 1 a opisu výrobku podľa príslušných kódov KN.

9

---

PRÍLOHA

Zoznam spolupracujúcich výrobcov uvedených v článku 1 ods. 2 pod doplnkovým kódom TARIC 950:

| Názov spoločnosti | Mesto |
| --- | --- |
| Hengyang Valin MPM Co., Ltd | Hengyang |
| Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd | Hengyang |
| Handan Precise Seamless Steel Pipes Co., Ltd | Handan |
| Jiangsu Huacheng Industry Group Co., Ltd | Zhangjiagang |
| Jiangyin Metal Tube Making Factory | Jiangyin |
| Jiangyin City Seamless Steel Tube Factory | Jiangyin |
| Pangang Group Chengdu Iron & Steel Co., Ltd | Chengdu |
| Shenyang Xinda Co., Ltd | Shenyang |
| Suzhou Seamless Steel Tube Works | Suzhou |
| Tianjin Pipe (Group) Corporation (TPCO) | Tianjin |
| Wuxi Dexin Steel Tube Co., Ltd | Wuxi |
| Wuxi Dongwu Pipe Industry Co., Ltd | Wuxi |
| Wuxi Seamless Oil Pipe Co., Ltd | Wuxi |
| Zhangjiagang City Yiyang Pipe Producing Co., Ltd | Zhangjiagang |
| Zhangjiagang Yichen Steel Tube Co., Ltd | Zhangjiagang |

Názov spoločnosti

Mesto

Hengyang Valin MPM Co., Ltd

Hengyang

Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd

Hengyang

Handan Precise Seamless Steel Pipes Co., Ltd

Handan

Jiangsu Huacheng Industry Group Co., Ltd

Zhangjiagang

Jiangyin Metal Tube Making Factory

Jiangyin

Jiangyin City Seamless Steel Tube Factory

Jiangyin

Pangang Group Chengdu Iron & Steel Co., Ltd

Chengdu

Shenyang Xinda Co., Ltd

Shenyang

Suzhou Seamless Steel Tube Works

Suzhou

Tianjin Pipe (Group) Corporation (TPCO)

Tianjin

Wuxi Dexin Steel Tube Co., Ltd

Wuxi

Wuxi Dongwu Pipe Industry Co., Ltd

Wuxi

Wuxi Seamless Oil Pipe Co., Ltd

Wuxi

Zhangjiagang City Yiyang Pipe Producing Co., Ltd

Zhangjiagang

Zhangjiagang Yichen Steel Tube Co., Ltd

Zhangjiagang

---

| 8.4.2009 | SK EN | Úradný vestník Európskej únie | L 94/75 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

SK EN

Úradný vestník Európskej únie

L 94/75

---

NARIADENIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY (ES) č. 290/2009

z 31. marca 2009,

ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18), ktoré sa týka štatistiky úrokových sadzieb uplatňovaných finančnými ústavmi na vklady prijímané od fyzických osôb a nefinančných spoločností a na úvery poskytované fyzickým osobám a nefinančným spoločnostiam

(ECB/2009/7)

RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2533/98 z 23. novembra 1998 o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 1 a článok 6 ods. 4,

keďže:

| (1) | Od účinnosti nariadenia (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18), ktoré sa týka štatistiky úrokových sadzieb uplatňovaných finančnými ústavmi na vklady prijímané od fyzických osôb a nefinančných spoločností a na úvery poskytované fyzickým osobám a nefinančným spoločnostiam (2), bolo zaznamenaných množstvo zlepšení týkajúcich sa spravodajských systémov pre nové úvery poskytované domácnostiam a nefinančným spoločnostiam. Existujúce spravodajské požiadavky je preto potrebné upraviť. |
| --- | --- |

(1)

Od účinnosti nariadenia (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18), ktoré sa týka štatistiky úrokových sadzieb uplatňovaných finančnými ústavmi na vklady prijímané od fyzických osôb a nefinančných spoločností a na úvery poskytované fyzickým osobám a nefinančným spoločnostiam (2), bolo zaznamenaných množstvo zlepšení týkajúcich sa spravodajských systémov pre nové úvery poskytované domácnostiam a nefinančným spoločnostiam. Existujúce spravodajské požiadavky je preto potrebné upraviť.

| (2) | Zaradenie všeobecných členení nových úverov, osobitne označujúcich uplatňované úrokové miery a objemy tých úverov, ktoré sú zabezpečené kolaterálom a/alebo zárukami, by malo napomôcť získanie harmonizovanejších údajov na úrovni eurozóny a uľahčiť porovnania medzi jednotlivými krajinami. |
| --- | --- |

(2)

Zaradenie všeobecných členení nových úverov, osobitne označujúcich uplatňované úrokové miery a objemy tých úverov, ktoré sú zabezpečené kolaterálom a/alebo zárukami, by malo napomôcť získanie harmonizovanejších údajov na úrovni eurozóny a uľahčiť porovnania medzi jednotlivými krajinami.

| (3) | Zaradenie členení podľa veľkosti nových úverov poskytovaných nefinančným spoločnostiam by malo poskytnúť podrobnejší náhľad na financovanie malých a stredných podnikov. |
| --- | --- |

(3)

Zaradenie členení podľa veľkosti nových úverov poskytovaných nefinančným spoločnostiam by malo poskytnúť podrobnejší náhľad na financovanie malých a stredných podnikov.

| (4) | Zaradenie členení podľa začiatočného obdobia fixácie úrokovej sadzby pre nové úvery by malo poskytnúť ucelenejšie informácie o úrokových sadzbách zvýšením počtu kategóríí období fixácie, a tým zvýšením celistvosti každej kategórie. |
| --- | --- |

(4)

Zaradenie členení podľa začiatočného obdobia fixácie úrokovej sadzby pre nové úvery by malo poskytnúť ucelenejšie informácie o úrokových sadzbách zvýšením počtu kategóríí období fixácie, a tým zvýšením celistvosti každej kategórie.

| (5) | Osobitné vykazovanie úrokových sadzieb účtovaných na pohľadávkach z kreditnej karty (označovaných tiež ako úvery z kreditnej karty) umožní monitorovanie týchto úrokových sadzieb a zabezpečí rovnaké využitie tohto nástroja vo všetkých štátoch eurozóny. |
| --- | --- |

(5)

Osobitné vykazovanie úrokových sadzieb účtovaných na pohľadávkach z kreditnej karty (označovaných tiež ako úvery z kreditnej karty) umožní monitorovanie týchto úrokových sadzieb a zabezpečí rovnaké využitie tohto nástroja vo všetkých štátoch eurozóny.

| (6) | Dodatočná kategória nových úverov poskytovaných podnikateľským subjektom s jediným vlastníkom v rámci „úverov na iné účely poskytovaných domácnostiam“ poskytne ďalšie informácie o financovaní neregistrovaných podnikateľských subjektoch a pomôže objasniť všeobecný vývoj v úveroch pre domácnosti. |
| --- | --- |

(6)

Dodatočná kategória nových úverov poskytovaných podnikateľským subjektom s jediným vlastníkom v rámci „úverov na iné účely poskytovaných domácnostiam“ poskytne ďalšie informácie o financovaní neregistrovaných podnikateľských subjektoch a pomôže objasniť všeobecný vývoj v úveroch pre domácnosti.

| (7) | Dodatočné vykazovanie nových úveroch poskytovaných nefinančným spoločnostiam podľa splatnosti by malo uľahčiť rozlíšenie sadzieb, ktoré sa uplatňujú na krátkodobé a dlhodobé financovanie. |
| --- | --- |

(7)

Dodatočné vykazovanie nových úveroch poskytovaných nefinančným spoločnostiam podľa splatnosti by malo uľahčiť rozlíšenie sadzieb, ktoré sa uplatňujú na krátkodobé a dlhodobé financovanie.

| (8) | Vysvetlenie, opätovné vymedzenie a priamejšie prepojenie na nariadenie Európskej centrálnej banky (ES) č. 25/2009 z 19. decembra 2008 o bilancii sektora peňažných finančných inštitúcií (prepracované znenie) (ECB/2008/32) (3) je potrebné vzhľadom na revolvingové úvery a prečerpania. |
| --- | --- |

(8)

Vysvetlenie, opätovné vymedzenie a priamejšie prepojenie na nariadenie Európskej centrálnej banky (ES) č. 25/2009 z 19. decembra 2008 o bilancii sektora peňažných finančných inštitúcií (prepracované znenie) (ECB/2008/32) (3) je potrebné vzhľadom na revolvingové úvery a prečerpania.

| (9) | Je taktiež potrebné prijať jasnejšie pravidlá týkajúce sa rozvrstvenia a výberu spravodajských jednotiek národnými centrálnymi bankami a podrobnejšie upraviť právomoc Rady guvernérov kontrolovať takéto postupy, |
| --- | --- |

(9)

Je taktiež potrebné prijať jasnejšie pravidlá týkajúce sa rozvrstvenia a výberu spravodajských jednotiek národnými centrálnymi bankami a podrobnejšie upraviť právomoc Rady guvernérov kontrolovať takéto postupy,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18) sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Článok 2 ods. 3 sa nahrádza takto:
  „3.   Rada guvernérov je oprávnená kontrolovať dodržiavanie prílohy I.“ |
| --- | --- |

1.

Článok 2 ods. 3 sa nahrádza takto:

„3.   Rada guvernérov je oprávnená kontrolovať dodržiavanie prílohy I.“

| 2. | Príloha I sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou I k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

2.

Príloha I sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou I k tomuto nariadeniu.

| 3. | Príloha II sa nahrádza prílohou II k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

3.

Príloha II sa nahrádza prílohou II k tomuto nariadeniu.

| 4. | Príloha IV sa nahrádza prílohou III k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

4.

Príloha IV sa nahrádza prílohou III k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom nasledujúcim po jeho zverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 1 ods. 3 sa uplatňuje od 1. júna 2010.

Vo Frankfurte nad Mohanom 31. marca 2009

Za Radu guvernérov ECB

prezident ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Ú.v. ES L 318, 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  Ú. v. ES L 10, 12.1.2002, s. 24.

2

(3)  Ú.v. EÚ L 15, 20.1.2009, s. 14.

3

---

PRÍLOHA I

Príloha I k nariadeniu (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18) sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | V časti 1 oddiele III sa odsek 7 nahrádza takto:






  „7. | Národné centrálne banky vymedzujú stratifikačné kritériá, ktoré umožňujú rozdelenie potenciálnej spravodajskej skupiny na homogénne vrstvy. Vrstvy sa považujú za homogénne, ak množstvo rozptylov výberových premenných vnútri vrstvy je podstatne nižšie ako celkový rozptyl v celej aktuálnej spravodajskej skupine (1). Stratifikačné kritériá sú spojené so štatistikou úrokových sadzieb PFI, t. j. existuje vzťah medzi stratifikačnými kritériami a úrokovými sadzbami, ako aj sumami, ktoré sa majú odhadova’ zo vzorky. |
| --- | --- | --- |

1.

V časti 1 oddiele III sa odsek 7 nahrádza takto:

„7.

Národné centrálne banky vymedzujú stratifikačné kritériá, ktoré umožňujú rozdelenie potenciálnej spravodajskej skupiny na homogénne vrstvy. Vrstvy sa považujú za homogénne, ak množstvo rozptylov výberových premenných vnútri vrstvy je podstatne nižšie ako celkový rozptyl v celej aktuálnej spravodajskej skupine (1). Stratifikačné kritériá sú spojené so štatistikou úrokových sadzieb PFI, t. j. existuje vzťah medzi stratifikačnými kritériami a úrokovými sadzbami, ako aj sumami, ktoré sa majú odhadova’ zo vzorky.

| 2. | V časti 1 oddiele V sa odsek 16 nahrádza takto:






  „16. | Každá národná centrálna banka (ďalej len ‚NCB‘) rozhodne o najvhodnejšom rozdelení veľkosti vnútroštátnej vzorky ,‚n‘ medzi vrstvy. Každá NCB tak vymedzí, aký počet spravodajských jednotiek ,‚nh‘ sa vyberie zo všetkých úverových inštitúcií a iných inštitúcií ‚Nh‘ v každej vrstve. Výberový pomer ,‚nh/Nh‘ pre každú vrstvu ‚h‘ umožňuje odhad rozptylu pre každú vrstvu. To znamená, že z každej vrstvy sú vybraté aspoň dve spravodajské jednotky.“ |
| --- | --- | --- |

2.

V časti 1 oddiele V sa odsek 16 nahrádza takto:

„16.

Každá národná centrálna banka (ďalej len ‚NCB‘) rozhodne o najvhodnejšom rozdelení veľkosti vnútroštátnej vzorky ,‚n‘ medzi vrstvy. Každá NCB tak vymedzí, aký počet spravodajských jednotiek ,‚nh‘ sa vyberie zo všetkých úverových inštitúcií a iných inštitúcií ‚Nh‘ v každej vrstve. Výberový pomer ,‚nh/Nh‘ pre každú vrstvu ‚h‘ umožňuje odhad rozptylu pre každú vrstvu. To znamená, že z každej vrstvy sú vybraté aspoň dve spravodajské jednotky.“

| 3. | V časti 1 oddiele V sa odsek 20 nahrádza takto:






  „20. | Ak sa NCB rozhodne pre celý súbor úverových inštitúcií a iných inštitúcií vo vrstve, NCB môže odoberať vzorky v takej vrstve na úrovni pobočiek. Podmienkou je, aby NCB mala úplný zoznam pobočiek, ktorý zahŕňa všetky obchody úverových inštitúcií a iných inštitúcií v danej vrstve a zodpovedajúce údaje, aby vyhodnotila rozptyl úrokových sadzieb nových obchodov uskutočnených voči domácnostiam a nefinančným spoločnostiam medzi jednotlivými pobočkami. Na výber pobočiek a ich udržiavanie sa vzťahujú všetky požiadavky ustanovené v tejto prílohe. Vybrané pobočky sa stávajú fiktívnymi spravodajskými jednotkami, na ktoré sa vzťahujú všetky požiadavky na vykazovanie ustanovené v prílohe II. Tento postup sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté povinnosti úverových alebo iných inštitúcií, ku ktorým pobočky patria, ako spravodajských jednotiek.“ |
| --- | --- | --- |

3.

V časti 1 oddiele V sa odsek 20 nahrádza takto:

„20.

Ak sa NCB rozhodne pre celý súbor úverových inštitúcií a iných inštitúcií vo vrstve, NCB môže odoberať vzorky v takej vrstve na úrovni pobočiek. Podmienkou je, aby NCB mala úplný zoznam pobočiek, ktorý zahŕňa všetky obchody úverových inštitúcií a iných inštitúcií v danej vrstve a zodpovedajúce údaje, aby vyhodnotila rozptyl úrokových sadzieb nových obchodov uskutočnených voči domácnostiam a nefinančným spoločnostiam medzi jednotlivými pobočkami. Na výber pobočiek a ich udržiavanie sa vzťahujú všetky požiadavky ustanovené v tejto prílohe. Vybrané pobočky sa stávajú fiktívnymi spravodajskými jednotkami, na ktoré sa vzťahujú všetky požiadavky na vykazovanie ustanovené v prílohe II. Tento postup sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté povinnosti úverových alebo iných inštitúcií, ku ktorým pobočky patria, ako spravodajských jednotiek.“

---

(1)  T. j. množstvo rozptylov výberových premenných vnútri vrstvy vymedzené akoFormula je podstatne nižšie ako celkový rozptyl v celej aktuálnej spravodajskej skupine vymedzenej ako Formula, kde ,h‘ znamená každú vrstvu, ,xi‘ úrokovú sadzbu pre ústav ,i‘, Formula jednoduchú priemernú úrokovú sadzbu vrstvy ,h‘, ,n‘ celkový počet inštitúcií vo vzorke a , Formula jednoduchý priemer úrokových sadzbieb všetkých inštitúcií vo vzorke.“

---

ANNEX II

Príloha II

SYSTÉM VYKAZOVANIA PRE ŠTATISTIKU ÚROKOVÝCH SADZIEB PEŇAŽNÝCH FINANČNÝCH INŠTITÚCIÍ

ČASŤ 1

DRUH SADZBY

I.   Dohodnutá ročná sadzba

Všeobecný princíp

| 1. | Typ sadzby, ktorú spravodajské jednotky poskytujú za všetky kategórie nástrojov pre vklady a úvery týkajúce sa nových obchodov a zostatkov, je ročná dohodnutá miera [annualised agreed rate (ďalej len „RDM“)]. Táto je vymedzená ako úroková sadzba, ktorá je individuálne dohodnutá medzi spravodajskou jednotkou a domácnosťou alebo nefinančnou spoločnosťou na vklad alebo úver, premenená na ročný základ a stanovená v percentách za rok. RDM zahŕňa všetky úrokové platby z vkladov a úverov, ale žiadne ďalšie finančné platby, ktoré by sa mohli uplatniť. Disážio, ktoré je vymedzené ako rozdiel medzi nominálnou sumou úveru a sumou prijatou klientom, sa považuje za úrokovú platbu na začiatku zmluvy (čas t0), a preto má byť premietnuté v RDM. |
| --- | --- |

1.

Typ sadzby, ktorú spravodajské jednotky poskytujú za všetky kategórie nástrojov pre vklady a úvery týkajúce sa nových obchodov a zostatkov, je ročná dohodnutá miera [annualised agreed rate (ďalej len „RDM“)]. Táto je vymedzená ako úroková sadzba, ktorá je individuálne dohodnutá medzi spravodajskou jednotkou a domácnosťou alebo nefinančnou spoločnosťou na vklad alebo úver, premenená na ročný základ a stanovená v percentách za rok. RDM zahŕňa všetky úrokové platby z vkladov a úverov, ale žiadne ďalšie finančné platby, ktoré by sa mohli uplatniť. Disážio, ktoré je vymedzené ako rozdiel medzi nominálnou sumou úveru a sumou prijatou klientom, sa považuje za úrokovú platbu na začiatku zmluvy (čas t0), a preto má byť premietnuté v RDM.

| 2. | Ak sa platby úrokov dohodnuté medzi spravodajskou jednotkou a domácnosťou alebo nefinančnou spoločnosťou kapitalizujú v pravidelných intervaloch počas roka, napríklad mesačne alebo štvrťročne, a nie raz ročne, dohodnutá sadzba sa premieňa na ročnú sadzbu pomocou vzorca na výpočet dohodnutej ročnej sadzby:



  kde:






  x | je RDM, |
| --- | --- | --- |
| rag | je ročná úroková sadzba, ktorá je dohodnutá medzi spravodajskou jednotkou a domácnosťou alebo nefinančnou spoločnosťou na vklad alebo úver za predpokladu, že dátumy kapitalizácie úrokov vkladu a všetkých platieb a splátok úveru sú stanovené v pravidelných intervaloch počas roka, a |
| n | je počet období kapitalizácie úrokov za vklad a období platieb (splátok) za úver za rok, t. j. 1 pre ročné platby, 2 pre polročné platby, 4 pre štvrťročné platby a 12 pre mesačné platby. |

2.

Ak sa platby úrokov dohodnuté medzi spravodajskou jednotkou a domácnosťou alebo nefinančnou spoločnosťou kapitalizujú v pravidelných intervaloch počas roka, napríklad mesačne alebo štvrťročne, a nie raz ročne, dohodnutá sadzba sa premieňa na ročnú sadzbu pomocou vzorca na výpočet dohodnutej ročnej sadzby:

Formula

kde:

x

je RDM,

rag

je ročná úroková sadzba, ktorá je dohodnutá medzi spravodajskou jednotkou a domácnosťou alebo nefinančnou spoločnosťou na vklad alebo úver za predpokladu, že dátumy kapitalizácie úrokov vkladu a všetkých platieb a splátok úveru sú stanovené v pravidelných intervaloch počas roka, a

n

je počet období kapitalizácie úrokov za vklad a období platieb (splátok) za úver za rok, t. j. 1 pre ročné platby, 2 pre polročné platby, 4 pre štvrťročné platby a 12 pre mesačné platby.

| 3. | Národné centrálne banky môžu od svojich spravodajských jednotiek vyžadovať, aby za všetky alebo niektoré vkladové a úverové nástroje vzťahujúce sa na nové obchody a zostatky poskytli úzko definovanú efektívnu mieru [narrowly defined effective rate (ďalej len „ÚDEM“)] namiesto RDM. ÚDEM je vymedzená ako úroková sadzba na ročnej báze, ktorá vyrovnáva súčasnú hodnotu všetkých záväzkov iných ako finančné platby (vklady alebo úvery, platby alebo splátky, platby úrokov), budúcich alebo jestvujúcich, dohodnutých medzi spravodajskými jednotkami a domácnosťou alebo nefinančnou spoločnosťou. ÚDEM sa rovná prvku úrokovej sadzby z ročnej percentuálnej miery nákladov [annual percentage rate of charge (ďalej len „RPMN“)], ktorá je vymedzená v článku 3 písm. i) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/48/ES z 23. apríla 2008 o zmluvách o spotrebiteľskom úvere a o zrušení smernice Rady 87/102/EHS (1). Jediným rozdielom medzi ÚDEM a RDM je podkladová metóda pre prevedenie úrokových platieb na ročný základ. ÚDEM využíva postupnú aproximáciu, a preto sa môže uplatňovať na každý druh vkladu alebo úveru, kým RDM využíva matematický vzorec vymedzený v odseku 2, a preto ju možno uplatniť len na vklady a úvery s pravidelnou kapitalizáciou úrokových platieb. Všetky ostatné požiadavky sú identické, čo znamená, že odkazy na RDM uvedené v ďalšej časti tejto prílohy sa vzťahujú aj na ÚDEM. |
| --- | --- |

3.

Národné centrálne banky môžu od svojich spravodajských jednotiek vyžadovať, aby za všetky alebo niektoré vkladové a úverové nástroje vzťahujúce sa na nové obchody a zostatky poskytli úzko definovanú efektívnu mieru [narrowly defined effective rate (ďalej len „ÚDEM“)] namiesto RDM. ÚDEM je vymedzená ako úroková sadzba na ročnej báze, ktorá vyrovnáva súčasnú hodnotu všetkých záväzkov iných ako finančné platby (vklady alebo úvery, platby alebo splátky, platby úrokov), budúcich alebo jestvujúcich, dohodnutých medzi spravodajskými jednotkami a domácnosťou alebo nefinančnou spoločnosťou. ÚDEM sa rovná prvku úrokovej sadzby z ročnej percentuálnej miery nákladov [annual percentage rate of charge (ďalej len „RPMN“)], ktorá je vymedzená v článku 3 písm. i) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/48/ES z 23. apríla 2008 o zmluvách o spotrebiteľskom úvere a o zrušení smernice Rady 87/102/EHS (1). Jediným rozdielom medzi ÚDEM a RDM je podkladová metóda pre prevedenie úrokových platieb na ročný základ. ÚDEM využíva postupnú aproximáciu, a preto sa môže uplatňovať na každý druh vkladu alebo úveru, kým RDM využíva matematický vzorec vymedzený v odseku 2, a preto ju možno uplatniť len na vklady a úvery s pravidelnou kapitalizáciou úrokových platieb. Všetky ostatné požiadavky sú identické, čo znamená, že odkazy na RDM uvedené v ďalšej časti tejto prílohy sa vzťahujú aj na ÚDEM.

Prístup k daniam, dotáciám a regulačným opatreniam

| 4. | Úrokové platby zahrnuté v RDM vyjadrujú to, čo spravodajská jednotka platí z vkladov a dostáva z úverov. Ak sa suma zaplatená jednou stranou a prijatá druhou stranou odlišuje, pre úrokovú sadzbu uvádzanú v štatistike úrokových sadzieb peňažných finančných inštitúcií (ďalej len „PFI“) je rozhodujúce hľadisko spravodajskej jednotky. |
| --- | --- |

4.

Úrokové platby zahrnuté v RDM vyjadrujú to, čo spravodajská jednotka platí z vkladov a dostáva z úverov. Ak sa suma zaplatená jednou stranou a prijatá druhou stranou odlišuje, pre úrokovú sadzbu uvádzanú v štatistike úrokových sadzieb peňažných finančných inštitúcií (ďalej len „PFI“) je rozhodujúce hľadisko spravodajskej jednotky.

| 5. | Úrokové sadzby sa podľa tohto princípu evidujú na hrubom základe pred platbou dane, keďže úrokové sadzby pred zdanením vyjadrujú, čo spravodajské jednotky platia za vklady a dostávajú za úvery. |
| --- | --- |

5.

Úrokové sadzby sa podľa tohto princípu evidujú na hrubom základe pred platbou dane, keďže úrokové sadzby pred zdanením vyjadrujú, čo spravodajské jednotky platia za vklady a dostávajú za úvery.

| 6. | Okrem toho sa dotácie poskytnuté domácnostiam alebo nefinančným spoločnostiam tretími osobami neberú do úvahy pri určovaní úrokovej platby, keďže dotácie neplatí ani neprijíma spravodajská jednotka. |
| --- | --- |

6.

Okrem toho sa dotácie poskytnuté domácnostiam alebo nefinančným spoločnostiam tretími osobami neberú do úvahy pri určovaní úrokovej platby, keďže dotácie neplatí ani neprijíma spravodajská jednotka.

| 7. | Výhodné sadzby, ktoré spravodajské jednotky uplatňujú voči svojim zamestnancom, sa zahŕňajú do štatistiky úrokových sadzieb PFI. |
| --- | --- |

7.

Výhodné sadzby, ktoré spravodajské jednotky uplatňujú voči svojim zamestnancom, sa zahŕňajú do štatistiky úrokových sadzieb PFI.

| 8. | Ak na úrokové platby majú vplyv regulačné opatrenia, napríklad stropy úrokovej sadzby alebo zákaz odmeňovania denných vkladov, tieto sú premietnuté do štatistiky úrokových sadzieb PFI. Akákoľvek zmena pravidiel stanovujúcich regulačné opatrenia, napríklad úroveň nariadených úrokových sadzieb alebo strop úrokovej sadzby, sa vykazuje v štatistike úrokových sadzieb PFI ako zmena úrokovej sadzby. |
| --- | --- |

8.

Ak na úrokové platby majú vplyv regulačné opatrenia, napríklad stropy úrokovej sadzby alebo zákaz odmeňovania denných vkladov, tieto sú premietnuté do štatistiky úrokových sadzieb PFI. Akákoľvek zmena pravidiel stanovujúcich regulačné opatrenia, napríklad úroveň nariadených úrokových sadzieb alebo strop úrokovej sadzby, sa vykazuje v štatistike úrokových sadzieb PFI ako zmena úrokovej sadzby.

II.   Ročná percentuálna miera nákladov

| 9. | Spravodajské jednotky okrem RDM uvádzajú za nové obchody vo vzťahu k spotrebným úverom a úverom pre domácnosti na bývanie aj RPMN, t. j.:






  — | jednu RPMN za nové spotrebiteľské úvery (pozri ukazovateľ 30 v dodatku 2) a |
| --- | --- | --- |

9.

Spravodajské jednotky okrem RDM uvádzajú za nové obchody vo vzťahu k spotrebným úverom a úverom pre domácnosti na bývanie aj RPMN, t. j.:

—

jednu RPMN za nové spotrebiteľské úvery (pozri ukazovateľ 30 v dodatku 2) a

| — | jednu RPMN za nové úvery pre domácnosti na bývanie (pozri ukazovateľ 31 v dodatku 2) (2). |
| --- | --- |

—

jednu RPMN za nové úvery pre domácnosti na bývanie (pozri ukazovateľ 31 v dodatku 2) (2).

| 10. | RPMN zahŕňa „celkové náklady spotrebiteľa spojené s úverom“, ktoré sú vymedzené v článku 3 písm. g) smernice 2008/48/ES. Tieto celkové náklady sa skladajú z prvku úrokovej sadzby a prvku ostatných (súvisiacich) nákladov, ako sú náklady na zisťovanie informácií, administratívu, prípravu dokumentov, záruky, poistenie úverov atď. |
| --- | --- |

10.

RPMN zahŕňa „celkové náklady spotrebiteľa spojené s úverom“, ktoré sú vymedzené v článku 3 písm. g) smernice 2008/48/ES. Tieto celkové náklady sa skladajú z prvku úrokovej sadzby a prvku ostatných (súvisiacich) nákladov, ako sú náklady na zisťovanie informácií, administratívu, prípravu dokumentov, záruky, poistenie úverov atď.

| 11. | Zloženie prvku ostatných nákladov sa môže v jednotlivých štátoch odlišovať, pretože pojmy v smernici 2008/48/ES sa uplatňujú rozdielne a pretože vnútroštátne finančné systémy a postupy zabezpečovania úverov sú odlišné. |
| --- | --- |

11.

Zloženie prvku ostatných nákladov sa môže v jednotlivých štátoch odlišovať, pretože pojmy v smernici 2008/48/ES sa uplatňujú rozdielne a pretože vnútroštátne finančné systémy a postupy zabezpečovania úverov sú odlišné.

III.   Konvencia

| 12. | Spravodajské jednotky používajú na zostavovanie RDM štandardný rok s 365 dňami, t. j. účinok dodatočného dňa v priestupných rokoch sa neberie do úvahy. |
| --- | --- |

12.

Spravodajské jednotky používajú na zostavovanie RDM štandardný rok s 365 dňami, t. j. účinok dodatočného dňa v priestupných rokoch sa neberie do úvahy.

ČASŤ 2

ROZSAH POKRYTIA OBCHODOV

| 13. | Spravodajské jednotky poskytujú štatistiku úrokových sadzieb PFI týkajúcu sa zostatkov a nových obchodov. |
| --- | --- |

13.

Spravodajské jednotky poskytujú štatistiku úrokových sadzieb PFI týkajúcu sa zostatkov a nových obchodov.

IV.   Úrokové sadzby pre zostatky

| 14. | Zostatky sú vymedzené ako stav všetkých vkladov vložených domácnosťami a nefinančnými spoločnosťami do spravodajskej jednotky a stav všetkých úverov poskytnutých spravodajskou jednotkou domácnostiam a nefinančným spoločnostiam. |
| --- | --- |

14.

Zostatky sú vymedzené ako stav všetkých vkladov vložených domácnosťami a nefinančnými spoločnosťami do spravodajskej jednotky a stav všetkých úverov poskytnutých spravodajskou jednotkou domácnostiam a nefinančným spoločnostiam.

| 15. | Úroková sadzba pre zostatky vyjadruje úroveň váženej priemernej úrokovej sadzby, ktorá sa vzťahuje na stav vkladov alebo úverov v príslušnej kategórii nástrojov k referenčnému časovému bodu vymedzenému v odseku 26. Vážená priemerná úroková sadzba je suma RDM vynásobená príslušnými zostatkami a vydelená celkovými zostatkami. Zahŕňa všetky neukončené zmluvy, ktoré boli dohodnuté vo všetkých obdobiach pred referenčným dátumom. |
| --- | --- |

15.

Úroková sadzba pre zostatky vyjadruje úroveň váženej priemernej úrokovej sadzby, ktorá sa vzťahuje na stav vkladov alebo úverov v príslušnej kategórii nástrojov k referenčnému časovému bodu vymedzenému v odseku 26. Vážená priemerná úroková sadzba je suma RDM vynásobená príslušnými zostatkami a vydelená celkovými zostatkami. Zahŕňa všetky neukončené zmluvy, ktoré boli dohodnuté vo všetkých obdobiach pred referenčným dátumom.

| 16. | Nedobytné úvery nie sú zahrnuté vo váženej priemernej úrokovej sadzbe. Nedobytné úvery sú vymedzené v súlade s prílohou II k nariadeniu Európskej centrálnej banky (ES) č. 20/2009 z 19. decembra 2008 o bilancii sektora peňažných finančných inštitúcií (prepracované znenie) (ECB/2008/32) (3). Celková výška úveru čiastočne alebo celkovo označeného ako nedobytný úver sa nezahŕňa do štatistiky úrokových sadzieb. Úvery na reštrukturalizáciu dlhov pri sadzbách nižších, ako sú trhové podmienky, t. j. reštrukturalizácia dlhov týkajúca sa dlžníkov vo finančnej núdzi, sa tiež nezahŕňajú do štatistiky úrokových sadzieb. |
| --- | --- |

16.

Nedobytné úvery nie sú zahrnuté vo váženej priemernej úrokovej sadzbe. Nedobytné úvery sú vymedzené v súlade s prílohou II k nariadeniu Európskej centrálnej banky (ES) č. 20/2009 z 19. decembra 2008 o bilancii sektora peňažných finančných inštitúcií (prepracované znenie) (ECB/2008/32) (3). Celková výška úveru čiastočne alebo celkovo označeného ako nedobytný úver sa nezahŕňa do štatistiky úrokových sadzieb. Úvery na reštrukturalizáciu dlhov pri sadzbách nižších, ako sú trhové podmienky, t. j. reštrukturalizácia dlhov týkajúca sa dlžníkov vo finančnej núdzi, sa tiež nezahŕňajú do štatistiky úrokových sadzieb.

V.   Nové obchody tvorené vkladmi splatnými na požiadanie, vkladmi s výpovednou lehotou, pohľadávkami z kreditnej karty a revolvingovými úvermi a prečerpaniami

| 17. | V prípade vkladov splatných na požiadanie, vkladov s výpovednou lehotou, pohľadávok z kreditnej karty (úročených a bezúročných, označovaných tiež ako úvery z kreditnej karty) a revolvingových úverov a prečerpaní, ako sú vymedzené v odsekoch 42 až 45 a 51, sa pojem nových obchodov vzťahuje na celý stav. Ako ukazovateľ nových obchodov tvorených vkladmi splatnými na požiadanie, vkladmi s výpovednou lehotou, pohľadávkami z kreditnej karty a revolvingovými úvermi a prečerpaniami sa preto používa debetný alebo kreditný zostatok, t. j. suma splatná v referenčnom časovom bode vymedzenom v odseku 29. |
| --- | --- |

17.

V prípade vkladov splatných na požiadanie, vkladov s výpovednou lehotou, pohľadávok z kreditnej karty (úročených a bezúročných, označovaných tiež ako úvery z kreditnej karty) a revolvingových úverov a prečerpaní, ako sú vymedzené v odsekoch 42 až 45 a 51, sa pojem nových obchodov vzťahuje na celý stav. Ako ukazovateľ nových obchodov tvorených vkladmi splatnými na požiadanie, vkladmi s výpovednou lehotou, pohľadávkami z kreditnej karty a revolvingovými úvermi a prečerpaniami sa preto používa debetný alebo kreditný zostatok, t. j. suma splatná v referenčnom časovom bode vymedzenom v odseku 29.

| 18. | Úrokové sadzby vkladov splatných na požiadanie, vkladov s výpovednou lehotou, pohľadávok z kreditnej karty a revolvingových úverov a prečerpaní odrážajú úroveň váženej priemernej úrokovej sadzby vzťahujúcej sa na stav týchto účtov v referenčnom časovom bode vymedzenom v odseku 29. Zahŕňajú súčasné bilančné pozície všetkých neskončených zmlúv, ktoré boli uzatvorené vo všetkých obdobiach pred referenčným dátumom. |
| --- | --- |

18.

Úrokové sadzby vkladov splatných na požiadanie, vkladov s výpovednou lehotou, pohľadávok z kreditnej karty a revolvingových úverov a prečerpaní odrážajú úroveň váženej priemernej úrokovej sadzby vzťahujúcej sa na stav týchto účtov v referenčnom časovom bode vymedzenom v odseku 29. Zahŕňajú súčasné bilančné pozície všetkých neskončených zmlúv, ktoré boli uzatvorené vo všetkých obdobiach pred referenčným dátumom.

| 19. | Spravodajské jednotky pri výpočte úrokových sadzieb PFI pre účty, ktoré v závislosti od svojho zostatku môžu byť buď vkladom, alebo úverom, musia rozlišovať obdobia s kreditným zostatkom a obdobia s debetným zostatkom. Spravodajské jednotky vykazujú vážené priemerné úrokové sadzby vzťahujúce sa na kreditné zostatky ako vklady splatné na požiadanie a vážené priemerné úrokové sadzby vzťahujúce sa na debetné zostatky ako prečerpania. Nevykazujú vážené priemerné úrokové sadzby spájajúce (nízke) sadzby za vklady splatné na požiadanie a (vysoké) sadzby za prečerpania. |
| --- | --- |

19.

Spravodajské jednotky pri výpočte úrokových sadzieb PFI pre účty, ktoré v závislosti od svojho zostatku môžu byť buď vkladom, alebo úverom, musia rozlišovať obdobia s kreditným zostatkom a obdobia s debetným zostatkom. Spravodajské jednotky vykazujú vážené priemerné úrokové sadzby vzťahujúce sa na kreditné zostatky ako vklady splatné na požiadanie a vážené priemerné úrokové sadzby vzťahujúce sa na debetné zostatky ako prečerpania. Nevykazujú vážené priemerné úrokové sadzby spájajúce (nízke) sadzby za vklady splatné na požiadanie a (vysoké) sadzby za prečerpania.

VI.   Nové obchody v kategóriách nástrojov iných ako vklady splatné na požiadanie, vklady s výpovednou lehotou, pohľadávky z kreditnej karty a revolvingové úvery a prečerpania

| 20. | Nasledujúce odseky 21 až 25 sa vzťahujú na vklady s dohodnutou splatnosťou, repo obchody a všetky úvery okrem revolvingových úverov a prečerpaní, ako aj pohľadávok z kreditnej karty, ako sú vymedzené v odsekoch 42 až 45 a 51. |
| --- | --- |

20.

Nasledujúce odseky 21 až 25 sa vzťahujú na vklady s dohodnutou splatnosťou, repo obchody a všetky úvery okrem revolvingových úverov a prečerpaní, ako aj pohľadávok z kreditnej karty, ako sú vymedzené v odsekoch 42 až 45 a 51.

| 21. | Nový obchod je vymedzený ako akákoľvek nová zmluva medzi domácnosťou alebo nefinančnou spoločnosťou a spravodajskou jednotkou. Novými zmluvami sú:






  — | všetky finančné zmluvy, ktoré prvýkrát špecifikujú úrokovú sadzbu vkladu alebo úveru, a |
| --- | --- | --- |

21.

Nový obchod je vymedzený ako akákoľvek nová zmluva medzi domácnosťou alebo nefinančnou spoločnosťou a spravodajskou jednotkou. Novými zmluvami sú:

—

všetky finančné zmluvy, ktoré prvýkrát špecifikujú úrokovú sadzbu vkladu alebo úveru, a

| — | všetky nové prerokovania existujúcich vkladov a úverov. |
| --- | --- |

—

všetky nové prerokovania existujúcich vkladov a úverov.

Predĺženia existujúcich vkladových a úverových zmlúv, ktoré sa uskutočňujú automaticky, t. j. bez aktívnej účasti domácnosti alebo nefinančnej spoločnosti, a nie je s nimi spojené rokovanie o podmienkach zmluvy vrátane úrokovej sadzby, sa nepovažujú za nový obchod.

| 22. | Sadzba nového obchodu vyjadruje váženú priemernú úrokovú sadzbu uplatňovanú na vklady a úvery v príslušnej kategórii nástrojov vo vzťahu k novým dohodám uzatvoreným medzi domácnosťami alebo nefinančnými spoločnosťami a spravodajskými jednotkami počas referenčného časového obdobia vymedzeného v odseku 32. |
| --- | --- |

22.

Sadzba nového obchodu vyjadruje váženú priemernú úrokovú sadzbu uplatňovanú na vklady a úvery v príslušnej kategórii nástrojov vo vzťahu k novým dohodám uzatvoreným medzi domácnosťami alebo nefinančnými spoločnosťami a spravodajskými jednotkami počas referenčného časového obdobia vymedzeného v odseku 32.

| 23. | Zmeny pohyblivých úrokových sadzieb v zmysle automatických úprav úrokovej sadzby vykonávaných spravodajskou jednotkou nepredstavujú nové dohody, a preto sa nepovažujú za nový obchod. Tieto zmeny pohyblivých sadzieb sa preto pri jestvujúcich zmluvách nezachytávajú do sadzieb nových obchodov, ale len do priemerných sadzieb pre zostatky. |
| --- | --- |

23.

Zmeny pohyblivých úrokových sadzieb v zmysle automatických úprav úrokovej sadzby vykonávaných spravodajskou jednotkou nepredstavujú nové dohody, a preto sa nepovažujú za nový obchod. Tieto zmeny pohyblivých sadzieb sa preto pri jestvujúcich zmluvách nezachytávajú do sadzieb nových obchodov, ale len do priemerných sadzieb pre zostatky.

| 24. | Zmena z fixnej úrokovej sadzby na pohyblivú alebo naopak (v čase t1) počas platnosti zmluvy, ktorá bola dohodnutá na začiatku zmluvy (čas t0), nepredstavuje novú dohodu, ale súčasť podmienok úveru stanovených v čase t0. Preto sa nepovažuje za nový obchod. |
| --- | --- |

24.

Zmena z fixnej úrokovej sadzby na pohyblivú alebo naopak (v čase t1) počas platnosti zmluvy, ktorá bola dohodnutá na začiatku zmluvy (čas t0), nepredstavuje novú dohodu, ale súčasť podmienok úveru stanovených v čase t0. Preto sa nepovažuje za nový obchod.

| 25. | Vo vzťahu k domácnosti alebo nefinančnej spoločnosti sa zvyčajne očakáva, že si vyberie úver iný ako revolvingový úver alebo prečerpanie v plnom rozsahu na začiatku zmluvy. Môže však vybrať úver po častiach v časoch t1, t2, t3, atď., namiesto toho, aby vzala úplnú sumu na začiatku zmluvy (čas t0). Skutočnosť, že úver sa berie po častiach, je pre štatistiku úrokových sadzieb PFI irelevantná. Do štatistiky úrokových sadzieb nových obchodov PFI sa zachytáva dohoda medzi domácnosťou alebo nefinančnou spoločnosťou a spravodajskou jednotkou v čase t0, ktorá zahŕňa úrokovú sadzbu a úplnú sumu úveru. |
| --- | --- |

25.

Vo vzťahu k domácnosti alebo nefinančnej spoločnosti sa zvyčajne očakáva, že si vyberie úver iný ako revolvingový úver alebo prečerpanie v plnom rozsahu na začiatku zmluvy. Môže však vybrať úver po častiach v časoch t1, t2, t3, atď., namiesto toho, aby vzala úplnú sumu na začiatku zmluvy (čas t0). Skutočnosť, že úver sa berie po častiach, je pre štatistiku úrokových sadzieb PFI irelevantná. Do štatistiky úrokových sadzieb nových obchodov PFI sa zachytáva dohoda medzi domácnosťou alebo nefinančnou spoločnosťou a spravodajskou jednotkou v čase t0, ktorá zahŕňa úrokovú sadzbu a úplnú sumu úveru.

ČASŤ 3

REFEREČNÝ ČASOVÝ BOD

VII.   Referenčný časový bod pre úrokové sadzby PFI pre zostatky

| 26. | Národné centrálne banky rozhodujú, či sa na vnútroštátnej úrovni úrokové sadzby PFI pre zostatky, t. j. ukazovatele 1 až 14 uvedené v dodatku 1, zostavujú ako snímka momentálneho stavu na konci referenčného obdobia, alebo ako implicitná sadzba vzťahujúca sa na priemer za toto obdobie. Zaznamenávaným obdobím je jeden mesiac. |
| --- | --- |

26.

Národné centrálne banky rozhodujú, či sa na vnútroštátnej úrovni úrokové sadzby PFI pre zostatky, t. j. ukazovatele 1 až 14 uvedené v dodatku 1, zostavujú ako snímka momentálneho stavu na konci referenčného obdobia, alebo ako implicitná sadzba vzťahujúca sa na priemer za toto obdobie. Zaznamenávaným obdobím je jeden mesiac.

| 27. | Úrokové sadzby pre zostatky ako snímka koncomesačných údajov sa počítajú ako vážené priemery úrokových sadzieb uplatňovaných na stav vkladov a úverov k určitému časového bodu v posledný deň mesiaca. Spravodajská jednotka v tomto časovom bode zbiera úrokové sadzby a súvisiace sumy za všetky splatné vklady prijaté od domácností a nefinančných spoločností a úvery poskytnuté domácnostiam a nefinančným spoločnostiam a zostavuje váženú priemernú úrokovú sadzbu za každú kategóriu nástrojov. Úrokové sadzby PFI pre zostatky, ktoré sa zostavujú ako snímka stavu koncomesačných údajov, zahŕňajú na rozdiel od mesačných priemerov len tie zmluvy, ktoré v čase zberu údajov ešte trvajú. |
| --- | --- |

27.

Úrokové sadzby pre zostatky ako snímka koncomesačných údajov sa počítajú ako vážené priemery úrokových sadzieb uplatňovaných na stav vkladov a úverov k určitému časového bodu v posledný deň mesiaca. Spravodajská jednotka v tomto časovom bode zbiera úrokové sadzby a súvisiace sumy za všetky splatné vklady prijaté od domácností a nefinančných spoločností a úvery poskytnuté domácnostiam a nefinančným spoločnostiam a zostavuje váženú priemernú úrokovú sadzbu za každú kategóriu nástrojov. Úrokové sadzby PFI pre zostatky, ktoré sa zostavujú ako snímka stavu koncomesačných údajov, zahŕňajú na rozdiel od mesačných priemerov len tie zmluvy, ktoré v čase zberu údajov ešte trvajú.

| 28. | Úrokové sadzby pre zostatky ako implicitné sadzby vzťahujúce sa na priemer za mesiac sa vypočítajú ako podiel, kde čitateľom je naakumulovaný úrok z vkladov a z úverov počas referenčného mesiaca a menovateľom je priemerný stav počas referenčného mesiaca. Spravodajská jednotka na konci referenčného mesiaca vykazuje za každú kategóriu nástrojov naakumulovaný úrok vyplatený alebo prijatý počas mesiaca a priemerný stav vkladov a úverov počas toho istého mesiaca. Úrokové sadzby PFI pre zostatky, ktoré sa zostavujú ako mesačné priemery, zahŕňajú na rozdiel od snímky stavu koncomesačných údajov tiež zmluvy, ktoré existovali v určitom čase počas mesiaca, ale na konci mesiaca už netrvajú. Priemerný stav vkladov a úverov počas referenčného mesiaca sa optimálne zostavuje ako priemer denných stavov počas mesiaca. Minimálnou normou je, aby sa priemerný mesačný stav odvodzoval z denných zostatkov nestálych kategórií nástrojov, t. j. aspoň v prípade vkladov splatných na požiadanie, vkladov s výpovednou lehotou, úročených pohľadávok z kreditnej karty a revolvingových úverov a prečerpaní. Pri všetkých ostatných kategóriách nástrojov sa priemerný mesačný stav odvodzuje z týždenných alebo častejších zostatkov. Počas prechodného obdobia do dvoch rokov sa v prípade úverov s dohodnutou splatnosťou nad päť rokov prijímajú koncomesačné údaje. |
| --- | --- |

28.

Úrokové sadzby pre zostatky ako implicitné sadzby vzťahujúce sa na priemer za mesiac sa vypočítajú ako podiel, kde čitateľom je naakumulovaný úrok z vkladov a z úverov počas referenčného mesiaca a menovateľom je priemerný stav počas referenčného mesiaca. Spravodajská jednotka na konci referenčného mesiaca vykazuje za každú kategóriu nástrojov naakumulovaný úrok vyplatený alebo prijatý počas mesiaca a priemerný stav vkladov a úverov počas toho istého mesiaca. Úrokové sadzby PFI pre zostatky, ktoré sa zostavujú ako mesačné priemery, zahŕňajú na rozdiel od snímky stavu koncomesačných údajov tiež zmluvy, ktoré existovali v určitom čase počas mesiaca, ale na konci mesiaca už netrvajú. Priemerný stav vkladov a úverov počas referenčného mesiaca sa optimálne zostavuje ako priemer denných stavov počas mesiaca. Minimálnou normou je, aby sa priemerný mesačný stav odvodzoval z denných zostatkov nestálych kategórií nástrojov, t. j. aspoň v prípade vkladov splatných na požiadanie, vkladov s výpovednou lehotou, úročených pohľadávok z kreditnej karty a revolvingových úverov a prečerpaní. Pri všetkých ostatných kategóriách nástrojov sa priemerný mesačný stav odvodzuje z týždenných alebo častejších zostatkov. Počas prechodného obdobia do dvoch rokov sa v prípade úverov s dohodnutou splatnosťou nad päť rokov prijímajú koncomesačné údaje.

VIII.   Referenčný časový bod pre nové obchody tvorené vkladmi splatnými na požiadanie, vkladmi s výpovednou lehotou, úročenými pohľadávkami z kreditnej karty a revolvingovými úvermi a prečerpaniami

| 29. | Národné centrálne banky rozhodujú, či sa na vnútroštátnej úrovni úrokové sadzby PFI pre vklady splatné na požiadanie, vklady s výpovednou lehotou, úročené pohľadávky z kreditnej karty a revolvingové úvery a prečerpania, t. j. ukazovatele 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 a 36 uvedené v dodatku 2 zostavujú ako snímka stavu údajov na konci referenčného obdobia, alebo ako implicitné sadzby vzťahujúce sa na priemer za toto obdobie. Zaznamenávaným obdobím je jeden mesiac. |
| --- | --- |

29.

Národné centrálne banky rozhodujú, či sa na vnútroštátnej úrovni úrokové sadzby PFI pre vklady splatné na požiadanie, vklady s výpovednou lehotou, úročené pohľadávky z kreditnej karty a revolvingové úvery a prečerpania, t. j. ukazovatele 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 a 36 uvedené v dodatku 2 zostavujú ako snímka stavu údajov na konci referenčného obdobia, alebo ako implicitné sadzby vzťahujúce sa na priemer za toto obdobie. Zaznamenávaným obdobím je jeden mesiac.

| 30. | Analogicky k zostavovaniu úrokových sadzieb pre zostatky uvedené v dodatku 1 sa úrokové sadzby pre vklady splatné na požiadanie, vklady s výpovednou lehotou, úročené pohľadávky z kreditnej karty a revolvingové úvery a prečerpania zostavujú jedným z nasledujúcich spôsobov:






  a) | vypočíta sa snímka koncomesačných údajov, t. j. vážené priemery úrokových sadzieb, ktoré sa vzťahujú na stav týchto vkladov k určitému časovému bodu v posledný deň mesiaca. Spravodajská jednotka v tom čase zbiera úrokové sadzby a príslušné sumy za všetky vklady splatné na požiadanie, vklady s výpovednou lehotou, úročené pohľadávky z kreditnej karty a revolvingové úvery a prečerpania vo vzťahu k domácnostiam a nefinančným spoločnostiam a zostavuje váženú priemernú úrokovú sadzbu pre každú kategóriu nástrojov. Úrokové sadzby PFI pre zostatky, ktoré sa zostavujú ako snímka stavu koncomesačných údajov, zahŕňajú na rozdiel od mesačných priemerov len tie zmluvy, ktoré v čase zberu údajov ešte trvajú;, |
| --- | --- | --- |

30.

Analogicky k zostavovaniu úrokových sadzieb pre zostatky uvedené v dodatku 1 sa úrokové sadzby pre vklady splatné na požiadanie, vklady s výpovednou lehotou, úročené pohľadávky z kreditnej karty a revolvingové úvery a prečerpania zostavujú jedným z nasledujúcich spôsobov:

a)

vypočíta sa snímka koncomesačných údajov, t. j. vážené priemery úrokových sadzieb, ktoré sa vzťahujú na stav týchto vkladov k určitému časovému bodu v posledný deň mesiaca. Spravodajská jednotka v tom čase zbiera úrokové sadzby a príslušné sumy za všetky vklady splatné na požiadanie, vklady s výpovednou lehotou, úročené pohľadávky z kreditnej karty a revolvingové úvery a prečerpania vo vzťahu k domácnostiam a nefinančným spoločnostiam a zostavuje váženú priemernú úrokovú sadzbu pre každú kategóriu nástrojov. Úrokové sadzby PFI pre zostatky, ktoré sa zostavujú ako snímka stavu koncomesačných údajov, zahŕňajú na rozdiel od mesačných priemerov len tie zmluvy, ktoré v čase zberu údajov ešte trvajú;,

| b) | vypočítajú sa implicitné sadzby vzťahujúce sa na priemer za mesiac, t. j. podiely, kde čitateľom je naakumulovaný úrok z vkladov a z úverov počas mesiaca a menovateľom je priemer denných stavov. Spravodajská jednotka na konci mesiaca vykazuje za vklady splatné na požiadanie, vklady s výpovednou lehotou, úročené pohľadávky z kreditnej karty a revolvingové úvery a prečerpania naakumulované úroky vyplatené alebo prijaté počas mesiaca a priemerný stav vkladov a úverov počas toho istého mesiaca. Pre vklady splatné na požiadanie, vklady s výpovednou lehotou, úročené pohľadávky z kreditnej karty a revolvingové úvery a prečerpania sa priemerný mesačný stav odvodzuje z denných zostatkov. Úrokové sadzby PFI pre zostatky, ktoré sa zostavujú ako mesačné priemery, zahŕňajú na rozdiel od snímky stavu koncomesačných údajov tiež zmluvy, ktoré existovali v určitom čase počas mesiaca, ale na konci mesiaca už netrvajú. |
| --- | --- |

b)

vypočítajú sa implicitné sadzby vzťahujúce sa na priemer za mesiac, t. j. podiely, kde čitateľom je naakumulovaný úrok z vkladov a z úverov počas mesiaca a menovateľom je priemer denných stavov. Spravodajská jednotka na konci mesiaca vykazuje za vklady splatné na požiadanie, vklady s výpovednou lehotou, úročené pohľadávky z kreditnej karty a revolvingové úvery a prečerpania naakumulované úroky vyplatené alebo prijaté počas mesiaca a priemerný stav vkladov a úverov počas toho istého mesiaca. Pre vklady splatné na požiadanie, vklady s výpovednou lehotou, úročené pohľadávky z kreditnej karty a revolvingové úvery a prečerpania sa priemerný mesačný stav odvodzuje z denných zostatkov. Úrokové sadzby PFI pre zostatky, ktoré sa zostavujú ako mesačné priemery, zahŕňajú na rozdiel od snímky stavu koncomesačných údajov tiež zmluvy, ktoré existovali v určitom čase počas mesiaca, ale na konci mesiaca už netrvajú.

| 31. | Ak sa PFI úrokové sadzby zostavujú ako snímka stavu koncomesačných údajov, v prípade účtov, ktoré v závislosti od ich zostatku môžu byť vkladom alebo úverom, určuje iba zostatok v určitom čase posledného dňa v mesiaci, či je účet v danom mesiaci vklad splatný na požiadanie, alebo prečerpanie. Ak sa úrokové sadzby PFI počítajú ako implicitná sadzba vzťahujúca sa na priemer mesiaca, hodnotí sa každý deň bez ohľadu na to, či je účet vkladom, alebo úverom. Na odvodenie priemerných mesačných stavov sa v menovateli implicitných sadzieb potom vypočíta priemer denných kreditných zostatkov a denných debetných zostatkov. Taktiež v tokoch v čitateli sa rozlišujú naakumulované úroky z vkladov a z úverov. Spravodajské jednotky nevykazujú vážené priemerné úrokové sadzby spájajúce (nízke) sadzby za vklady splatné na požiadanie a (vysoké) sadzby za prečerpanie. |
| --- | --- |

31.

Ak sa PFI úrokové sadzby zostavujú ako snímka stavu koncomesačných údajov, v prípade účtov, ktoré v závislosti od ich zostatku môžu byť vkladom alebo úverom, určuje iba zostatok v určitom čase posledného dňa v mesiaci, či je účet v danom mesiaci vklad splatný na požiadanie, alebo prečerpanie. Ak sa úrokové sadzby PFI počítajú ako implicitná sadzba vzťahujúca sa na priemer mesiaca, hodnotí sa každý deň bez ohľadu na to, či je účet vkladom, alebo úverom. Na odvodenie priemerných mesačných stavov sa v menovateli implicitných sadzieb potom vypočíta priemer denných kreditných zostatkov a denných debetných zostatkov. Taktiež v tokoch v čitateli sa rozlišujú naakumulované úroky z vkladov a z úverov. Spravodajské jednotky nevykazujú vážené priemerné úrokové sadzby spájajúce (nízke) sadzby za vklady splatné na požiadanie a (vysoké) sadzby za prečerpanie.

IX.   Referenčný časový bod pre nové obchody (iné ako vklady splatné na požiadanie, vklady s výpovednou lehotou, úročené pohľadávky z kreditnej karty, revolvingové úvery a prečerpania)

| 32. | Úrokové sadzby PFI pre nové obchody iné ako vklady splatné na požiadanie, vklady s výpovednou lehotou, úročené pohľadávky z kreditnej karty a revolvingové úvery a prečerpania, t. j. všetky ukazovatele uvedené v dodatku 2 okrem ukazovateľov 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 a 36, sa vypočítajú ako priemer za obdobie. Zaznamenávaným obdobím je (celý) jeden mesiac. |
| --- | --- |

32.

Úrokové sadzby PFI pre nové obchody iné ako vklady splatné na požiadanie, vklady s výpovednou lehotou, úročené pohľadávky z kreditnej karty a revolvingové úvery a prečerpania, t. j. všetky ukazovatele uvedené v dodatku 2 okrem ukazovateľov 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 a 36, sa vypočítajú ako priemer za obdobie. Zaznamenávaným obdobím je (celý) jeden mesiac.

| 33. | Spravodajské jednotky vypočítajú sadzbu nových obchodov za každú kategóriu nástrojov ako vážený priemer všetkých úrokových sadzieb pre nové obchodné operácie v kategórii nástrojov počas referenčného mesiaca. Tieto úrokové sadzby, ktoré sa vzťahujú na priemer mesiaca, sa zasielajú NCB zúčastneného členského štátu, ktorého je spravodajská jednotka rezidentom, spolu s váženými informáciami týkajúcimi sa sumy nových obchodov vykonaných počas vykazovaného mesiaca za každú kategóriu nástrojov. Spravodajské jednotky sú povinné zohľadniť nové obchodné operácie vykonané počas celého mesiaca. |
| --- | --- |

33.

Spravodajské jednotky vypočítajú sadzbu nových obchodov za každú kategóriu nástrojov ako vážený priemer všetkých úrokových sadzieb pre nové obchodné operácie v kategórii nástrojov počas referenčného mesiaca. Tieto úrokové sadzby, ktoré sa vzťahujú na priemer mesiaca, sa zasielajú NCB zúčastneného členského štátu, ktorého je spravodajská jednotka rezidentom, spolu s váženými informáciami týkajúcimi sa sumy nových obchodov vykonaných počas vykazovaného mesiaca za každú kategóriu nástrojov. Spravodajské jednotky sú povinné zohľadniť nové obchodné operácie vykonané počas celého mesiaca.

ČASŤ 4

KATEGÓRIE NÁSTROJOV

X.   Všeobecné ustanovenia

| 34. | Spravodajské jednotky poskytujú štatistiku úrokových sadzieb PFI o zostatkoch za kategórie nástrojov uvedené v dodatku 1 a o nových obchodoch za kategórie nástrojov uvedené v dodatku 2. Ako je vymedzené v odseku 17, úrokové sadzby pre vklady splatné na požiadanie, vklady s výpovednou lehotou, revolvingové úvery a prečerpania a úročené pohľadávky z kreditnej karty sú úrokové sadzby pre nové obchody, a preto sú zahrnuté v dodatku 2. Keďže však metóda zostavenia a referenčný časový bod pre sadzby za vklady splatné na požiadanie, vklady s výpovednou lehotou, úročené pohľadávky z kreditnej karty a revolvingové úvery a prečerpania sú rovnaké ako pre ostatné ukazovatele pre zostatky, ukazovatele 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 a 36 v dodatku 2 sa opakujú v dodatku 1. |
| --- | --- |

34.

Spravodajské jednotky poskytujú štatistiku úrokových sadzieb PFI o zostatkoch za kategórie nástrojov uvedené v dodatku 1 a o nových obchodoch za kategórie nástrojov uvedené v dodatku 2. Ako je vymedzené v odseku 17, úrokové sadzby pre vklady splatné na požiadanie, vklady s výpovednou lehotou, revolvingové úvery a prečerpania a úročené pohľadávky z kreditnej karty sú úrokové sadzby pre nové obchody, a preto sú zahrnuté v dodatku 2. Keďže však metóda zostavenia a referenčný časový bod pre sadzby za vklady splatné na požiadanie, vklady s výpovednou lehotou, úročené pohľadávky z kreditnej karty a revolvingové úvery a prečerpania sú rovnaké ako pre ostatné ukazovatele pre zostatky, ukazovatele 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 a 36 v dodatku 2 sa opakujú v dodatku 1.

| 35. | Kategórie nástrojov uvedené v dodatkoch 1 a 2 sa neuplatňujú na vnútroštátnej úrovni niektorého zúčastneného členského štátu, a preto sa nezohľadňujú, ak rezidentské úverové a iné inštitúcie vôbec neponúkajú produkty, ktoré patria do tejto kategórie pre domácnosti a nefinančné spoločnosti. Údaje sa poskytujú, ak existujú nejaké obchody, akokoľvek sú obmedzené. |
| --- | --- |

35.

Kategórie nástrojov uvedené v dodatkoch 1 a 2 sa neuplatňujú na vnútroštátnej úrovni niektorého zúčastneného členského štátu, a preto sa nezohľadňujú, ak rezidentské úverové a iné inštitúcie vôbec neponúkajú produkty, ktoré patria do tejto kategórie pre domácnosti a nefinančné spoločnosti. Údaje sa poskytujú, ak existujú nejaké obchody, akokoľvek sú obmedzené.

| 36. | Za každú kategóriu nástrojov vymadzenú v dodatkoch 1 a 2 a uplatňujúcu sa v bankových obchodoch rezidentských úverových inštitúcií a iných inštitúcií s domácnosťami a nefinančnými spoločnosťami, ktoré sú rezidentmi zúčastnených členských štátov, sa štatistika úrokových sadzieb PFI zostavuje na základe všetkých úrokových sadzieb vzťahujúcich sa na všetky produkty, ktoré patria do tejto kategórie nástrojov. To znamená, že národné centrálne banky nesmú vymedziť súbor vnútroštátnych produktov v každej kategórii nástrojov, za ktorú sa má zbierať štatistika úrokových sadzieb PFI; namiesto toho sa zahŕňajú sadzby všetkých produktov ponúkaných každou zo spravodajských jednotiek. Ako je uvedené v odseku 28 prílohy I, národné centrálne banky nemusia zahrnúť do vzorky každý produkt, ktorý existuje na vnútroštátnej úrovni. Nesmú však vylúčiť celú kategóriu nástrojov na základe toho, že s ňou spojené sumy sú veľmi malé. Preto, ak kategóriu nástrojov ponúka len jedna inštitúcia, táto inštitúcia je zastúpená vo vzorke. Ak kategória nástrojov v zúčastnenom členskom štáte neexistuje v čase začiatočného výberu vzorky, ale nový produkt, ktorý patrí do tejto kategórie, zavedie jedna inštitúcia neskôr, táto inštitúcia sa zahrnie do vzorky v čase nasledujúcej kontroly reprezentatívnosti. Ak sa na vnútroštátnej úrovni v existujúcej kategórii nástrojov vytvorí nový produkt, inštitúcie ho vo vzorke zahrnú do svojho nasledujúceho vykazovania, keďže všetky spravodajské jednotky sú povinné vykazovať všetky svoje produkty. |
| --- | --- |

36.

Za každú kategóriu nástrojov vymadzenú v dodatkoch 1 a 2 a uplatňujúcu sa v bankových obchodoch rezidentských úverových inštitúcií a iných inštitúcií s domácnosťami a nefinančnými spoločnosťami, ktoré sú rezidentmi zúčastnených členských štátov, sa štatistika úrokových sadzieb PFI zostavuje na základe všetkých úrokových sadzieb vzťahujúcich sa na všetky produkty, ktoré patria do tejto kategórie nástrojov. To znamená, že národné centrálne banky nesmú vymedziť súbor vnútroštátnych produktov v každej kategórii nástrojov, za ktorú sa má zbierať štatistika úrokových sadzieb PFI; namiesto toho sa zahŕňajú sadzby všetkých produktov ponúkaných každou zo spravodajských jednotiek. Ako je uvedené v odseku 28 prílohy I, národné centrálne banky nemusia zahrnúť do vzorky každý produkt, ktorý existuje na vnútroštátnej úrovni. Nesmú však vylúčiť celú kategóriu nástrojov na základe toho, že s ňou spojené sumy sú veľmi malé. Preto, ak kategóriu nástrojov ponúka len jedna inštitúcia, táto inštitúcia je zastúpená vo vzorke. Ak kategória nástrojov v zúčastnenom členskom štáte neexistuje v čase začiatočného výberu vzorky, ale nový produkt, ktorý patrí do tejto kategórie, zavedie jedna inštitúcia neskôr, táto inštitúcia sa zahrnie do vzorky v čase nasledujúcej kontroly reprezentatívnosti. Ak sa na vnútroštátnej úrovni v existujúcej kategórii nástrojov vytvorí nový produkt, inštitúcie ho vo vzorke zahrnú do svojho nasledujúceho vykazovania, keďže všetky spravodajské jednotky sú povinné vykazovať všetky svoje produkty.

| 37. | Výnimkou z princípu rozsahu pokrytia všetkých úrokových sadzieb, ktoré sa vzťahujú na všetky produkty, sú úrokové sadzby pre nedobytné úvery a pre úvery na reštrukturalizáciu dlhov. Ako je uvedené v odseku 16, všetky nedobytné úvery a úvery na reštrukturalizáciu dlhov za sadzby nižšie, ako sú trhové podmienky, t. j. vzťahujúce sa na dlžníkov vo finančnej núdzi, sa nezahŕňajú do štatistiky úrokových sadzieb PFI. |
| --- | --- |

37.

Výnimkou z princípu rozsahu pokrytia všetkých úrokových sadzieb, ktoré sa vzťahujú na všetky produkty, sú úrokové sadzby pre nedobytné úvery a pre úvery na reštrukturalizáciu dlhov. Ako je uvedené v odseku 16, všetky nedobytné úvery a úvery na reštrukturalizáciu dlhov za sadzby nižšie, ako sú trhové podmienky, t. j. vzťahujúce sa na dlžníkov vo finančnej núdzi, sa nezahŕňajú do štatistiky úrokových sadzieb PFI.

XI.   Členenie podľa meny

| 38. | Štatistika úrokových sadzieb PFI zahŕňajú úrokové sadzby uplatňované spravodajskou skupinou. Údaje o vkladoch a úveroch v inej mene ako euro sa nevyžadujú na úrovni všetkých zúčastnených členských štátov. Toto je premietnuté v dodatkoch 1 a 2, v ktorých sa všetky ukazovatele týkajú vkladov a úverov denominovaných v eurách. |
| --- | --- |

38.

Štatistika úrokových sadzieb PFI zahŕňajú úrokové sadzby uplatňované spravodajskou skupinou. Údaje o vkladoch a úveroch v inej mene ako euro sa nevyžadujú na úrovni všetkých zúčastnených členských štátov. Toto je premietnuté v dodatkoch 1 a 2, v ktorých sa všetky ukazovatele týkajú vkladov a úverov denominovaných v eurách.

XII.   Členenie podľa sektora

| 39. | Členenie podľa sektora, s výnimkou repo obchodov, sa vzťahuje na všetky vklady a úvery vyžadované pre štatistiku úrokových sadzieb PFI. Dodatky 1 a 2 preto rozlišujú ukazovatele vo vzťahu k domácnostiam (vrátane neziskových inštitúcií slúžiacim domácnostiam) (4) a vo vzťahu k nefinančným spoločnostiam (5). Okrem toho sa vykazuje osobitný údaj pre podnikateľské subjekty s jediným vlastníkom/neregistrované podnikateľské subjekty ako súčasť domácností, ale iba v rámci nových obchodov na „,iné účely“. Národné centrálne banky môžu upustiť od osobitného označovania úverov pre podnikateľské subjekty s jediným vlastníkom, ak takéto úvery predstavujú menej ako 5 % celkových úverov poskytnutých domácnostiam zúčastneného členského štátu v podobe zostatkov vypočítaných podľa nariadenia (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32). |
| --- | --- |

39.

Členenie podľa sektora, s výnimkou repo obchodov, sa vzťahuje na všetky vklady a úvery vyžadované pre štatistiku úrokových sadzieb PFI. Dodatky 1 a 2 preto rozlišujú ukazovatele vo vzťahu k domácnostiam (vrátane neziskových inštitúcií slúžiacim domácnostiam) (4) a vo vzťahu k nefinančným spoločnostiam (5). Okrem toho sa vykazuje osobitný údaj pre podnikateľské subjekty s jediným vlastníkom/neregistrované podnikateľské subjekty ako súčasť domácností, ale iba v rámci nových obchodov na „,iné účely“. Národné centrálne banky môžu upustiť od osobitného označovania úverov pre podnikateľské subjekty s jediným vlastníkom, ak takéto úvery predstavujú menej ako 5 % celkových úverov poskytnutých domácnostiam zúčastneného členského štátu v podobe zostatkov vypočítaných podľa nariadenia (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32).

| 40. | Ukazovateľ 5 v dodatku 1 a ukazovateľ 11 v dodatku 2 sa vzťahujú na repo obchody. Hoci platby za repo obchody nie sú vo všetkých zúčastnených členských štátoch nezávislé od sektora, ktorý ich drží, v prípade repo obchodov sa na úrovni všetkých zúčastnených členských štátov nevyžaduje členenie podľa sektora na domácnosti a nefinančné spoločnosti. Ďalej sa na úrovni všetkých zúčastnených členských štátov nevyžaduje členenie podľa splatnosti, keďže sa predpokladá, že repo obchody sú prevažne veľmi krátkodobé. Úroková sadzba PFI pre repo obchody sa uplatňuje bez rozlišovania na oba sektory. |
| --- | --- |

40.

Ukazovateľ 5 v dodatku 1 a ukazovateľ 11 v dodatku 2 sa vzťahujú na repo obchody. Hoci platby za repo obchody nie sú vo všetkých zúčastnených členských štátoch nezávislé od sektora, ktorý ich drží, v prípade repo obchodov sa na úrovni všetkých zúčastnených členských štátov nevyžaduje členenie podľa sektora na domácnosti a nefinančné spoločnosti. Ďalej sa na úrovni všetkých zúčastnených členských štátov nevyžaduje členenie podľa splatnosti, keďže sa predpokladá, že repo obchody sú prevažne veľmi krátkodobé. Úroková sadzba PFI pre repo obchody sa uplatňuje bez rozlišovania na oba sektory.

| 41. | Ukazovatele 5 a 6 v dodatku 2 sa vzťahujú na vklady s výpovednou lehotou, ktoré sú držané domácnosťami. Úroková sadzba a váha pre vklady s výpovednou lehotou sa však na úrovni všetkých zúčastnených členských štátov vzťahuje ako na vklady s výpovednou lehotou držané domácnosťami, tak aj na vklady držané nefinančnými spoločnosťami, t. j. oba sektory sa síce zlúčia, ale priradia sa k domácnostiam. Na úrovni všetkých zúčastnených členských štátov sa nevyžaduje členenie podľa sektora. |
| --- | --- |

41.

Ukazovatele 5 a 6 v dodatku 2 sa vzťahujú na vklady s výpovednou lehotou, ktoré sú držané domácnosťami. Úroková sadzba a váha pre vklady s výpovednou lehotou sa však na úrovni všetkých zúčastnených členských štátov vzťahuje ako na vklady s výpovednou lehotou držané domácnosťami, tak aj na vklady držané nefinančnými spoločnosťami, t. j. oba sektory sa síce zlúčia, ale priradia sa k domácnostiam. Na úrovni všetkých zúčastnených členských štátov sa nevyžaduje členenie podľa sektora.

XIII.   Členenie podľa druhu nástroja

| 42. | Ak sa neustanovuje inak v nasledujúcich odsekoch 43 až 52, členenie úrokových sadzieb PFI podľa nástroja a vymedzenie druhov nástrojov sa zhodujú s kategóriami aktív a pasív, ktoré sa uvádzajú v časti 2 prílohy II k nariadeniu (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32). |
| --- | --- |

42.

Ak sa neustanovuje inak v nasledujúcich odsekoch 43 až 52, členenie úrokových sadzieb PFI podľa nástroja a vymedzenie druhov nástrojov sa zhodujú s kategóriami aktív a pasív, ktoré sa uvádzajú v časti 2 prílohy II k nariadeniu (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32).

| 43. | Úrokové sadzby PFI pre vklady splatné na požiadanie, t. j. ukazovatele 1 a 7 v dodatku 2, zahŕňajú všetky vklady splatné na požiadanie bez ohľadu, či sú úročené. Vklady splatné na požiadanie s nulovým úrokom sa preto zaznamenávajú v štatistike úrokových sadzieb PFI. |
| --- | --- |

43.

Úrokové sadzby PFI pre vklady splatné na požiadanie, t. j. ukazovatele 1 a 7 v dodatku 2, zahŕňajú všetky vklady splatné na požiadanie bez ohľadu, či sú úročené. Vklady splatné na požiadanie s nulovým úrokom sa preto zaznamenávajú v štatistike úrokových sadzieb PFI.

| 44. | Revolvingové úvery a prečerpania, t. j. ukazovatele 12 a 23 v dodatku 2, majú na účely štatistiky úrokových sadzieb PFI rovnaký význam, ako je vymedzený v časti 2 prílohy II k nariadeniu (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32), bez ohľadu na začiatočné obdobie fixácie ich úrokovej sadzby. Pokuty za prečerpanie, ktoré sa uplatňujú ako súčasť ostatných nákladov, napríklad vo forme osobitných poplatkov, sa nezahŕňajú do RDM vymedzenej v odseku 1, pretože tento druh sadzby sa vzťahuje len na úrokovú sadzbu úverov. Úvery vykazované v tejto kategórii sa nevykazujú v žiadnej inej kategórii nových obchodov. |
| --- | --- |

44.

Revolvingové úvery a prečerpania, t. j. ukazovatele 12 a 23 v dodatku 2, majú na účely štatistiky úrokových sadzieb PFI rovnaký význam, ako je vymedzený v časti 2 prílohy II k nariadeniu (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32), bez ohľadu na začiatočné obdobie fixácie ich úrokovej sadzby. Pokuty za prečerpanie, ktoré sa uplatňujú ako súčasť ostatných nákladov, napríklad vo forme osobitných poplatkov, sa nezahŕňajú do RDM vymedzenej v odseku 1, pretože tento druh sadzby sa vzťahuje len na úrokovú sadzbu úverov. Úvery vykazované v tejto kategórii sa nevykazujú v žiadnej inej kategórii nových obchodov.

| 45. | Na účely štatistiky úrokových sadzieb PFI sú pohľadávky z kreditnej karty vymedzené rovnako ako v časti 2 prílohy II k nariadeniu (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32). V ukazovateľoch 32 a 36 sa vykazujú len údaje týkajúce sa úročených pohľadávok z kreditnej karty. Úroková sadzba bezúročných kreditov sa nevykazuje samostnatne, keďže z jej pojmu vyplýva, že je to 0 %. Splatné bezúročné pohľadávky z kreditnej karty sú však súčasťou štatistiky úrokových sadzieb PFI týkajúcej sa zostatkov, spolu so splatnými úročenými pohľadávkami z kreditnej karty. Ani úročené ani bezúročné pohľadávky z kreditnej karty sa nevykazujú podľa akýchkoľvek iných ukazovateľov nového obchodu. |
| --- | --- |

45.

Na účely štatistiky úrokových sadzieb PFI sú pohľadávky z kreditnej karty vymedzené rovnako ako v časti 2 prílohy II k nariadeniu (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32). V ukazovateľoch 32 a 36 sa vykazujú len údaje týkajúce sa úročených pohľadávok z kreditnej karty. Úroková sadzba bezúročných kreditov sa nevykazuje samostnatne, keďže z jej pojmu vyplýva, že je to 0 %. Splatné bezúročné pohľadávky z kreditnej karty sú však súčasťou štatistiky úrokových sadzieb PFI týkajúcej sa zostatkov, spolu so splatnými úročenými pohľadávkami z kreditnej karty. Ani úročené ani bezúročné pohľadávky z kreditnej karty sa nevykazujú podľa akýchkoľvek iných ukazovateľov nového obchodu.

| 46. | Na účely štatistiky úrokových sadzieb PFI zahŕňajú nové úvery poskytnuté nefinančným spoločnostiam (s výnimkou revolvingových úverov a prečerpaní a pohľadávok z kreditnej karty), t. j. ukazovatele 37 až 54 v dodatku 2 všetky úvery iné ako pohľadávky z kreditnej karty (bezúročné a úročené) a revolvingové úvery a prečerpania poskytnuté podnikom, bez ohľadu na ich výšku, kým ukazovatele 62 až 85 sa vzťahujú na zabezpečené úvery vymedzené v odseku 60. Úvery poskytnuté nefinančným spoločnostiam, ktoré sa v dodatku 1 vzťahujú k zostatkom, sú vymedzené rovnako ako v časti 2 prílohy II k nariadeniu (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) a zahŕňajú revolvingové úvery a prečerpania a úročené pohľadávky z kreditnej karty. |
| --- | --- |

46.

Na účely štatistiky úrokových sadzieb PFI zahŕňajú nové úvery poskytnuté nefinančným spoločnostiam (s výnimkou revolvingových úverov a prečerpaní a pohľadávok z kreditnej karty), t. j. ukazovatele 37 až 54 v dodatku 2 všetky úvery iné ako pohľadávky z kreditnej karty (bezúročné a úročené) a revolvingové úvery a prečerpania poskytnuté podnikom, bez ohľadu na ich výšku, kým ukazovatele 62 až 85 sa vzťahujú na zabezpečené úvery vymedzené v odseku 60. Úvery poskytnuté nefinančným spoločnostiam, ktoré sa v dodatku 1 vzťahujú k zostatkom, sú vymedzené rovnako ako v časti 2 prílohy II k nariadeniu (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) a zahŕňajú revolvingové úvery a prečerpania a úročené pohľadávky z kreditnej karty.

| 47. | Na účely štatistiky úrokových sadzieb PFI sú nové úvery poskytnuté domácnostiam na spotrebu, t. j. ukazovatele 13 až 15, 30 a 55 až 57 v dodatku 2 vymedzené ako úvery iné ako pohľadávky z kreditnej karty (bezúročné a úročené) a revolvingové úvery a prečerpania poskytnuté na účely osobnej spotreby tovarov a služieb, kým ukazovatele 55 až 57 sa vzťahujú na zabezpečené úvery vymedzené v odseku 60. Úvery na spotrebu, ktoré sa v dodatku 1 vzťahujú na zostatky, sú vymedzené rovnako ako v časti 2 prílohy II k nariadeniu (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) a zahŕňajú revolvingové úvery a prečerpania a bezúročné a úročené pohľadávky z kreditnej karty. |
| --- | --- |

47.

Na účely štatistiky úrokových sadzieb PFI sú nové úvery poskytnuté domácnostiam na spotrebu, t. j. ukazovatele 13 až 15, 30 a 55 až 57 v dodatku 2 vymedzené ako úvery iné ako pohľadávky z kreditnej karty (bezúročné a úročené) a revolvingové úvery a prečerpania poskytnuté na účely osobnej spotreby tovarov a služieb, kým ukazovatele 55 až 57 sa vzťahujú na zabezpečené úvery vymedzené v odseku 60. Úvery na spotrebu, ktoré sa v dodatku 1 vzťahujú na zostatky, sú vymedzené rovnako ako v časti 2 prílohy II k nariadeniu (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) a zahŕňajú revolvingové úvery a prečerpania a bezúročné a úročené pohľadávky z kreditnej karty.

| 48. | Úvery pre domácnosti na bývanie, t. j. ukazovatele 6 až 8 v dodatku 1 a ukazovatele 16 až 19 a 31 v dodatku 2, môžu byť zabezpečené alebo nezabezpečené, kým ukazovatele 58 až 61 sa vzťahujú na zabezpečené úvery vymedzené v odseku 60. Zabezpečené a nezabezpečené úvery pre domácnosti na bývanie sa do štatistiky úrokových sadzieb PFI zahŕňajú bez rozlišovania medzi ukazovateľmi 16 až 19 a 31. Na účely štatistiky úrokových sadzieb PFI sú nové úvery poskytnuté pre domácnosti na bývanie, t. j. ukazovatele 16 až 19, 31 a 58 až 61 v dodatku 2 vymedzené ako úvery iné ako revolvingové úvery a prečerpania alebo pohľadávky z kreditnej karty, ktoré sú poskytnuté na účely investovania do kúpy nehnuteľnosti, vrátane vylepšovania garáží a domov (rekonštrukcie). Úvery pre domácnosti na bývanie, ktoré sa v dodatku 1 vzťahujú na zostatky, sú vymedzené rovnako ako v časti 2 prílohy II k nariadeniu (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) a zahŕňajú revolvingové úvery a prečerpania a pohľadávky z kreditnej karty. |
| --- | --- |

48.

Úvery pre domácnosti na bývanie, t. j. ukazovatele 6 až 8 v dodatku 1 a ukazovatele 16 až 19 a 31 v dodatku 2, môžu byť zabezpečené alebo nezabezpečené, kým ukazovatele 58 až 61 sa vzťahujú na zabezpečené úvery vymedzené v odseku 60. Zabezpečené a nezabezpečené úvery pre domácnosti na bývanie sa do štatistiky úrokových sadzieb PFI zahŕňajú bez rozlišovania medzi ukazovateľmi 16 až 19 a 31. Na účely štatistiky úrokových sadzieb PFI sú nové úvery poskytnuté pre domácnosti na bývanie, t. j. ukazovatele 16 až 19, 31 a 58 až 61 v dodatku 2 vymedzené ako úvery iné ako revolvingové úvery a prečerpania alebo pohľadávky z kreditnej karty, ktoré sú poskytnuté na účely investovania do kúpy nehnuteľnosti, vrátane vylepšovania garáží a domov (rekonštrukcie). Úvery pre domácnosti na bývanie, ktoré sa v dodatku 1 vzťahujú na zostatky, sú vymedzené rovnako ako v časti 2 prílohy II k nariadeniu (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) a zahŕňajú revolvingové úvery a prečerpania a pohľadávky z kreditnej karty.

| 49. | Na účely štatistiky úrokových sadzieb PFI sú nové úvery pre domácnosti na iné účely, t. j. ukazovatele 20 až 22 a 33 až 35 v dodatku 2, vymedzené ako úvery iné ako revolvingové úvery a prečerpania alebo pohľadávky z kreditnej karty poskytnuté na účely, ako napr. obchodné účely, konsolidáciu dlhov, vzdelávanie atď. Ostatné úvery pre domácnosti, ktoré sa v dodatku 1 vzťahujú na zostatky, sú vymedzené rovnako ako v časti 2 prílohy II k nariadeniu (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) a zahŕňajú revolvingové úvery a prečerpania a pohľadávky z kreditnej karty. |
| --- | --- |

49.

Na účely štatistiky úrokových sadzieb PFI sú nové úvery pre domácnosti na iné účely, t. j. ukazovatele 20 až 22 a 33 až 35 v dodatku 2, vymedzené ako úvery iné ako revolvingové úvery a prečerpania alebo pohľadávky z kreditnej karty poskytnuté na účely, ako napr. obchodné účely, konsolidáciu dlhov, vzdelávanie atď. Ostatné úvery pre domácnosti, ktoré sa v dodatku 1 vzťahujú na zostatky, sú vymedzené rovnako ako v časti 2 prílohy II k nariadeniu (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) a zahŕňajú revolvingové úvery a prečerpania a pohľadávky z kreditnej karty.

| 50. | V prípade úrokových sadzieb PFI týkajúcich sa zostatkov zahŕňajú spolu úvery na spotrebu, úvery domácnostiam na bývanie a ostatné úvery pre domácnosti na iné účely všetky úvery poskytnuté domácnostiam rezidentskými úverovými a inými inštitúciami, vrátane revolvingových úverov a prečerpaní a pohľadávok z kreditnej karty (bezúročných a úročených). |
| --- | --- |

50.

V prípade úrokových sadzieb PFI týkajúcich sa zostatkov zahŕňajú spolu úvery na spotrebu, úvery domácnostiam na bývanie a ostatné úvery pre domácnosti na iné účely všetky úvery poskytnuté domácnostiam rezidentskými úverovými a inými inštitúciami, vrátane revolvingových úverov a prečerpaní a pohľadávok z kreditnej karty (bezúročných a úročených).

| 51. | V prípade úrokových sadzieb PFI týkajúcich sa nových obchodov zahŕňajú úročené pohľadávky z kreditnej karty, revolvingové úvery a prečerpania, úvery pre domácnosti na spotrebu, na bývanie a na iné účely všetky úvery poskytnuté domácnostiam rezidentskými úverovými a inými inštitúciami. Bezúročné pohľadávky z kreditnej karty sa osobitne nevykazujú v štatistike úrokových sadzieb PFI týkajúcich sa nových obchodov, ale sú zahrnuté ako súčasť zodpovedajúcej položky zostatku. |
| --- | --- |

51.

V prípade úrokových sadzieb PFI týkajúcich sa nových obchodov zahŕňajú úročené pohľadávky z kreditnej karty, revolvingové úvery a prečerpania, úvery pre domácnosti na spotrebu, na bývanie a na iné účely všetky úvery poskytnuté domácnostiam rezidentskými úverovými a inými inštitúciami. Bezúročné pohľadávky z kreditnej karty sa osobitne nevykazujú v štatistike úrokových sadzieb PFI týkajúcich sa nových obchodov, ale sú zahrnuté ako súčasť zodpovedajúcej položky zostatku.

XIV.   Členenie podľa kategórie výšky sumy

| 52. | V prípade ostatných úverov pre nefinančné spoločnosti, t. j. ukazovateľov 37 až 54 a 62 až 85 v dodatku 2 sa rozlišujú tri kategórie výšky sumy: a) „do 0,25 milióna EUR vrátane“, b) „od 0,25 milióna EUR do 1 milióna EUR vrátane“ a c) „nad 1 milión EUR“. Výška sumy predstavuje jedinú úverovú transakciu považovanú za nový obchod, a nie všetky obchody medzi nefinančnou spoločnosťou a spravodajskou jednotkou. |
| --- | --- |

52.

V prípade ostatných úverov pre nefinančné spoločnosti, t. j. ukazovateľov 37 až 54 a 62 až 85 v dodatku 2 sa rozlišujú tri kategórie výšky sumy: a) „do 0,25 milióna EUR vrátane“, b) „od 0,25 milióna EUR do 1 milióna EUR vrátane“ a c) „nad 1 milión EUR“. Výška sumy predstavuje jedinú úverovú transakciu považovanú za nový obchod, a nie všetky obchody medzi nefinančnou spoločnosťou a spravodajskou jednotkou.

XV.   Členenie podľa pôvodnej splatnosti, výpovednej lehoty alebo začiatočnej fixácie sadzby

| 53. | V závislosti od druhu nástroja a od toho, či sa úrokové sadzby PFI týkajú zostatkov alebo nových obchodov, štatistika poskytuje členenie podľa pôvodnej splatnosti, výpovednej lehoty a/alebo začiatočného obdobia fixácie sadzby. Tieto členenia sa vzťahujú na časové pásma alebo intervaly, napríklad úroková sadzba pre vklad s dohodnutou splatnosťou do dvoch rokov predstavuje priemernú sadzbu pre všetky vklady s dohodnutou pôvodnou splatnosťou medzi dvoma dňami a maximálne dvoma rokmi, váženú veľkosťou vkladu. |
| --- | --- |

53.

V závislosti od druhu nástroja a od toho, či sa úrokové sadzby PFI týkajú zostatkov alebo nových obchodov, štatistika poskytuje členenie podľa pôvodnej splatnosti, výpovednej lehoty a/alebo začiatočného obdobia fixácie sadzby. Tieto členenia sa vzťahujú na časové pásma alebo intervaly, napríklad úroková sadzba pre vklad s dohodnutou splatnosťou do dvoch rokov predstavuje priemernú sadzbu pre všetky vklady s dohodnutou pôvodnou splatnosťou medzi dvoma dňami a maximálne dvoma rokmi, váženú veľkosťou vkladu.

| 54. | Členenie podľa pôvodnej splatnosti a výpovednej lehoty je v súlade s pojmami vymedzenými v časti 2 prílohy II k nariadeniu (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32). Členenie podľa pôvodnej splatnosti sa vzťahuje na všetky kategórie vkladov okrem repo obchodov týkajúcich sa zostatkov a všetkých kategórií úverov, ako je ustanovené v dodatku 1. Členenie podľa pôvodnej splatnosti sa vzťahuje tiež na nové obchody s vkladmi s dohodnutou splatnosťou a členenie podľa výpovednej lehoty na nové obchody s vkladmi s výpovednou lehotou, ako je ustanovené v dodatku 2. Samostatné údaje o úveroch pre nefinančné spoločnosti so začiatočným obdobím fixácie úrokovej sadzby do jedného roka v kombinácii s pôvodnou splatnosťou nad jeden rok sa vykazujú pre každú veľkostnú úverovú skupinu uvedenú v odseku 52, ako je ustanovené v dodatku 2. |
| --- | --- |

54.

Členenie podľa pôvodnej splatnosti a výpovednej lehoty je v súlade s pojmami vymedzenými v časti 2 prílohy II k nariadeniu (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32). Členenie podľa pôvodnej splatnosti sa vzťahuje na všetky kategórie vkladov okrem repo obchodov týkajúcich sa zostatkov a všetkých kategórií úverov, ako je ustanovené v dodatku 1. Členenie podľa pôvodnej splatnosti sa vzťahuje tiež na nové obchody s vkladmi s dohodnutou splatnosťou a členenie podľa výpovednej lehoty na nové obchody s vkladmi s výpovednou lehotou, ako je ustanovené v dodatku 2. Samostatné údaje o úveroch pre nefinančné spoločnosti so začiatočným obdobím fixácie úrokovej sadzby do jedného roka v kombinácii s pôvodnou splatnosťou nad jeden rok sa vykazujú pre každú veľkostnú úverovú skupinu uvedenú v odseku 52, ako je ustanovené v dodatku 2.

| 55. | Úverové úrokové sadzby pre nové obchody v dodatku 2 sa členia podľa začiatočného obdobia fixácie úrokovej sadzby uvedeného v zmluve. Začiatočné obdobie fixácie je na účely štatistiky úrokových sadzieb PFI vymedzené ako vopred určené časové obdobie na začiatku zmluvy, počas ktorého sa nemení hodnota úrokovej sadzby. Začiatočné obdobie fixácie môže byť kratšie alebo rovnajúce sa pôvodnej splatnosti úveru. Hodnota úrokovej sadzby sa považuje za nemeniteľnú len vtedy, ak sa vymedzí ako konkrétna úroveň, napríklad ako 10 % alebo ako hodnota pripočítaná k referenčnej sadzbe v určitom čase, napríklad ako 6-mesačný EURIBOR plus 2 percentuálne body v určitý deň a čas. Ak sa na začiatku zmluvy pre určité časové obdobie dohodne postup výpočtu úverovej sadzby medzi domácnosťou alebo nefinančnou spoločnosťou a spravodajskou jednotkou, napríklad 6-mesačný EURIBOR plus 2 percentuálne body počas troch rokov, nepovažuje sa to za začiatočnú fixáciu sadzby, keďže hodnota úrokovej sadzby sa môže počas týchto troch rokov meniť. Štatistika úrokových sadzieb PFI za nové úverové obchody vyjadruje len úrokovú sadzbu, ktorá je dohodnutá pre začiatočné obdobie fixácie na začiatku zmluvy, alebo po novom prerokovaní úveru. Ak sa úroková sadzba po tomto začiatočnom období fixácie automaticky zmení na pohyblivú sadzbu, toto sa neodrazí v úrokových sadzbách PFI pre nové obchody, ale len v sadzbách pre zostatky. |
| --- | --- |

55.

Úverové úrokové sadzby pre nové obchody v dodatku 2 sa členia podľa začiatočného obdobia fixácie úrokovej sadzby uvedeného v zmluve. Začiatočné obdobie fixácie je na účely štatistiky úrokových sadzieb PFI vymedzené ako vopred určené časové obdobie na začiatku zmluvy, počas ktorého sa nemení hodnota úrokovej sadzby. Začiatočné obdobie fixácie môže byť kratšie alebo rovnajúce sa pôvodnej splatnosti úveru. Hodnota úrokovej sadzby sa považuje za nemeniteľnú len vtedy, ak sa vymedzí ako konkrétna úroveň, napríklad ako 10 % alebo ako hodnota pripočítaná k referenčnej sadzbe v určitom čase, napríklad ako 6-mesačný EURIBOR plus 2 percentuálne body v určitý deň a čas. Ak sa na začiatku zmluvy pre určité časové obdobie dohodne postup výpočtu úverovej sadzby medzi domácnosťou alebo nefinančnou spoločnosťou a spravodajskou jednotkou, napríklad 6-mesačný EURIBOR plus 2 percentuálne body počas troch rokov, nepovažuje sa to za začiatočnú fixáciu sadzby, keďže hodnota úrokovej sadzby sa môže počas týchto troch rokov meniť. Štatistika úrokových sadzieb PFI za nové úverové obchody vyjadruje len úrokovú sadzbu, ktorá je dohodnutá pre začiatočné obdobie fixácie na začiatku zmluvy, alebo po novom prerokovaní úveru. Ak sa úroková sadzba po tomto začiatočnom období fixácie automaticky zmení na pohyblivú sadzbu, toto sa neodrazí v úrokových sadzbách PFI pre nové obchody, ale len v sadzbách pre zostatky.

| 56. | Pri úveroch pre domácnosti sa rozlišujú tieto obdobia začiatočnej fixácie sadzby:
  Pri úveroch pre domácnosti na spotrebu a na iné účely:






  — | pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do jedného roka vrátane, |
| --- | --- | --- |

56.

Pri úveroch pre domácnosti sa rozlišujú tieto obdobia začiatočnej fixácie sadzby:

Pri úveroch pre domácnosti na spotrebu a na iné účely:

—

pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do jedného roka vrátane,

| — | začiatočná fixácia sadzby nad jeden rok a do päť rokov vrátane a |
| --- | --- |

—

začiatočná fixácia sadzby nad jeden rok a do päť rokov vrátane a

| — | začiatočná fixácia sadzby nad päť rokov. |
| --- | --- |

—

začiatočná fixácia sadzby nad päť rokov.

Pri úveroch pre domácnosti na bývanie:

| — | pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do jedného roka vrátane, |
| --- | --- |

—

pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do jedného roka vrátane,

| — | začiatočná fixácia sadzby nad jeden rok a do päť rokov vrátane, |
| --- | --- |

—

začiatočná fixácia sadzby nad jeden rok a do päť rokov vrátane,

| — | začiatočná fixácia sadzby nad päť rokov a do desať rokov vrátane a |
| --- | --- |

—

začiatočná fixácia sadzby nad päť rokov a do desať rokov vrátane a

| — | začiatočná fixácia sadzby nad desať rokov. |
| --- | --- |

—

začiatočná fixácia sadzby nad desať rokov.

| 57. | Pri úveroch pre nefinančné spoločnosti do 0,25 milióna EUR, nad 0,25 milióna EUR do 1 milióna EUR a nad 1 milión EUR sa rozlišujú tieto obdobia začiatočnej fixácie sadzby:






  — | pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do troch mesiacov vrátane, |
| --- | --- | --- |

57.

Pri úveroch pre nefinančné spoločnosti do 0,25 milióna EUR, nad 0,25 milióna EUR do 1 milióna EUR a nad 1 milión EUR sa rozlišujú tieto obdobia začiatočnej fixácie sadzby:

—

pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do troch mesiacov vrátane,

| — | začiatočná fixácia sadzby nad tri mesiace a do jedného roka vrátane, |
| --- | --- |

—

začiatočná fixácia sadzby nad tri mesiace a do jedného roka vrátane,

| — | začiatočná fixácia sadzby nad jeden rok a do troch rokov vrátane, |
| --- | --- |

—

začiatočná fixácia sadzby nad jeden rok a do troch rokov vrátane,

| — | začiatočná fixácia sadzby nad tri roky a do päť rokov vrátane, |
| --- | --- |

—

začiatočná fixácia sadzby nad tri roky a do päť rokov vrátane,

| — | začiatočná fixácia sadzby nad päť rokov a do desať rokov vrátane a |
| --- | --- |

—

začiatočná fixácia sadzby nad päť rokov a do desať rokov vrátane a

| — | začiatočná fixácia sadzby nad desať rokov. |
| --- | --- |

—

začiatočná fixácia sadzby nad desať rokov.

| 58. | Pre účely štatistiky úrokových sadzieb PFI je „pohyblivá sadzba“ vymedzená ako úroková sadzba, ktorá podlieha neustálej (t. j. dennej) revízii alebo rozhodnutiam PFI na základe voľnej úvahy. |
| --- | --- |

58.

Pre účely štatistiky úrokových sadzieb PFI je „pohyblivá sadzba“ vymedzená ako úroková sadzba, ktorá podlieha neustálej (t. j. dennej) revízii alebo rozhodnutiam PFI na základe voľnej úvahy.

XVI.   Členenie podľa úverov zabezpečených kolaterálom a/alebo zárukami

| 59. | Úvery pre domácnosti a nefinančné spoločnosti zabezpečené kolaterálom a/alebo zárukami sa na účely štatistiky úrokových sadzieb PFI okrem toho vykazujú osobitne pre všetky kategórie nových obchodov s výnimkou pohľadávok z kreditnej karty, revolvingových úverov a prečerpaní a úverov na iné účely. |
| --- | --- |

59.

Úvery pre domácnosti a nefinančné spoločnosti zabezpečené kolaterálom a/alebo zárukami sa na účely štatistiky úrokových sadzieb PFI okrem toho vykazujú osobitne pre všetky kategórie nových obchodov s výnimkou pohľadávok z kreditnej karty, revolvingových úverov a prečerpaní a úverov na iné účely.

| 60. | Na účely štatistiky úrokových sadzieb PFI zahŕňa členenie úverov podľa kolaterálov/záruk celkovú sumu úverov pre nové obchody, ktoré sú zabezpečené kolaterálom pomocou techniky „vecného zabezpečenia“ vymedzenej v článku 4 ods. 31 a časti 1 oddieloch 6 – 25 prílohy VIII k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2006/48/ES zo 14. júna 2006 o začatí a vykonávaní činností úverových inštitúcií (prepracované znenie) (6) a/alebo zabezpečené zárukou pomocou techniky „osobného zabezpečenia“ vymedzenej v článku 4 ods. 32 a časti 1 oddieloch 26 – 29 prílohy VIII k smernici 2006/48/ES tak, že hodnota kolaterálu a/alebo záruky je vyššia alebo sa rovná celkovej výške úveru. Ak PFI používa systém odlišný od „štandardizovaného prístupu“ vymedzeného v smernici 2006/48/ES na účely dohľadu, môže taktiež použiť rovnaký prístup pri vykazovaní úverov, ktoré sú zahrnuté v tomto členení. |
| --- | --- |

60.

Na účely štatistiky úrokových sadzieb PFI zahŕňa členenie úverov podľa kolaterálov/záruk celkovú sumu úverov pre nové obchody, ktoré sú zabezpečené kolaterálom pomocou techniky „vecného zabezpečenia“ vymedzenej v článku 4 ods. 31 a časti 1 oddieloch 6 – 25 prílohy VIII k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2006/48/ES zo 14. júna 2006 o začatí a vykonávaní činností úverových inštitúcií (prepracované znenie) (6) a/alebo zabezpečené zárukou pomocou techniky „osobného zabezpečenia“ vymedzenej v článku 4 ods. 32 a časti 1 oddieloch 26 – 29 prílohy VIII k smernici 2006/48/ES tak, že hodnota kolaterálu a/alebo záruky je vyššia alebo sa rovná celkovej výške úveru. Ak PFI používa systém odlišný od „štandardizovaného prístupu“ vymedzeného v smernici 2006/48/ES na účely dohľadu, môže taktiež použiť rovnaký prístup pri vykazovaní úverov, ktoré sú zahrnuté v tomto členení.

| 61. | Národné centrálne banky môžu udeliť výnimky týkajúce sa vykazovania úrokových sadzieb, ako aj objemov obchodov týkajúcich sa úverov zabezpečených kolaterálom/zárukou, ktoré sa poskytujú nefinančným spoločnostiam, ukazovatele 62 až 85, ak vnútroštátny agregovaný objem obchodu zodpovedajúcej položky (ukazovatele 37 až 54) zahŕňajúci všetky úvery predstavuje menej ako 10 % vnútroštátneho agregovaného objemu obchodov všetkých úverov rovnakej kategórie podľa veľkosti a menej ako 2 % objemu obchodov rovnakej kategórie podľa veľkosti a začiatočného obdobia fixácie na úrovni eurozóny. Ak sú udelené výnimky, tieto limity by mali byť každoročne kontrolované. |
| --- | --- |

61.

Národné centrálne banky môžu udeliť výnimky týkajúce sa vykazovania úrokových sadzieb, ako aj objemov obchodov týkajúcich sa úverov zabezpečených kolaterálom/zárukou, ktoré sa poskytujú nefinančným spoločnostiam, ukazovatele 62 až 85, ak vnútroštátny agregovaný objem obchodu zodpovedajúcej položky (ukazovatele 37 až 54) zahŕňajúci všetky úvery predstavuje menej ako 10 % vnútroštátneho agregovaného objemu obchodov všetkých úverov rovnakej kategórie podľa veľkosti a menej ako 2 % objemu obchodov rovnakej kategórie podľa veľkosti a začiatočného obdobia fixácie na úrovni eurozóny. Ak sú udelené výnimky, tieto limity by mali byť každoročne kontrolované.

ČASŤ 5

SPRAVODAJSKÉ POVINNOSTI

| 62. | Pri odvodzovaní agregátov vzťahujúcich sa na všetky zúčastnené členské štáty sa na každú kategóriu nástrojov uvedenú v dodatkoch 1 a 2 vzťahujú tri úrovne agregácie. |
| --- | --- |

62.

Pri odvodzovaní agregátov vzťahujúcich sa na všetky zúčastnené členské štáty sa na každú kategóriu nástrojov uvedenú v dodatkoch 1 a 2 vzťahujú tri úrovne agregácie.

XVII.   Štatistické informácie na úrovni spravodajských jednotiek

| 63. | Prvú úroveň agregácie vykonávajú spravodajské jednotky, ako je vymedzené v odsekoch 64 až 69. Národné centrálne banky však môžu požiadať spravodajské jednotky, aby poskytli tiež údaje na úrovni individuálnych vkladov a úverov. Údaje sa vykazujú NCB zúčastneného členského štátu, ktorého je spravodajská jednotka rezidentom. |
| --- | --- |

63.

Prvú úroveň agregácie vykonávajú spravodajské jednotky, ako je vymedzené v odsekoch 64 až 69. Národné centrálne banky však môžu požiadať spravodajské jednotky, aby poskytli tiež údaje na úrovni individuálnych vkladov a úverov. Údaje sa vykazujú NCB zúčastneného členského štátu, ktorého je spravodajská jednotka rezidentom.

| 64. | Ak sa úrokové sadzby pre zostatky, t. j. ukazovatele 1 až 14 v dodatku 1, zostavujú ako snímka stavu koncomesačných údajov, spravodajské jednotky poskytujú za každú z kategórií nástrojov váženú priemernú úrokovú sadzbu vzťahujúcu sa na posledný deň mesiaca. |
| --- | --- |

64.

Ak sa úrokové sadzby pre zostatky, t. j. ukazovatele 1 až 14 v dodatku 1, zostavujú ako snímka stavu koncomesačných údajov, spravodajské jednotky poskytujú za každú z kategórií nástrojov váženú priemernú úrokovú sadzbu vzťahujúcu sa na posledný deň mesiaca.

| 65. | Ak sa úrokové sadzby pre zostatky, t. j. ukazovatele 1 až 14 v dodatku 1, zostavujú ako implicitné sadzby týkajúce sa priemeru za mesiac, spravodajské jednotky poskytujú za každú z kategórií nástrojov naakumulované úroky vyplatené alebo prijaté počas mesiaca a stav vkladov a úverov počas toho istého mesiaca. |
| --- | --- |

65.

Ak sa úrokové sadzby pre zostatky, t. j. ukazovatele 1 až 14 v dodatku 1, zostavujú ako implicitné sadzby týkajúce sa priemeru za mesiac, spravodajské jednotky poskytujú za každú z kategórií nástrojov naakumulované úroky vyplatené alebo prijaté počas mesiaca a stav vkladov a úverov počas toho istého mesiaca.

| 66. | Ak sa úrokové sadzby pre vklady splatné na požiadanie, vklady s výpovednou lehotou, úročené pohľadávky z kreditnej karty a revolvingové úvery a prečerpania, t. j. ukazovatele 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 a 36 v dodatku 2, zostavujú ako snímka stavu koncomesačných údajov, spravodajské jednotky poskytujú za každú z kategórií nástrojov váženú priemernú úrokovú sadzbu vzťahujúcu sa na posledný deň mesiaca. |
| --- | --- |

66.

Ak sa úrokové sadzby pre vklady splatné na požiadanie, vklady s výpovednou lehotou, úročené pohľadávky z kreditnej karty a revolvingové úvery a prečerpania, t. j. ukazovatele 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 a 36 v dodatku 2, zostavujú ako snímka stavu koncomesačných údajov, spravodajské jednotky poskytujú za každú z kategórií nástrojov váženú priemernú úrokovú sadzbu vzťahujúcu sa na posledný deň mesiaca.

| 67. | Ak sa úrokové sadzby pre vklady splatné na požiadanie, vklady s výpovednou lehotou, úročené pohľadávky z kreditnej karty a revolvingové úvery a prečerpania, t. j. ukazovatele 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 a 36 v dodatku 2, zostavujú ako implicitné sadzby týkajúce sa priemeru za mesiac, spravodajské jednotky poskytujú za každú z kategórií nástrojov naakumulované úroky vyplatené alebo prijaté počas mesiaca a priemerný stav vkladov a úverov počas toho istého mesiaca. |
| --- | --- |

67.

Ak sa úrokové sadzby pre vklady splatné na požiadanie, vklady s výpovednou lehotou, úročené pohľadávky z kreditnej karty a revolvingové úvery a prečerpania, t. j. ukazovatele 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 a 36 v dodatku 2, zostavujú ako implicitné sadzby týkajúce sa priemeru za mesiac, spravodajské jednotky poskytujú za každú z kategórií nástrojov naakumulované úroky vyplatené alebo prijaté počas mesiaca a priemerný stav vkladov a úverov počas toho istého mesiaca.

| 68. | Spravodajské jednotky za každú z kategórií nástrojov pre nové obchody, t. j. ukazovatele 2 až 4, 8 až 11, 13 až 22 a 30 až 31, 33 až 35 a 37 až 85 v dodatku 2, poskytujú váženú priemernú úrokovú sadzbu. Spravodajské jednotky poskytujú okrem toho pre každý z ukazovateľov 2 až 4, 8 až 11, 13 až 22, 33 až 35 a 37 až 85 v dodatku 2 sumu nových obchodov uskutočnených v každej kategórii nástrojov počas mesiaca. |
| --- | --- |

68.

Spravodajské jednotky za každú z kategórií nástrojov pre nové obchody, t. j. ukazovatele 2 až 4, 8 až 11, 13 až 22 a 30 až 31, 33 až 35 a 37 až 85 v dodatku 2, poskytujú váženú priemernú úrokovú sadzbu. Spravodajské jednotky poskytujú okrem toho pre každý z ukazovateľov 2 až 4, 8 až 11, 13 až 22, 33 až 35 a 37 až 85 v dodatku 2 sumu nových obchodov uskutočnených v každej kategórii nástrojov počas mesiaca.

| 69. | Úverové a iné inštitúcie, ktoré majú povolenie od NCB vykazovať štatistiku úrokových sadzieb PFI spolu ako skupina, sa považujú za jednu spravodajskú jednotku a poskytujú údaje uvedené v odsekoch 64 až 66 za skupinu ako celok. Tieto spravodajské jednotky okrem toho poskytujú každý rok za každú kategóriu nástrojov počet spravodajských inštitúcií v skupine a rozptyl úrokových sadzieb v rámci týchto inštitúcií. Počet spravodajských inštitúcií v skupine a rozptyl sa vzťahujú na mesiac október a tieto údaje sa zasielajú s údajmi za október. |
| --- | --- |

69.

Úverové a iné inštitúcie, ktoré majú povolenie od NCB vykazovať štatistiku úrokových sadzieb PFI spolu ako skupina, sa považujú za jednu spravodajskú jednotku a poskytujú údaje uvedené v odsekoch 64 až 66 za skupinu ako celok. Tieto spravodajské jednotky okrem toho poskytujú každý rok za každú kategóriu nástrojov počet spravodajských inštitúcií v skupine a rozptyl úrokových sadzieb v rámci týchto inštitúcií. Počet spravodajských inštitúcií v skupine a rozptyl sa vzťahujú na mesiac október a tieto údaje sa zasielajú s údajmi za október.

XVIII.   Vnútroštátne vážené priemerné úrokové sadzby

| 70. | Druhú úroveň agregácie vykonávajú národné centrálne banky. Agregujú úrokové sadzby a súvisiace sumy obchodov za všetky svoje vnútroštátne spravodajské jednotky do vnútroštátnej váženej priemernej úrokovej sadzby za každú kategóriu nástrojov. Tieto údaje sa vykazujú Európskej centrálnej banke (ďalej len „ECB“). |
| --- | --- |

70.

Druhú úroveň agregácie vykonávajú národné centrálne banky. Agregujú úrokové sadzby a súvisiace sumy obchodov za všetky svoje vnútroštátne spravodajské jednotky do vnútroštátnej váženej priemernej úrokovej sadzby za každú kategóriu nástrojov. Tieto údaje sa vykazujú Európskej centrálnej banke (ďalej len „ECB“).

| 71. | Národné centrálne banky za každú z kategórií nástrojov pre zostatky, t. j. ukazovatele 1 až 14 v dodatku 1, poskytujú vnútroštátnu váženú priemernú úrokovú sadzbu. |
| --- | --- |

71.

Národné centrálne banky za každú z kategórií nástrojov pre zostatky, t. j. ukazovatele 1 až 14 v dodatku 1, poskytujú vnútroštátnu váženú priemernú úrokovú sadzbu.

| 72. | Národné centrálne banky za každú z kategórií nástrojov pre nové obchody, t. j. ukazovatele 1 až 23 a 30 až 85 v dodatku 2, poskytujú vnútroštátne vážené priemerné úrokové sadzby. Národné centrálne banky okrem toho poskytujú za každý z ukazovateľov 2 až 4 a 8 až 23, 33 až 35 a 37 až 85 v dodatku 2 sumu nových obchodov uskutočnených na vnútroštátnej úrovni v každej kategórii nástrojov počas referenčného mesiaca. Tieto sumy nových obchodov sa týkajú celej skupiny, t. j. celej potenciálnej spravodajskej skupiny. Preto tam, kde sa pre výber spravodajských jednotiek zvolil prístup výberu zo vzorky, na odvodenie celej skupiny sa na vnútroštátnej úrovni použije koeficient rozšírenia (7). Koeficienty rozšírenia sú inverzné k výberovým pravdepodobnostiam „πi“, t. j. „1/πi“. Približná suma nových obchodov za celú skupinu „Ŷ“ sa potom vypočíta pomocou tohto všeobecného vzorca:



  kde:






  yi | je suma nových obchodov inštitúcie „i“ a |
| --- | --- | --- |
| πi | je pravdepodobnosť výberu inštitúcie „i“. |

72.

Národné centrálne banky za každú z kategórií nástrojov pre nové obchody, t. j. ukazovatele 1 až 23 a 30 až 85 v dodatku 2, poskytujú vnútroštátne vážené priemerné úrokové sadzby. Národné centrálne banky okrem toho poskytujú za každý z ukazovateľov 2 až 4 a 8 až 23, 33 až 35 a 37 až 85 v dodatku 2 sumu nových obchodov uskutočnených na vnútroštátnej úrovni v každej kategórii nástrojov počas referenčného mesiaca. Tieto sumy nových obchodov sa týkajú celej skupiny, t. j. celej potenciálnej spravodajskej skupiny. Preto tam, kde sa pre výber spravodajských jednotiek zvolil prístup výberu zo vzorky, na odvodenie celej skupiny sa na vnútroštátnej úrovni použije koeficient rozšírenia (7). Koeficienty rozšírenia sú inverzné k výberovým pravdepodobnostiam „πi“, t. j. „1/πi“. Približná suma nových obchodov za celú skupinu „Ŷ“ sa potom vypočíta pomocou tohto všeobecného vzorca:

Formula

kde:

yi

je suma nových obchodov inštitúcie „i“ a

πi

je pravdepodobnosť výberu inštitúcie „i“.

| 73. | Národné centrálne banky poskytujú ECB úrokové sadzby PFI pre zostatky a pre nové obchody s presnosťou na štyri desatinné miesta. Uvedené nemá vplyv na rozhodnutia, ktoré prijmú národné centrálne banky o úrovni presnosti, na akej chcú zbierať údaje. Uverejnené výsledky sa neuvádzajú na viac ako dve desatinné miesta. |
| --- | --- |

73.

Národné centrálne banky poskytujú ECB úrokové sadzby PFI pre zostatky a pre nové obchody s presnosťou na štyri desatinné miesta. Uvedené nemá vplyv na rozhodnutia, ktoré prijmú národné centrálne banky o úrovni presnosti, na akej chcú zbierať údaje. Uverejnené výsledky sa neuvádzajú na viac ako dve desatinné miesta.

| 74. | Národné centrálne banky dokumentujú všetky regulačné opatrenia (zmeny v nich), ktoré majú vplyv na štatistiku úrokových sadzieb PFI, vo vysvetlivkách týkajúcich sa použitej metodiky, ktoré sa poskytujú spolu s vnútroštátnymi údajmi. |
| --- | --- |

74.

Národné centrálne banky dokumentujú všetky regulačné opatrenia (zmeny v nich), ktoré majú vplyv na štatistiku úrokových sadzieb PFI, vo vysvetlivkách týkajúcich sa použitej metodiky, ktoré sa poskytujú spolu s vnútroštátnymi údajmi.

| 75. | Národné centrálne banky, ktoré pre výber spravodajských jednotiek zvolia prístup výberu zo vzorky, poskytujú odhad výberovej chyby pre začiatočnú vzorku. Nový odhad sa poskytuje po každom úkone udržiavania vzorky. |
| --- | --- |

75.

Národné centrálne banky, ktoré pre výber spravodajských jednotiek zvolia prístup výberu zo vzorky, poskytujú odhad výberovej chyby pre začiatočnú vzorku. Nový odhad sa poskytuje po každom úkone udržiavania vzorky.

XIX.   Agregované výsledky za zúčastnené členské štáty

| 76. | Konečnú úroveň agregácie kategórií nástrojov za každý jednotlivý zúčastnený členský štát na úroveň všetkých zúčastnených členských štátov vykonáva ECB. |
| --- | --- |

76.

Konečnú úroveň agregácie kategórií nástrojov za každý jednotlivý zúčastnený členský štát na úroveň všetkých zúčastnených členských štátov vykonáva ECB.

ČASŤ 6

PRÍSTUP K ŠPECIFICKÝM PRODUKTOM

| 77. | Prístup k produktom vymedzeným v nasledujúcich odsekoch 78 až 86 sa použije ako referenčný pre produkty s podobnými vlastnosťami. |
| --- | --- |

77.

Prístup k produktom vymedzeným v nasledujúcich odsekoch 78 až 86 sa použije ako referenčný pre produkty s podobnými vlastnosťami.

| 78. | Vklad alebo úver s postupným navýšením (znížením) úrokovej sadzby [„step-up (step-down) deposit or loan“] je vklad alebo úver s pevnou stanovenou splatnosťou, pre ktorý sa uplatňuje úroková sadzba, ktorá sa zvyšuje (znižuje) z roka na rok o vopred určený počet percentuálnych bodov. Vklady alebo úvery s postupným navýšením (znížením) úrokovej sadzby sú nástroje s fixnou úrokovou sadzbou počas celej splatnosti. Úroková sadzba pre celú splatnosť vkladu alebo úveru a ostatné podmienky sú dohodnuté vopred v čase t0, keď sa podpisuje zmluva. Príkladom vkladu s postupným navýšením úrokovej sadzby je vklad s dohodnutou splatnosťou štyri roky, ktorého úroková sadzba je v prvom roku 5 %, v druhom roku 7 %, v treťom roku 9 % a v štvrtom 13 %. RDM pre nové obchody, ktorá je zahrnutá do štatistiky úrokových sadzieb PFI v čase t0, je geometrický priemer koeficientov „1 + úroková sadzba“. Národné centrálne banky môžu podľa odseku 3 požadovať od spravodajských jednotiek, aby pre tento druh produktu implementovali ÚDEM. RDM pre zostatky, ktorá je zahrnutá od času t0 do času t3, je sadzba uplatnená spravodajskou jednotkou v čase výpočtu úrokovej sadzby PFI, t. j. použijúc príklad vkladu s dohodnutou splatnosťou štyri roky 5 % v čase t0, 7 % v čase t1, 9 % v čase t2 a 13 % v čase t3. |
| --- | --- |

78.

Vklad alebo úver s postupným navýšením (znížením) úrokovej sadzby [„step-up (step-down) deposit or loan“] je vklad alebo úver s pevnou stanovenou splatnosťou, pre ktorý sa uplatňuje úroková sadzba, ktorá sa zvyšuje (znižuje) z roka na rok o vopred určený počet percentuálnych bodov. Vklady alebo úvery s postupným navýšením (znížením) úrokovej sadzby sú nástroje s fixnou úrokovou sadzbou počas celej splatnosti. Úroková sadzba pre celú splatnosť vkladu alebo úveru a ostatné podmienky sú dohodnuté vopred v čase t0, keď sa podpisuje zmluva. Príkladom vkladu s postupným navýšením úrokovej sadzby je vklad s dohodnutou splatnosťou štyri roky, ktorého úroková sadzba je v prvom roku 5 %, v druhom roku 7 %, v treťom roku 9 % a v štvrtom 13 %. RDM pre nové obchody, ktorá je zahrnutá do štatistiky úrokových sadzieb PFI v čase t0, je geometrický priemer koeficientov „1 + úroková sadzba“. Národné centrálne banky môžu podľa odseku 3 požadovať od spravodajských jednotiek, aby pre tento druh produktu implementovali ÚDEM. RDM pre zostatky, ktorá je zahrnutá od času t0 do času t3, je sadzba uplatnená spravodajskou jednotkou v čase výpočtu úrokovej sadzby PFI, t. j. použijúc príklad vkladu s dohodnutou splatnosťou štyri roky 5 % v čase t0, 7 % v čase t1, 9 % v čase t2 a 13 % v čase t3.

| 79. | Na účely štatistiky úrokových sadzieb PFI sú úvery poskytnuté ako časť „úverovej linky“ vymedzené a klasifikované rovnako ako v nariadení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32). Iba zostatky, t. j. sumy čerpané a ešte neuhradné v súvislosti s úverovou linkou sú zahrnuté ako nový obchod a zaznamenané v štatistike úrokovej sadzby PFI podľa odseku 17. Sumy, ktoré sú k dispozícii prostredníctvom úverovej linky a ktoré neboli čerpané alebo boli už uhradené sa nepovažujú ani za nový obchod, ani za zostatky. |
| --- | --- |

79.

Na účely štatistiky úrokových sadzieb PFI sú úvery poskytnuté ako časť „úverovej linky“ vymedzené a klasifikované rovnako ako v nariadení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32). Iba zostatky, t. j. sumy čerpané a ešte neuhradné v súvislosti s úverovou linkou sú zahrnuté ako nový obchod a zaznamenané v štatistike úrokovej sadzby PFI podľa odseku 17. Sumy, ktoré sú k dispozícii prostredníctvom úverovej linky a ktoré neboli čerpané alebo boli už uhradené sa nepovažujú ani za nový obchod, ani za zostatky.

| 80. | „Zastrešujúca zmluva“ umožňuje klientovi čerpať úvery na niekoľkých druhoch úverových účtov do určitej maximálnej sumy vzťahujúcej sa spoločne na všetky úverové účty. V čase uzavretia zastrešujúcej zmluvy nie je špecifikovaná forma úveru a/alebo dátum čerpania úveru a/alebo úroková sadzba, avšak môže byť dohodnutý rozsah možností. Takáto zastrešujúca zmluva nie je zahrnutá do štatistiky úrokových sadzieb PFI. Avšak hneď, ako sa začne čerpanie úveru dohodnutého podľa zastrešujúcej zmluvy, je úver zahrnutý v príslušnej položke štatistiky úrokových sadzieb PFI, a to v nových obchodoch, ako aj v zostatkoch. |
| --- | --- |

80.

„Zastrešujúca zmluva“ umožňuje klientovi čerpať úvery na niekoľkých druhoch úverových účtov do určitej maximálnej sumy vzťahujúcej sa spoločne na všetky úverové účty. V čase uzavretia zastrešujúcej zmluvy nie je špecifikovaná forma úveru a/alebo dátum čerpania úveru a/alebo úroková sadzba, avšak môže byť dohodnutý rozsah možností. Takáto zastrešujúca zmluva nie je zahrnutá do štatistiky úrokových sadzieb PFI. Avšak hneď, ako sa začne čerpanie úveru dohodnutého podľa zastrešujúcej zmluvy, je úver zahrnutý v príslušnej položke štatistiky úrokových sadzieb PFI, a to v nových obchodoch, ako aj v zostatkoch.

| 81. | Môžu existovať sporiteľné vklady so základnou úrokovou sadzbou a vernostnou a/alebo rastovou prémiou. V čase vloženia vkladu nie je isté, či prémia bude vyplatená. Vyplatenie závisí od neznámej budúcej šetriacej nálady domácností alebo nefinančných spoločností. Zvyčajne také vernostné alebo rastové prémie nie sú zahrnuté v RDM pre nové obchody. RDM zostatkov vždy zahŕňa sadzby použité spravodajskou jednotkou v čase výpočtu PFI úrokových sadzieb. Preto ak je takáto vernostná alebo rastová prémia udelená spravodajskou jednotkou, vyjadrí sa to v štatistike zostatkov. |
| --- | --- |

81.

Môžu existovať sporiteľné vklady so základnou úrokovou sadzbou a vernostnou a/alebo rastovou prémiou. V čase vloženia vkladu nie je isté, či prémia bude vyplatená. Vyplatenie závisí od neznámej budúcej šetriacej nálady domácností alebo nefinančných spoločností. Zvyčajne také vernostné alebo rastové prémie nie sú zahrnuté v RDM pre nové obchody. RDM zostatkov vždy zahŕňa sadzby použité spravodajskou jednotkou v čase výpočtu PFI úrokových sadzieb. Preto ak je takáto vernostná alebo rastová prémia udelená spravodajskou jednotkou, vyjadrí sa to v štatistike zostatkov.

| 82. | Úvery ponúkané domácnostiam alebo nefinančným spoločnostiam môžu byť naviazané na derivátové zmluvy, t. j. so swapmi, horným alebo dolným ohraničením úrokovej sadzby atď. Takéto derivátové zmluvy sa nezvyknú zahŕňať do RDM pre nové obchody. RDM pre zostatky vždy zahŕňa sadzby, ktoré spravodajská jednotka uplatňuje v čase výpočtu úrokových sadzieb PFI. Preto v prípade, ak sa takáto derivátová zmluva vykonáva a spravodajská jednotka upraví úrokovú sadzbu účtovanú pre domácnosť alebo nefinančnú spoločnosť, uvedené sa zaznamená v štatistike zostatkov. |
| --- | --- |

82.

Úvery ponúkané domácnostiam alebo nefinančným spoločnostiam môžu byť naviazané na derivátové zmluvy, t. j. so swapmi, horným alebo dolným ohraničením úrokovej sadzby atď. Takéto derivátové zmluvy sa nezvyknú zahŕňať do RDM pre nové obchody. RDM pre zostatky vždy zahŕňa sadzby, ktoré spravodajská jednotka uplatňuje v čase výpočtu úrokových sadzieb PFI. Preto v prípade, ak sa takáto derivátová zmluva vykonáva a spravodajská jednotka upraví úrokovú sadzbu účtovanú pre domácnosť alebo nefinančnú spoločnosť, uvedené sa zaznamená v štatistike zostatkov.

| 83. | Môžu sa ponúkať vklady, ktoré obsahujú dva prvky: vklad s dohodnutou splatnosťou, pre ktorý sa uplatňuje fixná úroková sadzba, a včlenený derivát s výnosom, ktorý je spojený s výsledkami definovaného burzového indexu alebo bilaterálneho devízového kurzu, s podmienkou minimálneho garantovaného výnosu 0 %. Splatnosť oboch prvkov môže byť rovnaká alebo sa môže líšiť. RDM pre nové obchody zahŕňa úrokovú sadzbu pre vklad s dohodnutou splatnosťou, keďže tá vyjadruje dohodu medzi vkladateľom a spravodajskou jednotkou a je známa, keď sa vkladajú peniaze. Výnos ďalšieho prvku vkladu, ktorý je spojený s výsledkami burzového indexu alebo bilaterálneho devízového kurzu, je známy až ex post, keď je produkt splatný, preto ho nemožno zahrnúť do sadzby nového obchodu. Takto je zahrnutý len garantovaný minimálny výnos (zvyčajne 0 %). RDM pre zostatky vždy zahŕňa úrokovú sadzbu, ktorú spravodajská jednotka uplatňuje v čase výpočtu úrokových sadzieb PFI. Až do dňa splatnosti sa zachytáva sadzba pre vklad s dohodnutou splatnosťou, ako aj garantovaný minimálny výnos z vkladu obsahujúceho včlenený derivát. Úrokové sadzby PFI pre zostatky vyjadrujú RDM, ktorú platí spravodajská jednotka, až pri splatnosti. |
| --- | --- |

83.

Môžu sa ponúkať vklady, ktoré obsahujú dva prvky: vklad s dohodnutou splatnosťou, pre ktorý sa uplatňuje fixná úroková sadzba, a včlenený derivát s výnosom, ktorý je spojený s výsledkami definovaného burzového indexu alebo bilaterálneho devízového kurzu, s podmienkou minimálneho garantovaného výnosu 0 %. Splatnosť oboch prvkov môže byť rovnaká alebo sa môže líšiť. RDM pre nové obchody zahŕňa úrokovú sadzbu pre vklad s dohodnutou splatnosťou, keďže tá vyjadruje dohodu medzi vkladateľom a spravodajskou jednotkou a je známa, keď sa vkladajú peniaze. Výnos ďalšieho prvku vkladu, ktorý je spojený s výsledkami burzového indexu alebo bilaterálneho devízového kurzu, je známy až ex post, keď je produkt splatný, preto ho nemožno zahrnúť do sadzby nového obchodu. Takto je zahrnutý len garantovaný minimálny výnos (zvyčajne 0 %). RDM pre zostatky vždy zahŕňa úrokovú sadzbu, ktorú spravodajská jednotka uplatňuje v čase výpočtu úrokových sadzieb PFI. Až do dňa splatnosti sa zachytáva sadzba pre vklad s dohodnutou splatnosťou, ako aj garantovaný minimálny výnos z vkladu obsahujúceho včlenený derivát. Úrokové sadzby PFI pre zostatky vyjadrujú RDM, ktorú platí spravodajská jednotka, až pri splatnosti.

| 84. | Vklady so splatnosťou dlhšou ako dva roky, ktoré sú vymedzené v časti 2 prílohy II k nariadeniu (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32), môžu obsahovať dôchodkové sporiteľné účty. Hlavná časť dôchodkových sporiteľných účtov sa vkladá do cenných papierov a úroková sadzba pre účty preto závisí od výnosu podkladových cenných papierov. Ostávajúca časť dôchodkových sporiteľných účtov sa drží v hotovosti a úverová alebo iná inštitúcia určuje úrokovú sadzbu rovnako ako pre iné vklady. V čase, keď sa vklad vkladá, celkový výnos pre domácnosť z dôchodkového sporiteľného účtu nie je známy, a môže byť aj záporný. Okrem toho v čase, keď sa vklad vkladá, je medzi domácnosťou a úverovou alebo inou inštitúciou dohodnutá iba úroková sadzba, ktorá sa vzťahuje iba na časť vkladu; toto sa nevzťahuje na časť investovanú do cenných papierov. Preto len tá časť vkladu, ktorá nie je investovaná do cenných papierov, je zahrnutá do štatistiky úrokových sadzieb PFI. RDM pre nové obchody, ktorá sa vykazuje, je sadzba dohodnutá medzi domácnosťou a spravodajskou jednotkou pre depozitnú časť v čase, keď sa vklad vkladá. RDM pre zostatky je sadzba, ktorú spravodajská jednotka uplatňuje na depozitnú časť dôchodkových sporiteľných účtov v čase výpočtu úrokovej sadzby PFI. |
| --- | --- |

84.

Vklady so splatnosťou dlhšou ako dva roky, ktoré sú vymedzené v časti 2 prílohy II k nariadeniu (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32), môžu obsahovať dôchodkové sporiteľné účty. Hlavná časť dôchodkových sporiteľných účtov sa vkladá do cenných papierov a úroková sadzba pre účty preto závisí od výnosu podkladových cenných papierov. Ostávajúca časť dôchodkových sporiteľných účtov sa drží v hotovosti a úverová alebo iná inštitúcia určuje úrokovú sadzbu rovnako ako pre iné vklady. V čase, keď sa vklad vkladá, celkový výnos pre domácnosť z dôchodkového sporiteľného účtu nie je známy, a môže byť aj záporný. Okrem toho v čase, keď sa vklad vkladá, je medzi domácnosťou a úverovou alebo inou inštitúciou dohodnutá iba úroková sadzba, ktorá sa vzťahuje iba na časť vkladu; toto sa nevzťahuje na časť investovanú do cenných papierov. Preto len tá časť vkladu, ktorá nie je investovaná do cenných papierov, je zahrnutá do štatistiky úrokových sadzieb PFI. RDM pre nové obchody, ktorá sa vykazuje, je sadzba dohodnutá medzi domácnosťou a spravodajskou jednotkou pre depozitnú časť v čase, keď sa vklad vkladá. RDM pre zostatky je sadzba, ktorú spravodajská jednotka uplatňuje na depozitnú časť dôchodkových sporiteľných účtov v čase výpočtu úrokovej sadzby PFI.

| 85. | Sporiteľné programy pre úvery na bývanie sú dlhodobé sporiteľné systémy s nízkym výnosom, ktoré po určitom období sporenia poskytujú domácnosti alebo nefinančnej spoločnosti právo na úver na bývanie s diskontnou sadzbou. Podľa časti 2 prílohy II k nariadeniu (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) sa tieto sporiteľné programy klasifikujú ako vklady s dohodnutou splatnosťou nad dva roky, pokiaľ sa používajú ako vklad. Keď sa premenia na úver, klasifikujú sa ako úvery pre domácnosti na bývanie. Spravodajské jednotky vykazujú ako vklady pre nové obchody úrokovú sadzbu, ktorá je dohodnutá v čase, keď sa vkladá začiatočný vklad. Zodpovedajúcou sumou nového obchodu je suma peňazí, ktorá sa vložila. Nárast tejto sumy vkladu v priebehu času sa zahŕňa len do zostatkov. V čase, keď sa vklad premení na úver, tento nový úver sa zaznamená ako úver pre nový obchod. Úrokovou sadzbou je diskontná sadzba, ktorú ponúka spravodajská jednotka. Váhou je celková suma úveru, ktorý sa poskytuje domácnosti alebo nefinančnej spoločnosti. |
| --- | --- |

85.

Sporiteľné programy pre úvery na bývanie sú dlhodobé sporiteľné systémy s nízkym výnosom, ktoré po určitom období sporenia poskytujú domácnosti alebo nefinančnej spoločnosti právo na úver na bývanie s diskontnou sadzbou. Podľa časti 2 prílohy II k nariadeniu (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) sa tieto sporiteľné programy klasifikujú ako vklady s dohodnutou splatnosťou nad dva roky, pokiaľ sa používajú ako vklad. Keď sa premenia na úver, klasifikujú sa ako úvery pre domácnosti na bývanie. Spravodajské jednotky vykazujú ako vklady pre nové obchody úrokovú sadzbu, ktorá je dohodnutá v čase, keď sa vkladá začiatočný vklad. Zodpovedajúcou sumou nového obchodu je suma peňazí, ktorá sa vložila. Nárast tejto sumy vkladu v priebehu času sa zahŕňa len do zostatkov. V čase, keď sa vklad premení na úver, tento nový úver sa zaznamená ako úver pre nový obchod. Úrokovou sadzbou je diskontná sadzba, ktorú ponúka spravodajská jednotka. Váhou je celková suma úveru, ktorý sa poskytuje domácnosti alebo nefinančnej spoločnosti.

| 86. | Vklady umiestnené podľa francúzskeho regulovaného plánu bytovej výstavby [plan d'ápargne-logement (ďalej len „PEL“)] sa v súlade s časťou 2 prílohy II k nariadeniu (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) klasifikujú ako vklady s dohodnutou splatnosťou nad dva roky. Vláda reguluje podmienky pre tieto PEL a stanovuje úrokovú sadzbu, ktorá zostáva nezmenená počas celej splatnosti vkladu, t. j. s každou ,generáciou‘ PEL sa spája tá istá úroková sadzba. Vklady PEL sú držané aspoň štyri roky a klient je povinný každý rok vložiť minimálnu stanovenú sumu, ale môže zvýšiť platby kedykoľvek v priebehu programu. Spravodajské jednotky vykazujú ako nový obchod začiatočný vklad pri otvorení nového PEL. Suma peňazí, ktorá sa na začiatku vkladá do PEL, môže byť veľmi nízka, čo znamená, že váha, s ktorou je spojená sadzba nového obchodu, je tiež relatívne malá. Tento prístup zabezpečuje, že sadzba nového obchodu vždy vyjadruje podmienky pre súčasnú generáciu PEL. Zmeny úrokovej sadzby, ktoré sa vzťahujú na nové PEL, sa odrazia v sadzbe pre nové obchody. Reakcia klientov z hľadiska presunu portfólia z ostatných dlhodobých vkladov do predtým jestvujúcich PEL sa neodrazí v sadzbách nových obchodov, ale len v sadzbách pre zostatky. Klient na konci obdobia štyroch rokov môže buď požiadať o úver pri diskontnej sadzbe alebo môže obnoviť zmluvu. Keďže toto obnovenie PEL sa uskutočňuje automaticky bez aktívnej účasti klienta a keďže podmienky zmluvy vrátane úrokovej sadzby nie sú prerokované opätovne, toto obnovenie sa podľa odseku 21 nepovažuje za nový obchod. Klient pri obnovení zmluvy môže vložiť dodatočné vklady, ak zostatok neprevyšuje vymedzený strop a zmluva neprekračuje stanovené maximálne roky splatnosti. Ak sa dosiahne strop alebo maximálna doba splatnosti, zmluva sa zmrazí. Domácnosť alebo nefinančná spoločnosť si ponecháva práva spojené s pôžičkou a stále dostáva úroky podľa podmienok existujúcich pri otvorení PEL, pokiaľ sú peniaze ponechané na účte banky. Vláda poskytuje dotáciu na platbu úrokov nad rámec úrokovej sadzby poskytovanej úverovou alebo inou inštitúciou. Podľa odseku 6 sa do štatistiky úrokových sadzieb PFI zaznamenáva len tá časť úrokovej platby, ktorú poskytuje úverová alebo iná inštitúcia. Vládna dotácia, ktorá je vyplatená prostredníctvom úverovej alebo inej inštitúcie, ale nie touto inštitúciou, sa neberie do úvahy. |
| --- | --- |

86.

Vklady umiestnené podľa francúzskeho regulovaného plánu bytovej výstavby [plan d'ápargne-logement (ďalej len „PEL“)] sa v súlade s časťou 2 prílohy II k nariadeniu (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) klasifikujú ako vklady s dohodnutou splatnosťou nad dva roky. Vláda reguluje podmienky pre tieto PEL a stanovuje úrokovú sadzbu, ktorá zostáva nezmenená počas celej splatnosti vkladu, t. j. s každou ,generáciou‘ PEL sa spája tá istá úroková sadzba. Vklady PEL sú držané aspoň štyri roky a klient je povinný každý rok vložiť minimálnu stanovenú sumu, ale môže zvýšiť platby kedykoľvek v priebehu programu. Spravodajské jednotky vykazujú ako nový obchod začiatočný vklad pri otvorení nového PEL. Suma peňazí, ktorá sa na začiatku vkladá do PEL, môže byť veľmi nízka, čo znamená, že váha, s ktorou je spojená sadzba nového obchodu, je tiež relatívne malá. Tento prístup zabezpečuje, že sadzba nového obchodu vždy vyjadruje podmienky pre súčasnú generáciu PEL. Zmeny úrokovej sadzby, ktoré sa vzťahujú na nové PEL, sa odrazia v sadzbe pre nové obchody. Reakcia klientov z hľadiska presunu portfólia z ostatných dlhodobých vkladov do predtým jestvujúcich PEL sa neodrazí v sadzbách nových obchodov, ale len v sadzbách pre zostatky. Klient na konci obdobia štyroch rokov môže buď požiadať o úver pri diskontnej sadzbe alebo môže obnoviť zmluvu. Keďže toto obnovenie PEL sa uskutočňuje automaticky bez aktívnej účasti klienta a keďže podmienky zmluvy vrátane úrokovej sadzby nie sú prerokované opätovne, toto obnovenie sa podľa odseku 21 nepovažuje za nový obchod. Klient pri obnovení zmluvy môže vložiť dodatočné vklady, ak zostatok neprevyšuje vymedzený strop a zmluva neprekračuje stanovené maximálne roky splatnosti. Ak sa dosiahne strop alebo maximálna doba splatnosti, zmluva sa zmrazí. Domácnosť alebo nefinančná spoločnosť si ponecháva práva spojené s pôžičkou a stále dostáva úroky podľa podmienok existujúcich pri otvorení PEL, pokiaľ sú peniaze ponechané na účte banky. Vláda poskytuje dotáciu na platbu úrokov nad rámec úrokovej sadzby poskytovanej úverovou alebo inou inštitúciou. Podľa odseku 6 sa do štatistiky úrokových sadzieb PFI zaznamenáva len tá časť úrokovej platby, ktorú poskytuje úverová alebo iná inštitúcia. Vládna dotácia, ktorá je vyplatená prostredníctvom úverovej alebo inej inštitúcie, ale nie touto inštitúciou, sa neberie do úvahy.

Dodatok 1

Kategórie nástrojov pre úrokové sadzby týkajúce sa zostatkov

RDM alebo ÚDEM sa vykazujú mesačne pre každú kategóriu uvedenú v tabuľke 1.

Tabuľka 1

| | Sektor | Druh nástroja | Pôvodná splatnosť, výpovedná lehota, začiatočná fixácia sadzby | Ukazovateľ zostatkov | Spravodajská povinnosť |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vklady v EUR | od domácností | s dohodnutou splatnosťou | do 2 rokov | 1 | RDM |
| nad 2 roky | 2 | RDM |
| od nefinan čných spoločností | s dohodnutou splatnosťou | do 2 rokov | 3 | RDM |
| nad 2 roky | 4 | RDM |
| Repo obchody | 5 | RDM |
| úvery v EUR | pre domácnosti | na bývanie | do 1 roka | 6 | RDM |
| od 1 roka do 5 rokov | 7 | RDM |
| nad 5 rokov | 8 | RDM |
| na spotrebu a iné účely | do 1 roka | 9 | RDM |
| od 1 roka do 5 rokov | 10 | RDM |
| nad 5 rokov | 11 | RDM |
| pre nefinančné spoločnosti | do 1 roka | 12 | RDM |
| od 1 roka do 5 rokov | 13 | RDM |
| nad 5 rokov | 14 | RDM |

Sektor

Druh nástroja

Pôvodná splatnosť, výpovedná lehota, začiatočná fixácia sadzby

Ukazovateľ zostatkov

Spravodajská povinnosť

vklady v EUR

od domácností

s dohodnutou splatnosťou

do 2 rokov

1

RDM

nad 2 roky

2

RDM

od nefinan čných spoločností

s dohodnutou splatnosťou

do 2 rokov

3

RDM

nad 2 roky

4

RDM

Repo obchody

5

RDM

úvery v EUR

pre domácnosti

na bývanie

do 1 roka

6

RDM

od 1 roka do 5 rokov

7

RDM

nad 5 rokov

8

RDM

na spotrebu a iné účely

do 1 roka

9

RDM

od 1 roka do 5 rokov

10

RDM

nad 5 rokov

11

RDM

pre nefinančné spoločnosti

do 1 roka

12

RDM

od 1 roka do 5 rokov

13

RDM

nad 5 rokov

14

RDM

Dodatok 2

Kategórie nástrojov pre úrokové sadzby týkajúce sa nových obchodov

RDM alebo ÚDEM sa vykazujú mesačne pre kategórie uvedené v tabuľkách 2, 3, 4 a 5. RDM sa vykazuje spolu so sumou príslušného obchodu, ak je uvedená v tabuľke slovom „,suma“.

Kategórie v tabuľkách 2 (okrem ukazovateľov 33 až 35), 3 a 5 sú navzájom exkluzívne v každej tabuľke. Preto úver vykázaný v rámci ktoréhokoľvek ukazovateľa v tabuľke 2 (okrem ukazovateľov 33 až 35) a/alebo v tabuľke 3 a/alebo tabuľke 5 sa nevykazuje opätovne v rámci iného ukazovateľa v rovnakej tabuľke, okrem úverov vykazovaných v rámci ukazovateľov 33 až 35, ktoré sú taktiež vykazované v rámci ukazovateľov 20 až 22. Všetky úvery vykazované v ktorejkoľvek kategórii v tabuľke 3 sa musia objaviť v zodpovedajúcej kategórii tabuľky 2. V prípade ukazovateľov v tabuľke 4, tieto sú čiastočnými ukazovateľmi tabuľky 2, a ak sú zabezpečené, tabuľky 3; preto akýkoľvek úver vykázaný v tabuľke 4 sa musí objaviť v príslušnej tabuľke 2 alebo 3.

Tabuľka 5 predstavuje iba RPMN. Úvery zaznamenané v tabuľke 5 sú zaznamenané tiež v príslušných tabuľkách 2, 3 a 4, pričom sa berie do úvahy rozdielna metodológia RPMN tak, ako je uvedená v odseku 9.

Pojem nového obchodu sa vzťahuje na celý stav, t. j. zostatky v prípade vkladov splatných na požiadanie, vkladov s výpovednou lehotou, revolvingových úverov a prečerpaní a úročených pohľadávok z kreditnej karty, t. j. indikátorov 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32, 36.

Tabuľka 2

| | Sektor | Druh nástroja | Pôvodná splatnosť, výpovedná lehota, začiatočná fixácia sadzby | Ukazovateľ nových obchodov | Spravodajská povinnosť |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vklady v EUR | od domácností | vklady splatné na požiadanie | 1 | RDM |
| s dohodnutou splatnosťou | do 1 roka splatnosti | 2 | RDM, suma |
| od 1 roka do 2 rokov splatnosti | 3 | RDM, suma |
| nad 2 roky splatnosti | 4 | RDM,suma |
| s výpovednou lehotou (8) | do 3 mesiacov | 5 | RDM |
| nad 3 mesiace | 6 | RDM |
| od nefinan čných spoločností | vklady splatné na požiadanie | 7 | RDM |
| s dohodnutou splatnosťou | do 1 roka splatnosti | 8 | RDM, suma |
| od 1 roka do 2 rokov splatnosti | 9 | RDM, suma |
| nad 2 roky splatnosti | 10 | RDM, suma |
| repo obchody | 11 | RDM, suma |
| úvery v EUR | pre domácnosti | revolvingové úvery a prečerpania | 12 | RDM |
| úročené pohľadávky z kreditnej karty | 32 | RDM |
| na spotrebu | pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 1 roka | 13 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby od 1 roka do 5 rokov | 14 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby nad 5 rokov | 15 | RDM, suma |
| na bývanie | pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 1 roka | 16 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby od 1 roka do 5 rokov | 17 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby od 5 rokov do 10 rokov | 18 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby nad 10 rokov | 19 | RDM, suma |
| na iné účely | pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 1 roka | 20 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby od 1 roka do 5 rokov | 21 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby nad 5 rokov | 22 | RDM, suma |
| na iné účely, z toho: podnikateľské subjekty s jediným vlastníkom | pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 1 roka | 33 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby od 1 roka do 5 rokov | 34 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby nad 5 rokov | 35 | RDM, suma |
| pre nefinančné spoločnosti | revolvingové úvery a prečerpania | 23 | RDM |
| úročené pohľadávky z kreditnej karty | 36 | RDM |
| úvery v hodnote do 0,25 mil. EUR | pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 3 mesiacov | 37 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby od 3 mesiacov do 1 roka | 38 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby od 1 roka do 3 rokov | 39 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby od 3 rokov do 5 rokov | 40 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby od 5 rokov do 10 rokov | 41 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby nad 10 rokov | 42 | RDM, suma |
| úvery v hodnote od 0,25 mil. EUR do 1 mil. EUR | pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 3 mesiacov | 43 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby od 3 mesiacov do 1 roka | 44 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby od 1 roka do 3 rokov | 45 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby od 3 rokov do 5 rokov | 46 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby od 5 rokov do 10 rokov | 47 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby nad 10 rokov | 48 | RDM, suma |
| úvery v hodnote nad 1 mil. EUR | pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 3 mesiacov | 49 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby od 3 mesiacov do 1 roka | 50 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby od 1 roka do 3 rokov | 51 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby od 3 rokov do 5 rokov | 52 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby od 5 rokov do 10 rokov | 53 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby nad 10 rokov | 54 | RDM, suma |

Sektor

Druh nástroja

Pôvodná splatnosť, výpovedná lehota, začiatočná fixácia sadzby

Ukazovateľ nových obchodov

Spravodajská povinnosť

vklady v EUR

od domácností

vklady splatné na požiadanie

1

RDM

s dohodnutou splatnosťou

do 1 roka splatnosti

2

RDM, suma

od 1 roka do 2 rokov splatnosti

3

RDM, suma

nad 2 roky splatnosti

4

RDM,suma

s výpovednou lehotou (8)

do 3 mesiacov

5

RDM

nad 3 mesiace

6

RDM

od nefinan čných spoločností

vklady splatné na požiadanie

7

RDM

s dohodnutou splatnosťou

do 1 roka splatnosti

8

RDM, suma

od 1 roka do 2 rokov splatnosti

9

RDM, suma

nad 2 roky splatnosti

10

RDM, suma

repo obchody

11

RDM, suma

úvery v EUR

pre domácnosti

revolvingové úvery a prečerpania

12

RDM

úročené pohľadávky z kreditnej karty

32

RDM

na spotrebu

pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 1 roka

13

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby od 1 roka do 5 rokov

14

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby nad 5 rokov

15

RDM, suma

na bývanie

pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 1 roka

16

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby od 1 roka do 5 rokov

17

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby od 5 rokov do 10 rokov

18

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby nad 10 rokov

19

RDM, suma

na iné účely

pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 1 roka

20

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby od 1 roka do 5 rokov

21

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby nad 5 rokov

22

RDM, suma

na iné účely, z toho: podnikateľské subjekty s jediným vlastníkom

pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 1 roka

33

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby od 1 roka do 5 rokov

34

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby nad 5 rokov

35

RDM, suma

pre nefinančné spoločnosti

revolvingové úvery a prečerpania

23

RDM

úročené pohľadávky z kreditnej karty

36

RDM

úvery v hodnote do 0,25 mil. EUR

pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 3 mesiacov

37

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby od 3 mesiacov do 1 roka

38

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby od 1 roka do 3 rokov

39

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby od 3 rokov do 5 rokov

40

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby od 5 rokov do 10 rokov

41

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby nad 10 rokov

42

RDM, suma

úvery v hodnote od 0,25 mil. EUR do 1 mil. EUR

pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 3 mesiacov

43

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby od 3 mesiacov do 1 roka

44

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby od 1 roka do 3 rokov

45

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby od 3 rokov do 5 rokov

46

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby od 5 rokov do 10 rokov

47

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby nad 10 rokov

48

RDM, suma

úvery v hodnote nad 1 mil. EUR

pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 3 mesiacov

49

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby od 3 mesiacov do 1 roka

50

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby od 1 roka do 3 rokov

51

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby od 3 rokov do 5 rokov

52

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby od 5 rokov do 10 rokov

53

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby nad 10 rokov

54

RDM, suma

Tabuľka 3

Úvery pre nové obchody s kolaterálom a/alebo zárukou

| | Sektor | Druh nástroja | Začiatočná fixácia úrokovej sadzby | Ukazovateľ nových obchodov | Spravodajská povinnosť |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| úvery v EUR | pre domácnosti | na spotrebu | pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 1 roka | 55 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby od 1 roka do 5 rokov | 56 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby nad 5 rokov | 57 | RDM, suma |
| na bývanie | pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 1 roka | 58 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby od 1 roka do 5 rokov | 59 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby od 5 do 10 rokov | 60 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby nad 10 rokov | 61 | RDM, suma |
| pre nefinančné spoločnosti | úvery v hodnote do 0,25 mil. EUR | pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 3 mesiacov | 62 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby od 3 mesiacov do 1 roka | 63 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby od 1 roka do 3 rokov | 64 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby od 3 rokov do 5 rokov | 65 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby od 5 do 10 rokov | 66 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby nad 10 rokov | 67 | RDM, suma |
| úvery v hodnote od 0,25 mil. EUR do 1 mil. EUR | pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 3 mesiacov | 68 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby od 3 mesiacov do 1 roka | 69 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby od 1 roka do 3 rokov | 70 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby od 3 rokov do 5 rokov | 71 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby od 5 rokov do 10 rokov | 72 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby nad 10 rokov | 73 | RDM, suma |
| úvery v hodnote nad 1 mil. EUR | pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 3 mesiacov | 74 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby od 3 mesiacov do 1 roka | 75 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby od 1 roka do 3 rokov | 76 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby od 3 rokov do 5 rokov | 77 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby od 5 rokov do 10 rokov | 78 | RDM, suma |
| začiatočná fixácia sadzby nad 10 rokov | 79 | RDM, suma |

Sektor

Druh nástroja

Začiatočná fixácia úrokovej sadzby

Ukazovateľ nových obchodov

Spravodajská povinnosť

úvery v EUR

pre domácnosti

na spotrebu

pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 1 roka

55

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby od 1 roka do 5 rokov

56

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby nad 5 rokov

57

RDM, suma

na bývanie

pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 1 roka

58

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby od 1 roka do 5 rokov

59

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby od 5 do 10 rokov

60

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby nad 10 rokov

61

RDM, suma

pre nefinančné spoločnosti

úvery v hodnote do 0,25 mil. EUR

pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 3 mesiacov

62

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby od 3 mesiacov do 1 roka

63

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby od 1 roka do 3 rokov

64

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby od 3 rokov do 5 rokov

65

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby od 5 do 10 rokov

66

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby nad 10 rokov

67

RDM, suma

úvery v hodnote od 0,25 mil. EUR do 1 mil. EUR

pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 3 mesiacov

68

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby od 3 mesiacov do 1 roka

69

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby od 1 roka do 3 rokov

70

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby od 3 rokov do 5 rokov

71

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby od 5 rokov do 10 rokov

72

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby nad 10 rokov

73

RDM, suma

úvery v hodnote nad 1 mil. EUR

pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 3 mesiacov

74

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby od 3 mesiacov do 1 roka

75

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby od 1 roka do 3 rokov

76

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby od 3 rokov do 5 rokov

77

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby od 5 rokov do 10 rokov

78

RDM, suma

začiatočná fixácia sadzby nad 10 rokov

79

RDM, suma

Tabuľka 4

Úvery pre nové obchody nefinančným spoločnostiam so začiatočnou fixáciou sadzby do 1 roka a pôvodnou splatnosťou nad 1 rok

| | Sektor | Druh nástroja | Všetky úvery/úvery zabezpečené kolaterálom/zárukou podľa pôvodnej splatnosti | Ukazovateľ nových obchodov | Spravodajská povinnosť |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| úvery v EUR | pre nefinančné spoločnosti | úvery v hodnote do 0,25 mil. EUR | pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 1 roka, s pôvodnou splatnosťou nad 1 rok | 80 | RDM, suma |
| pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 1 roka, s pôvodnou splatnosťou nad 1 rok, len úvery zabezpečené kolaterálom/zárukou | 81 | RDM, suma |
| úvery v hodnote od 0,25 mil. EUR do 1 mil. EUR | pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 1 roka, s pôvodnou splatnosťou nad 1 rok | 82 | RDM, suma |
| pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 1 roka, s pôvodnou splatnosťou nad 1 rok, len úvery zabezpečené kolaterálom/zárukou | 83 | RDM, suma |
| úvery v hodnote nad 1 mil. EUR | pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 1 roka, s pôvodnou splatnosťou nad 1 rok | 84 | RDM, suma |
| pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 1 roka, s pôvodnou splatnosťou nad 1 rok, len úvery zabezpečené kolaterálom/zárukou | 85 | RDM, suma |

Sektor

Druh nástroja

Všetky úvery/úvery zabezpečené kolaterálom/zárukou podľa pôvodnej splatnosti

Ukazovateľ nových obchodov

Spravodajská povinnosť

úvery v EUR

pre nefinančné spoločnosti

úvery v hodnote do 0,25 mil. EUR

pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 1 roka, s pôvodnou splatnosťou nad 1 rok

80

RDM, suma

pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 1 roka, s pôvodnou splatnosťou nad 1 rok, len úvery zabezpečené kolaterálom/zárukou

81

RDM, suma

úvery v hodnote od 0,25 mil. EUR do 1 mil. EUR

pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 1 roka, s pôvodnou splatnosťou nad 1 rok

82

RDM, suma

pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 1 roka, s pôvodnou splatnosťou nad 1 rok, len úvery zabezpečené kolaterálom/zárukou

83

RDM, suma

úvery v hodnote nad 1 mil. EUR

pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 1 roka, s pôvodnou splatnosťou nad 1 rok

84

RDM, suma

pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 1 roka, s pôvodnou splatnosťou nad 1 rok, len úvery zabezpečené kolaterálom/zárukou

85

RDM, suma

Tabuľka 5

Úvery pre nové obchody poskytované domácnostiam

| | Sektor | Druh nástroja | Všetky úvery | Ukazovateľ nových obchodov | Spravodajská povinnosť |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| úvery v EUR | pre domácnosti | na spotrebu | RPMN | 30 | RPMN |
| na bývanie | RPMN | 31 | RPMN |

Sektor

Druh nástroja

Všetky úvery

Ukazovateľ nových obchodov

Spravodajská povinnosť

úvery v EUR

pre domácnosti

na spotrebu

RPMN

30

RPMN

na bývanie

RPMN

31

RPMN

---

(1)  Ú.v. EÚ L 133, 22.5.2008, s. 66.

1

(2)  Národné centrálne banky môžu udeliť výnimky pre spotrebné úvery a úvery pre domácnosti na bývanie vo vzťahu k neziskovým inštitúciám slúžiacim domácnostiam.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 15, 20.1.2009, s. 14.

3

(4)  Spojený S.14 a S.15 v zmysle Európskeho systému účtov (ESA) 1995, ktorý je uvedený v prílohe A k nariadeniu Rady (ES) č. 2223/96 z 25. júna 1996 o Európskom systéme národných a regionálnych účtov v Spoločenstve (Ú. v. ES L 310, 30.11.1996, s. 1).

4

(5)  S.11 v zmysle ESA 1995.

5

(6)  Ú.v. EÚ L 177, 30.6.2006, s. 1.

6

(7)  Koeficienty rozšírenia nie sú potrebné pre vážené priemerné úrokové sadzby, ak sa predpokladá, že odhad zo vzorky je odhadom za celú potenciálnu spravodajskú skupinu (t. j. pretože všetky obchody v príslušnom nástroji sú urobené inštitúciami vybranými zo vzorky).

7

(8)  V prípade tejto kategórie nástrojov sa domácnosti a nefinančné spoločnosti zlučujú a priraďujú do sektora domácností.

8

---

PRÍLOHA III

„PRÍLOHA IV

PRECHODNÉ USTANOVENIA

Až do referenčného mesiaca, ktorým je december 2010 a vrátane tohto mesiaca, znie odsek 10 prílohy I takto:

‚Minimálna veľkosť vnútroštátnej vzorky musí byť taká, aby:

| a) | maximálna náhodná chyba (1) úrokových sadzieb pre nové obchody v priemere vo vzťahu ku všetkým kategóriám nástrojov nepresahovala 10 bázických bodov na úrovni spoľahlivosti 90 % (2), alebo |
| --- | --- |

a)

maximálna náhodná chyba (1) úrokových sadzieb pre nové obchody v priemere vo vzťahu ku všetkým kategóriám nástrojov nepresahovala 10 bázických bodov na úrovni spoľahlivosti 90 % (2), alebo

| b) | zahŕňala aspoň 30 % rezidentskej potenciálnej spravodajskej skupiny; ak 30 % rezidentskej potenciálnej spravodajskej skupiny je viac ako 100, minimálna veľkosť vnútroštátnej vzorky však môže byť obmedzená na 100 spravodajských jednotiek, alebo |
| --- | --- |

b)

zahŕňala aspoň 30 % rezidentskej potenciálnej spravodajskej skupiny; ak 30 % rezidentskej potenciálnej spravodajskej skupiny je viac ako 100, minimálna veľkosť vnútroštátnej vzorky však môže byť obmedzená na 100 spravodajských jednotiek, alebo

| c) | spravodajské jednotky vo vnútroštátnej vzorke zahŕňali aspoň 75 % stavu vkladov denominovaných v eurách prijatých od domácností a nefinančných spoločností a aspoň 75 % stavu úverov denominovaných v eurách poskytnutých domácnostiam a nefinančným spoločnostiam, ktoré sú rezidentmi v zúčastnených členských štátoch.‘ |
| --- | --- |

c)

spravodajské jednotky vo vnútroštátnej vzorke zahŕňali aspoň 75 % stavu vkladov denominovaných v eurách prijatých od domácností a nefinančných spoločností a aspoň 75 % stavu úverov denominovaných v eurách poskytnutých domácnostiam a nefinančným spoločnostiam, ktoré sú rezidentmi v zúčastnených členských štátoch.‘

Až do referenčného mesiaca, ktorým je december 2010, a vrátane tohto mesiaca znie odsek 61 prílohy II sa takto:

‚Národné centrálne banky môžu udeliť výnimky týkajúce sa vykazovania úrokových sadzieb, ako aj objemov obchodov týkajúcich sa úverov zabezpečených kolaterálom alebo zárukou, ktoré sa poskytujú nefinančným spoločnostiam, ukazovatele 62 až 85, ak:

| — | vnútroštátny agregovaný objem obchodu príslušnej položky (ukazovatele 37 až 54) zahŕňajúci všetky úvery predstavuje menej ako 10 % vnútroštátneho agregovaného objemu všetkých úverov rovnakej kategórie podľa veľkosti a menej ako 2 % objemu obchodov rovnakej kategórie podľa veľkosti a začiatočného obdobia fixácie na úrovni eurozóny, alebo |
| --- | --- |

—

vnútroštátny agregovaný objem obchodu príslušnej položky (ukazovatele 37 až 54) zahŕňajúci všetky úvery predstavuje menej ako 10 % vnútroštátneho agregovaného objemu všetkých úverov rovnakej kategórie podľa veľkosti a menej ako 2 % objemu obchodov rovnakej kategórie podľa veľkosti a začiatočného obdobia fixácie na úrovni eurozóny, alebo

| — | vnútroštátny agregovaný objem obchodu príslušnej položky zahŕňajúci všetky úvery (zabezpečené a nezabezpečené) zodpovedajúcej kategórie veľkosti úveru a začiatočnej fixácie sadzby podľa ukazovateľov v tabuľke nižšie [predchádzajúce ukazovatele nového obchodu (ďalej len ‚NB‘) 24 až 29 v tabuľke 2 dodatku 2 k prílohe II] je nižší ako 100 miliónov EUR v decembri 2008. |
| --- | --- |

—

vnútroštátny agregovaný objem obchodu príslušnej položky zahŕňajúci všetky úvery (zabezpečené a nezabezpečené) zodpovedajúcej kategórie veľkosti úveru a začiatočnej fixácie sadzby podľa ukazovateľov v tabuľke nižšie [predchádzajúce ukazovatele nového obchodu (ďalej len ‚NB‘) 24 až 29 v tabuľke 2 dodatku 2 k prílohe II] je nižší ako 100 miliónov EUR v decembri 2008.

| | Sektor | Druh nástroja | Pôvodná splatnosť, výpovedná lehota, začiatočné obdobie fixácie sadzby | Predchádzajúci ukazovateľ nových obchodov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| úvery v EUR | pre nefinančné spoločnosti | úvery v hodnote dO (3) 1 milióna EUR | pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 1 roka | 24 |
| začiatočná fixácia sadzby od 1 roka do 5 rokov | 25 |
| začiatočná fixácia sadzby nad 5 rokov | 26 |
| úvery v hodnote nad 1 milión EUR | pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 1 roka | 27 |
| začiatočná fixácia sadzby od 1 roka do 5 rokov | 28 |
| začiatočná fixácia sadzby nad 5 rokov | 29 |

Sektor

Druh nástroja

Pôvodná splatnosť, výpovedná lehota, začiatočné obdobie fixácie sadzby

Predchádzajúci ukazovateľ nových obchodov

úvery v EUR

pre nefinančné spoločnosti

úvery v hodnote dO (3) 1 milióna EUR

pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 1 roka

24

začiatočná fixácia sadzby od 1 roka do 5 rokov

25

začiatočná fixácia sadzby nad 5 rokov

26

úvery v hodnote nad 1 milión EUR

pohyblivá sadzba a začiatočná fixácia sadzby do 1 roka

27

začiatočná fixácia sadzby od 1 roka do 5 rokov

28

začiatočná fixácia sadzby nad 5 rokov

29

Ak sú udelené výnimky, tieto limity by mali byť každoročne kontrolované.‘“

---

(1)  Formula , kde »D« je maximálna náhodná chyba, »zα/2« je koeficient vypočítaný z normálenho rozdelenia alebo iného vhodného rozdelenia podľa štruktúry údajov (napr. t-rozdelenia), pričom sa predpokladá úroveň spoľahlivosti »1-α«, »vâr(Image)« ako rozptyl odhadu parametru »θ«, a»vâr(Image)« ako odhadovaný rozptyl odhadu parametra »θ«.

1

α/2

(2)  Národné centrálne banky môžu priamo premeniť absolútnu mieru 10 bázických bodov na úrovni spoľahlivosti 90 % na príslušnú mieru z hľadiska prijateľného maximálneho variačného keoficientu vzorca pre odhad.

2

(3)  ‚Do‘ znamená ‚do a vrátane‘.

3

---

SMERNICE

| 8.4.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 94/97 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 94/97

---

SMERNICA KOMISIE 2009/27/ES

zo 7. apríla 2009,

ktorou sa menia a dopĺňajú niektoré prílohy k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2006/49/ES, pokiaľ ide o technické ustanovenia týkajúce sa riadenia rizika

(Text s významom pre EHP)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/49/ES zo 14. júna 2006 o kapitálovej primeranosti investičných spoločností a úverových inštitúcií (1), a najmä jej článok 41 ods. 1 písm. g),

keďže:

| (1) | S cieľom zabezpečiť správne a premyslené vykonávanie a uplatňovanie smernice 2006/49/ES v rámci EÚ Komisia a Výbor európskych orgánov bankového dohľadu založili v roku 2006 pracovnú skupinu (Skupina na transpozíciu smernice o kapitálových požiadavkách – CRDTG) poverenú úlohou prerokovať a rozhodnúť o otázkach týkajúcich sa vykonávania a uplatňovania uvedenej smernice. Podľa názoru CRDTG niektoré technické ustanovenia zahrnuté v prílohách I, II a VII k smernici 2006/49/ES musia byť bližšie špecifikované s cieľom zabezpečiť ich konvergentné uplatňovanie. Okrem toho niektoré ustanovenia nezodpovedajú zdravým praktikám riadenia rizika úverových inštitúcií. Preto je vhodné upraviť tieto ustanovenia. |
| --- | --- |

(1)

S cieľom zabezpečiť správne a premyslené vykonávanie a uplatňovanie smernice 2006/49/ES v rámci EÚ Komisia a Výbor európskych orgánov bankového dohľadu založili v roku 2006 pracovnú skupinu (Skupina na transpozíciu smernice o kapitálových požiadavkách – CRDTG) poverenú úlohou prerokovať a rozhodnúť o otázkach týkajúcich sa vykonávania a uplatňovania uvedenej smernice. Podľa názoru CRDTG niektoré technické ustanovenia zahrnuté v prílohách I, II a VII k smernici 2006/49/ES musia byť bližšie špecifikované s cieľom zabezpečiť ich konvergentné uplatňovanie. Okrem toho niektoré ustanovenia nezodpovedajú zdravým praktikám riadenia rizika úverových inštitúcií. Preto je vhodné upraviť tieto ustanovenia.

| (2) | Smernica 2006/49/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(2)

Smernica 2006/49/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (3) | Opatrenia ustanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Európskeho bankového výboru, |
| --- | --- |

(3)

Opatrenia ustanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Európskeho bankového výboru,

PRIJALA TÚTO SMERNICU:

Článok 1

Smernica 2006/49/ES sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Príloha I sa mení a dopĺňa takto:






  a) | Bod 8. B sa nahrádza takto:
  „B.   ZAOBCHÁDZANIE S KUPUJÚCIM ZABEZPEČENIA
  Pre stranu, ktorá presúva kreditné riziko (‚kupujúci zabezpečenia‘), sa pozície určujú ako zrkadlový obraz predávajúceho zabezpečenia, s výnimkou dlhového nástroja viazaného na kredit (ktorý nevytvorí žiadnu krátku pozíciu u emitenta). Ak v danom momente existuje nákupná opcia skombinovaná s klauzulou o raste, tento moment sa považuje za splatnosť zabezpečenia. V prípade kreditných derivátov pre prvé zlyhanie a kreditných derivátov pre n-té zlyhanie sa namiesto zrkadlového obrazu uplatňuje toto zaobchádzanie.

  Kreditné deriváty pre prvé zlyhanie

  Keď inštitúcia získa kreditné zabezpečenie pre niekoľko referenčných subjektov, ktoré sú základom kreditného derivátu za podmienok, že prvé zlyhanie medzi aktívami aktivuje platbu a že sa touto kreditnou udalosťou ukončí zmluva, inštitúcia môže kompenzovať špecifické riziko pre referenčný subjekt, ktorému sa podľa tabuľky 1 k tejto prílohe uplatňuje najnižšia špecifická riziková percentuálna sadzba medzi príslušnými referenčnými subjektmi.

  Kreditné deriváty pre n-té zlyhanie

  Keď n-té zlyhanie medzi expozíciami aktivuje platbu v zmysle kreditného zabezpečenia, kupujúci zabezpečenia môže kompenzovať špecifické riziko, iba ak bolo zabezpečenie získané aj pre zlyhania 1 až n-1, alebo ak už nastalo n-1 zlyhaní. V takýchto prípadoch sa metodika ustanovená pre kreditné deriváty pre prvé zlyhanie bude primerane upravená používať aj pre produkty pre n-té zlyhanie.“ |
| --- | --- | --- |

1.

Príloha I sa mení a dopĺňa takto:

a)

Bod 8. B sa nahrádza takto:

„B.   ZAOBCHÁDZANIE S KUPUJÚCIM ZABEZPEČENIA

Pre stranu, ktorá presúva kreditné riziko (‚kupujúci zabezpečenia‘), sa pozície určujú ako zrkadlový obraz predávajúceho zabezpečenia, s výnimkou dlhového nástroja viazaného na kredit (ktorý nevytvorí žiadnu krátku pozíciu u emitenta). Ak v danom momente existuje nákupná opcia skombinovaná s klauzulou o raste, tento moment sa považuje za splatnosť zabezpečenia. V prípade kreditných derivátov pre prvé zlyhanie a kreditných derivátov pre n-té zlyhanie sa namiesto zrkadlového obrazu uplatňuje toto zaobchádzanie.

Kreditné deriváty pre prvé zlyhanie

Keď inštitúcia získa kreditné zabezpečenie pre niekoľko referenčných subjektov, ktoré sú základom kreditného derivátu za podmienok, že prvé zlyhanie medzi aktívami aktivuje platbu a že sa touto kreditnou udalosťou ukončí zmluva, inštitúcia môže kompenzovať špecifické riziko pre referenčný subjekt, ktorému sa podľa tabuľky 1 k tejto prílohe uplatňuje najnižšia špecifická riziková percentuálna sadzba medzi príslušnými referenčnými subjektmi.

Kreditné deriváty pre n-té zlyhanie

Keď n-té zlyhanie medzi expozíciami aktivuje platbu v zmysle kreditného zabezpečenia, kupujúci zabezpečenia môže kompenzovať špecifické riziko, iba ak bolo zabezpečenie získané aj pre zlyhania 1 až n-1, alebo ak už nastalo n-1 zlyhaní. V takýchto prípadoch sa metodika ustanovená pre kreditné deriváty pre prvé zlyhanie bude primerane upravená používať aj pre produkty pre n-té zlyhanie.“

| b) | V bode 14 sa tabuľka 1 nahrádza takto:

  „Tabuľka 1







  Kategórie | Kapitálová požiadavka na špecifické riziko |
| --- | --- | --- |
| Dlhové cenné papiere emitované alebo zaručené ústrednými vládami štátov, emitované centrálnymi bankami, medzinárodnými organizáciami, multilaterálnymi rozvojovými bankami alebo regionálnymi vládami či miestnymi orgánmi členských štátov, ktoré by sa zaradili do 1. stupňa kreditnej kvality alebo ktorým by sa na základe pravidiel pre rizikové váhy expozícií podľa článkov 78 až 83 smernice 2006/48/ES priradila riziková váha 0 %. | 0 % |
| Dlhové cenné papiere emitované alebo zaručené ústrednými vládami štátov, emitované centrálnymi bankami, medzinárodnými organizáciami, multilaterálnymi rozvojovými bankami alebo regionálnymi vládami či miestnymi orgánmi členských štátov, ktoré by sa zaradili do 2. alebo 3. stupňa kreditnej kvality na základe pravidiel pre rizikové váhy expozícií podľa článkov 78 až 83 smernice 2006/48/ES, a dlhové cenné papiere emitované alebo zaručené inštitúciami, ktoré by sa zaradili do 1. alebo 2. stupňa kreditnej kvality na základe pravidiel pre rizikové váhy expozícií podľa článkov 78 až 83 smernice 2006/48/ES, a dlhové cenné papiere emitované alebo zaručené inštitúciami, ktoré by sa zaradili do 3. stupňa kreditnej kvality na základe pravidiel pre rizikové váhy expozícií podľa bodu 29 časti 1 prílohy VI k smernici 2006/48/ES, a dlhové cenné papiere emitované alebo zaručené podnikateľskými subjektmi, ktoré by sa zaradili do 1., 2. alebo 3. stupňa kreditnej kvality na základe pravidiel pre rizikové váhy expozícií podľa článkov 78 až 83 smernice 2006/48/ES.
  Ostatné kvalifikované položky vymedzené v bode 15. | 0,25 % (zostatkové obdobie do konečnej splatnosti šesť mesiacov alebo menej)
  1,00 % (zostatkové obdobie do konečnej splatnosti viac ako 6 a menej než 24 mesiacov, vrátane)
  1,60 % (zostatkové obdobie do konečnej splatnosti viac ako 24 mesiacov) |
| Dlhové cenné papiere emitované alebo zaručené ústrednými vládami štátov, emitované centrálnymi bankami, medzinárodnými organizáciami, multilaterálnymi rozvojovými bankami alebo regionálnymi vládami či miestnymi orgánmi členských štátov, či inštitúciami, ktoré by sa zaradili do 4. alebo 5. stupňa kreditnej kvality na základe pravidiel pre rizikové váhy expozícií podľa článkov 78 až 83 smernice 2006/48/ES, a dlhové cenné papiere emitované alebo zaručené inštitúciami, ktoré by sa zaradili do 3. stupňa kreditnej kvality na základe pravidiel pre rizikové váhy expozícií podľa bodu 26 časti 1 prílohy VI k smernici 2006/48/ES, a dlhové cenné papiere emitované alebo zaručené podnikateľskými subjektmi, ktoré by sa zaradili do 4. stupňa kreditnej kvality na základe pravidiel pre rizikové váhy expozícií podľa článkov 78 až 83 smernice 2006/48/ES. Expozície, pre ktoré nie je k dispozícii rating nominovanej ratingovej agentúry. | 8,00 % |
| Dlhové cenné papiere emitované alebo zaručené ústrednými vládami štátov, emitované centrálnymi bankami, medzinárodnými organizáciami, multilaterálnymi rozvojovými bankami alebo regionálnymi vládami či miestnymi orgánmi členských štátov alebo inštitúciami, ktoré sa na základe pravidiel pre rizikové váhy expozícií podľa článkov 78 až 83 smernice 2006/48/ES kvalifikujú do 6. stupňa kreditnej kvality, a dlhové cenné papiere emitované alebo zaručené podnikateľskými subjektmi, ktoré sa na základe pravidiel pre rizikové váhy expozícií podľa článkov 78 až 83 smernice 2006/48/ES kvalifikujú do 5. alebo 6. stupňa kreditnej kvality. | 12,00 %“ |

b)

V bode 14 sa tabuľka 1 nahrádza takto:

„Tabuľka 1

Kategórie

Kapitálová požiadavka na špecifické riziko

Dlhové cenné papiere emitované alebo zaručené ústrednými vládami štátov, emitované centrálnymi bankami, medzinárodnými organizáciami, multilaterálnymi rozvojovými bankami alebo regionálnymi vládami či miestnymi orgánmi členských štátov, ktoré by sa zaradili do 1. stupňa kreditnej kvality alebo ktorým by sa na základe pravidiel pre rizikové váhy expozícií podľa článkov 78 až 83 smernice 2006/48/ES priradila riziková váha 0 %.

0 %

Dlhové cenné papiere emitované alebo zaručené ústrednými vládami štátov, emitované centrálnymi bankami, medzinárodnými organizáciami, multilaterálnymi rozvojovými bankami alebo regionálnymi vládami či miestnymi orgánmi členských štátov, ktoré by sa zaradili do 2. alebo 3. stupňa kreditnej kvality na základe pravidiel pre rizikové váhy expozícií podľa článkov 78 až 83 smernice 2006/48/ES, a dlhové cenné papiere emitované alebo zaručené inštitúciami, ktoré by sa zaradili do 1. alebo 2. stupňa kreditnej kvality na základe pravidiel pre rizikové váhy expozícií podľa článkov 78 až 83 smernice 2006/48/ES, a dlhové cenné papiere emitované alebo zaručené inštitúciami, ktoré by sa zaradili do 3. stupňa kreditnej kvality na základe pravidiel pre rizikové váhy expozícií podľa bodu 29 časti 1 prílohy VI k smernici 2006/48/ES, a dlhové cenné papiere emitované alebo zaručené podnikateľskými subjektmi, ktoré by sa zaradili do 1., 2. alebo 3. stupňa kreditnej kvality na základe pravidiel pre rizikové váhy expozícií podľa článkov 78 až 83 smernice 2006/48/ES.

Ostatné kvalifikované položky vymedzené v bode 15.

0,25 % (zostatkové obdobie do konečnej splatnosti šesť mesiacov alebo menej)

1,00 % (zostatkové obdobie do konečnej splatnosti viac ako 6 a menej než 24 mesiacov, vrátane)

1,60 % (zostatkové obdobie do konečnej splatnosti viac ako 24 mesiacov)

Dlhové cenné papiere emitované alebo zaručené ústrednými vládami štátov, emitované centrálnymi bankami, medzinárodnými organizáciami, multilaterálnymi rozvojovými bankami alebo regionálnymi vládami či miestnymi orgánmi členských štátov, či inštitúciami, ktoré by sa zaradili do 4. alebo 5. stupňa kreditnej kvality na základe pravidiel pre rizikové váhy expozícií podľa článkov 78 až 83 smernice 2006/48/ES, a dlhové cenné papiere emitované alebo zaručené inštitúciami, ktoré by sa zaradili do 3. stupňa kreditnej kvality na základe pravidiel pre rizikové váhy expozícií podľa bodu 26 časti 1 prílohy VI k smernici 2006/48/ES, a dlhové cenné papiere emitované alebo zaručené podnikateľskými subjektmi, ktoré by sa zaradili do 4. stupňa kreditnej kvality na základe pravidiel pre rizikové váhy expozícií podľa článkov 78 až 83 smernice 2006/48/ES. Expozície, pre ktoré nie je k dispozícii rating nominovanej ratingovej agentúry.

8,00 %

Dlhové cenné papiere emitované alebo zaručené ústrednými vládami štátov, emitované centrálnymi bankami, medzinárodnými organizáciami, multilaterálnymi rozvojovými bankami alebo regionálnymi vládami či miestnymi orgánmi členských štátov alebo inštitúciami, ktoré sa na základe pravidiel pre rizikové váhy expozícií podľa článkov 78 až 83 smernice 2006/48/ES kvalifikujú do 6. stupňa kreditnej kvality, a dlhové cenné papiere emitované alebo zaručené podnikateľskými subjektmi, ktoré sa na základe pravidiel pre rizikové váhy expozícií podľa článkov 78 až 83 smernice 2006/48/ES kvalifikujú do 5. alebo 6. stupňa kreditnej kvality.

12,00 %“

| 2. | V prílohe II sa bod 11 nahrádza takto:






  „11. | Ak kreditný derivát zahrnutý do obchodnej knihy predstavuje časť interného zaistenia a kreditné zabezpečenie je uznané podľa smernice 2006/48/ES, má sa za to, že riziko zmluvnej strany z pozície v kreditnom deriváte nevyplýva. Prípadne inštitúcia môže dôsledne zahrnúť na účely výpočtu kapitálových požiadaviek kreditného rizika zmluvnej strany všetky kreditné deriváty zahrnuté do obchodnej knihy a predstavujúce časť interného zaistenia alebo zakúpené ako zabezpečenie pre expozíciu voči CCR, kde sa podľa smernice 2006/48/ES uznáva kreditné zabezpečenie.“ |
| --- | --- | --- |

2.

V prílohe II sa bod 11 nahrádza takto:

„11.

Ak kreditný derivát zahrnutý do obchodnej knihy predstavuje časť interného zaistenia a kreditné zabezpečenie je uznané podľa smernice 2006/48/ES, má sa za to, že riziko zmluvnej strany z pozície v kreditnom deriváte nevyplýva. Prípadne inštitúcia môže dôsledne zahrnúť na účely výpočtu kapitálových požiadaviek kreditného rizika zmluvnej strany všetky kreditné deriváty zahrnuté do obchodnej knihy a predstavujúce časť interného zaistenia alebo zakúpené ako zabezpečenie pre expozíciu voči CCR, kde sa podľa smernice 2006/48/ES uznáva kreditné zabezpečenie.“

| 3. | V časti C prílohy VII sa bod 3 nahrádza takto:






  „3. | Bez ohľadu na body 1 a 2, ak inštitúcia zaistí expozíciu kreditného rizika v neobchodnej knihe s použitím kreditných derivátov zahrnutých do obchodnej knihy (použijúc interné zaistenie), expozícia v neobchodnej knihe sa nepovažuje za zaistenú na účely výpočtu kapitálových požiadaviek, pokiaľ inštitúcia nekúpi od poskytovateľa zabezpečenia oprávnenej tretej strany kreditný derivát, ktorý spĺňa požiadavky stanovené v bode 19 časti 2 prílohe VIII k smernici 2006/48/ES s ohľadom na expozíciu v neobchodnej knihe. Bez toho, aby bola dotknutá druhá veta bodu 11 prílohy II, ak je zakúpené takéto zabezpečenie tretej strany a je uznané ako zaistenie pre expozíciu v neobchodnej knihe na účely výpočtu kapitálových požiadaviek, nebude do obchodnej knihy zahrnuté ani interné, ani externé zaistenie kreditným derivátom na účely výpočtu kapitálových požiadaviek.“ |
| --- | --- | --- |

3.

V časti C prílohy VII sa bod 3 nahrádza takto:

„3.

Bez ohľadu na body 1 a 2, ak inštitúcia zaistí expozíciu kreditného rizika v neobchodnej knihe s použitím kreditných derivátov zahrnutých do obchodnej knihy (použijúc interné zaistenie), expozícia v neobchodnej knihe sa nepovažuje za zaistenú na účely výpočtu kapitálových požiadaviek, pokiaľ inštitúcia nekúpi od poskytovateľa zabezpečenia oprávnenej tretej strany kreditný derivát, ktorý spĺňa požiadavky stanovené v bode 19 časti 2 prílohe VIII k smernici 2006/48/ES s ohľadom na expozíciu v neobchodnej knihe. Bez toho, aby bola dotknutá druhá veta bodu 11 prílohy II, ak je zakúpené takéto zabezpečenie tretej strany a je uznané ako zaistenie pre expozíciu v neobchodnej knihe na účely výpočtu kapitálových požiadaviek, nebude do obchodnej knihy zahrnuté ani interné, ani externé zaistenie kreditným derivátom na účely výpočtu kapitálových požiadaviek.“

Článok 2

1.   Členské štáty prijmú a uverejnia najneskôr do 31. októbra 2010 zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení a tabuľku zhody medzi týmito ustanoveniami a touto smernicou.

Tieto ustanovenia sa uplatňujú od 31. decembra 2010.

Keď členské štáty prijmú uvedené ustanovenia, zahrnie sa do nich odkaz na túto smernicu alebo ich takýto odkaz bude sprevádzať v prípade ich oficiálneho uverejnenia. Členské štáty určia spôsob, akým sa tento odkaz uskutoční.

2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

Článok 3

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 4

Táto smernica je určená členským štátom.

V Bruseli 7. apríla 2009

Za Komisiu

Charlie McCREEVY

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 177, 30.6.2006, s. 201.

1

---

II Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné

ROZHODNUTIA

Komisia

| 8.4.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 94/100 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 94/100

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

zo 6. apríla 2009

ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Rady 79/542/EHS, pokiaľ ide o leteckú prepravu zvierat, tranzit zvierat cez územie určitých tretích krajín a veterinárne osvedčenia na určité mäso z nepárnokopytníkov a na tranzit a skladovanie určitého čerstvého mäsa

[oznámené pod číslom K(2009) 2273]

(Text s významom pre EHP)

(2009/317/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na smernicu Rady 2002/99/ES zo 16. decembra 2002 ustanovujúcu pravidlá pre zdravie zvierat, ktorými sa riadi produkcia, spracovanie, distribúcia a uvádzanie produktov živočíšneho pôvodu určených na ľudskú spotrebu na trh (1), a najmä na jej článok 8 úvodnú vetu, článok 8 bod 4 a článok 8 bod 5 tretiu zarážku ,

so zreteľom na smernicu Rady 2004/68/ES z 26. apríla 2004, ktorá ustanovuje pravidlá zdravia zvierat na dovoz a tranzit určitých živých kopytníkov do Spoločenstva a cez Spoločenstvo, mení a dopĺňa smernicu 90/426/EHS a 92/65/EHS a ruší smernicu 72/462/EHS (2), a najmä na jej článok 6 ods. 1,

keďže:

| (1) | Rozhodnutím Rady 79/542/EHS z 21. decembra 1976, ktorým sa zavádza zoznam tretích krajín alebo ich častí a ktorým sa ustanovujú podmienky týkajúce sa zdravia zvierat a zdravotnej bezpečnosti a veterinárneho osvedčovania v súvislosti s dovozom určitých živých zvierat a ich čerstvého mäsa do Spoločenstva (3), sa ustanovujú sanitárne podmienky pre dovoz živých zvierat, okrem zvierat čeľade koňovitých, a dovoz čerstvého mäsa z takýchto zvierat vrátane čeľade koňovitých, ale s výnimkou mäsových prípravkov, do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím Rady 79/542/EHS z 21. decembra 1976, ktorým sa zavádza zoznam tretích krajín alebo ich častí a ktorým sa ustanovujú podmienky týkajúce sa zdravia zvierat a zdravotnej bezpečnosti a veterinárneho osvedčovania v súvislosti s dovozom určitých živých zvierat a ich čerstvého mäsa do Spoločenstva (3), sa ustanovujú sanitárne podmienky pre dovoz živých zvierat, okrem zvierat čeľade koňovitých, a dovoz čerstvého mäsa z takýchto zvierat vrátane čeľade koňovitých, ale s výnimkou mäsových prípravkov, do Spoločenstva.

| (2) | Článok 6 rozhodnutia 79/542/EHS sa týka prepravy živých zvierat určených na dovoz do Spoločenstva. Letecká preprava takýchto zvierat predstavuje riziko pre zdravie zvierat v Spoločenstve, a to vzhľadom na možnú prítomnosť hmyzu prenášajúceho choroby zvierat v prostriedkoch leteckej dopravy. Preto je vhodné stanoviť opatrenia na dezinsekciu prostriedkov takejto dopravy, aby sa zamedzilo náhodnému zavlečeniu potenciálne infikovaného hmyzu, ako prenášača chorôb, spolu s dovezenými zvieratami do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(2)

Článok 6 rozhodnutia 79/542/EHS sa týka prepravy živých zvierat určených na dovoz do Spoločenstva. Letecká preprava takýchto zvierat predstavuje riziko pre zdravie zvierat v Spoločenstve, a to vzhľadom na možnú prítomnosť hmyzu prenášajúceho choroby zvierat v prostriedkoch leteckej dopravy. Preto je vhodné stanoviť opatrenia na dezinsekciu prostriedkov takejto dopravy, aby sa zamedzilo náhodnému zavlečeniu potenciálne infikovaného hmyzu, ako prenášača chorôb, spolu s dovezenými zvieratami do Spoločenstva.

| (3) | V rozhodnutí 79/542/EHS sa stanovuje, že zvieratá určené na dovoz do Spoločenstva sa môžu prevážať iba cez tretie krajiny, ktoré majú povolenie na vývoz takých istých druhov zvierat do Spoločenstva. Povoľuje sa však tranzit zvierat cez určité tretie krajiny, ktoré nie sú oprávnené na vývoz zvierat do Spoločenstva. Takýto tranzit sa povoľuje iba vtedy, ak sú zvieratá určené na zabitie hneď po ich príchode na miesto konečného určenia v Spoločenstve. Postup vyhotovenia zoznamu uvedených tretích krajín sa stanovil s ohľadom na niekoľko faktorov, najmä na zdravotný stav zvierat v tretej krajine, záruky integrity zvierat počas tranzitu, kontroly na miestach hraničnej kontroly a miestach konečného určenia. |
| --- | --- |

(3)

V rozhodnutí 79/542/EHS sa stanovuje, že zvieratá určené na dovoz do Spoločenstva sa môžu prevážať iba cez tretie krajiny, ktoré majú povolenie na vývoz takých istých druhov zvierat do Spoločenstva. Povoľuje sa však tranzit zvierat cez určité tretie krajiny, ktoré nie sú oprávnené na vývoz zvierat do Spoločenstva. Takýto tranzit sa povoľuje iba vtedy, ak sú zvieratá určené na zabitie hneď po ich príchode na miesto konečného určenia v Spoločenstve. Postup vyhotovenia zoznamu uvedených tretích krajín sa stanovil s ohľadom na niekoľko faktorov, najmä na zdravotný stav zvierat v tretej krajine, záruky integrity zvierat počas tranzitu, kontroly na miestach hraničnej kontroly a miestach konečného určenia.

| (4) | Aspekty súvisiace s dobrými životnými podmienkami zvierat a vystopovateľnosťou by sa pri preprave zvierat do Spoločenstva z tretích krajín alebo cez ich územie tiež mali zohľadniť. Z pravidiel Spoločenstva platných v súčasnosti vyplýva, že hovädzí dobytok určený na výkrm sa musí prepravovať po dlhších trasách, aby sa zamedzilo tranzitu cez určité tretie krajiny, ktoré nie sú oprávnené na vývoz zvierat do Spoločenstva. Toto má negatívny vplyv na životné podmienky zvierat. Preto je vhodné rozšíriť možnosť tranzitu cez tretie krajiny, ktoré nie sú oprávnené na vývoz do Spoločenstva, aj na hovädzí dobytok na výkrm. |
| --- | --- |

(4)

Aspekty súvisiace s dobrými životnými podmienkami zvierat a vystopovateľnosťou by sa pri preprave zvierat do Spoločenstva z tretích krajín alebo cez ich územie tiež mali zohľadniť. Z pravidiel Spoločenstva platných v súčasnosti vyplýva, že hovädzí dobytok určený na výkrm sa musí prepravovať po dlhších trasách, aby sa zamedzilo tranzitu cez určité tretie krajiny, ktoré nie sú oprávnené na vývoz zvierat do Spoločenstva. Toto má negatívny vplyv na životné podmienky zvierat. Preto je vhodné rozšíriť možnosť tranzitu cez tretie krajiny, ktoré nie sú oprávnené na vývoz do Spoločenstva, aj na hovädzí dobytok na výkrm.

| (5) | Okrem toho treba zabezpečiť primeranú ochranu zdravia zvierat v Spoločenstve pri dovoze zvierat určených na výkrm, ktoré boli prevážané cez tretie krajiny neoprávnené na vývoz zvierat do Spoločenstva. Z tohto dôvodu by sa mali stanoviť vhodné opatrenia, ktoré by sa uplatňovali počas tranzitu, ako aj na mieste konečného určenia. Uvedenými opatreniami by sa mal zachovať zdravotný stav zvierat a integrita zásielky počas prepravy a zároveň obmedziť ďalšie presuny zvierat z fariem určenia v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(5)

Okrem toho treba zabezpečiť primeranú ochranu zdravia zvierat v Spoločenstve pri dovoze zvierat určených na výkrm, ktoré boli prevážané cez tretie krajiny neoprávnené na vývoz zvierat do Spoločenstva. Z tohto dôvodu by sa mali stanoviť vhodné opatrenia, ktoré by sa uplatňovali počas tranzitu, ako aj na mieste konečného určenia. Uvedenými opatreniami by sa mal zachovať zdravotný stav zvierat a integrita zásielky počas prepravy a zároveň obmedziť ďalšie presuny zvierat z fariem určenia v Spoločenstve.

| (6) | Farmy určenia by mali byť špecificky určené príslušným veterinárnym orgánom členského štátu určenia. Pri určovaní takýchto fariem by mal príslušný veterinárny orgán zabezpečiť hlavne kontrolu zvierat počas obdobia od ich príchodu na farmu až do dňa ich zabitia. |
| --- | --- |

(6)

Farmy určenia by mali byť špecificky určené príslušným veterinárnym orgánom členského štátu určenia. Pri určovaní takýchto fariem by mal príslušný veterinárny orgán zabezpečiť hlavne kontrolu zvierat počas obdobia od ich príchodu na farmu až do dňa ich zabitia.

| (7) | Rozhodnutie 79/542/EHS, zmenené a doplnené rozhodnutím Komisie 2008/752/ES (4), zahŕňa odkaz na choroby podliehajúce povinnému hláseniu, ktoré sú uvedené v prílohe A k smernici Rady 90/426/EHS (5), vo veterinárnych osvedčeniach na určité mäso z domácich a voľne žijúcich nepárnokopytníkov. Keďže sa však mäsom môže prenášať iba africký mor koní a sopľavka, uvedené osvedčenia by mali zahŕňať osobitné odkazy iba na dané choroby. |
| --- | --- |

(7)

Rozhodnutie 79/542/EHS, zmenené a doplnené rozhodnutím Komisie 2008/752/ES (4), zahŕňa odkaz na choroby podliehajúce povinnému hláseniu, ktoré sú uvedené v prílohe A k smernici Rady 90/426/EHS (5), vo veterinárnych osvedčeniach na určité mäso z domácich a voľne žijúcich nepárnokopytníkov. Keďže sa však mäsom môže prenášať iba africký mor koní a sopľavka, uvedené osvedčenia by mali zahŕňať osobitné odkazy iba na dané choroby.

| (8) | Z dôvodu jasnosti a súladu právnych predpisov Spoločenstva by sa mal vzor veterinárneho osvedčenia na „tranzit/skladovanie“ vyňať z prílohy II k rozhodnutiu 79/542/EHS a príloha III k uvedenému rozhodnutiu by sa mala nahradiť. |
| --- | --- |

(8)

Z dôvodu jasnosti a súladu právnych predpisov Spoločenstva by sa mal vzor veterinárneho osvedčenia na „tranzit/skladovanie“ vyňať z prílohy II k rozhodnutiu 79/542/EHS a príloha III k uvedenému rozhodnutiu by sa mala nahradiť.

| (9) | Rozhodnutie 79/542/EHS by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(9)

Rozhodnutie 79/542/EHS by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (10) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat, |
| --- | --- |

(10)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Rozhodnutie 79/542/EHS sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | V článku 6 ods. 1 sa dopĺňa tento druhý pododsek:
  „V prípade, že sa zvieratá prepravujú letecky, klietka alebo kontajner, v ktorom sa prepravujú, a priestor okolo nich sa postrieka vhodným insekticídom, a to tesne pred zatvorením dvier na lietadle a vždy, keď sa dvere opäť otvoria pred príchodom na miesto konečného určenia.“ |
| --- | --- |

1.

V článku 6 ods. 1 sa dopĺňa tento druhý pododsek:

„V prípade, že sa zvieratá prepravujú letecky, klietka alebo kontajner, v ktorom sa prepravujú, a priestor okolo nich sa postrieka vhodným insekticídom, a to tesne pred zatvorením dvier na lietadle a vždy, keď sa dvere opäť otvoria pred príchodom na miesto konečného určenia.“

| 2. | Prílohy I, II a III sa menia a dopĺňajú v súlade s prílohou k tomuto rozhodnutiu. |
| --- | --- |

2.

Prílohy I, II a III sa menia a dopĺňajú v súlade s prílohou k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Toto rozhodnutie sa uplatňuje od 1. marca 2009.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 6. apríla 2009

Za Komisiu

Androulla VASSILIOU

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 18, 23.1.2003, s. 11.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 139, 30.4.2004, s. 321.

2

(3)  Ú. v. ES L 146, 14.6.1979, s. 15.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 261, 30.9.2008, s. 1.

4

(5)  Ú. v. ES L 224, 18.8.1990, s. 42.

5

---

PRÍLOHA

Prílohy I, II a III k rozhodnutiu 79/542/EHS sa menia a dopĺňajú takto:

| (1) | Bod ‚I‘ v časti 1 prílohy I sa v časti „Špecifické podmienky“ nahrádza týmto:







  „ ‚I‘ | : | v prípade tranzitu cez územie zvierat určených na priame zabitie alebo hovädzieho dobytka na výkrm, ktoré sa zasielajú z členského štátu a sú určené do ďalšieho členského štátu v nákladných autách, ktoré boli zapečatené pečaťou so sériovým číslom. Číslo pečate sa musí zapísať do zdravotného osvedčenia vydaného na hovädzí dobytok a ošípané v súlade so vzorom uvedeným v prílohe F k smernici Rady 64/432/EHS z 26. júna 1964 o zdravotných problémoch zvierat ovplyvňujúcich obchod s hovädzím dobytkom a ošípanými vnútri Spoločenstva (1) a do osvedčenia vydaného na ovce a kozy v súlade so vzorom I v prílohe E k smernici Rady 91/68/EHS z 28. januára 1991 o veterinárnych podmienkach upravujúcich obchod s ovcami a kozami vnútri Spoločenstva (2). Okrem toho pečať musí byť pri príchode do určeného miesta hraničnej kontroly pri vstupe na územie Spoločenstva neporušená a číslo pečate sa musí zaznamenať do systému TRACES. Príslušné veterinárne orgány musia veterinárne osvedčenie v mieste výstupu zo Spoločenstva pred tranzitom cez jednu alebo viac tretích krajín opatriť týmto textom: ‚LEN PRE TRANZIT MEDZI RÔZNYMI ČASŤAMI EURÓPSKEJ ÚNIE CEZ BÝVALÚ JUHOSLOVANSKÚ REPUBLIKU MACEDÓNSKO/ČIERNA HORA/SRBSKO (3)
   (4)”
  Hovädzí dobytok na výkrm sa musí prepraviť priamo na farmu určenia určenú príslušným veterinárnym orgánom určenia. Uvedené zvieratá sa nesmú presúvať z danej farmy, pokiaľ dôvodom ich presunu nie je priame zabitie. |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Bod ‚I‘ v časti 1 prílohy I sa v časti „Špecifické podmienky“ nahrádza týmto:

„ ‚I‘

:

v prípade tranzitu cez územie zvierat určených na priame zabitie alebo hovädzieho dobytka na výkrm, ktoré sa zasielajú z členského štátu a sú určené do ďalšieho členského štátu v nákladných autách, ktoré boli zapečatené pečaťou so sériovým číslom. Číslo pečate sa musí zapísať do zdravotného osvedčenia vydaného na hovädzí dobytok a ošípané v súlade so vzorom uvedeným v prílohe F k smernici Rady 64/432/EHS z 26. júna 1964 o zdravotných problémoch zvierat ovplyvňujúcich obchod s hovädzím dobytkom a ošípanými vnútri Spoločenstva (1) a do osvedčenia vydaného na ovce a kozy v súlade so vzorom I v prílohe E k smernici Rady 91/68/EHS z 28. januára 1991 o veterinárnych podmienkach upravujúcich obchod s ovcami a kozami vnútri Spoločenstva (2). Okrem toho pečať musí byť pri príchode do určeného miesta hraničnej kontroly pri vstupe na územie Spoločenstva neporušená a číslo pečate sa musí zaznamenať do systému TRACES. Príslušné veterinárne orgány musia veterinárne osvedčenie v mieste výstupu zo Spoločenstva pred tranzitom cez jednu alebo viac tretích krajín opatriť týmto textom: ‚LEN PRE TRANZIT MEDZI RÔZNYMI ČASŤAMI EURÓPSKEJ ÚNIE CEZ BÝVALÚ JUHOSLOVANSKÚ REPUBLIKU MACEDÓNSKO/ČIERNA HORA/SRBSKO (3)
   (4)”

Hovädzí dobytok na výkrm sa musí prepraviť priamo na farmu určenia určenú príslušným veterinárnym orgánom určenia. Uvedené zvieratá sa nesmú presúvať z danej farmy, pokiaľ dôvodom ich presunu nie je priame zabitie.

| (2) | Časť 2 prílohy II sa mení a dopĺňa takto:






  a) | „Vzor veterinárneho osvedčenia EQU“ sa nahrádza týmto: |
| --- | --- | --- |

(2)

Časť 2 prílohy II sa mení a dopĺňa takto:

a)

„Vzor veterinárneho osvedčenia EQU“ sa nahrádza týmto:

Image

Image

Image

| b) | „Vzor veterinárneho osvedčenia EQW“ sa nahrádza týmto: |
| --- | --- |

b)

„Vzor veterinárneho osvedčenia EQW“ sa nahrádza týmto:

Image

Image

Image

| c) | Vypúšťa sa vzor veterinárneho osvedčenia na „TRANZIT/SKLADOVANIE“. |
| --- | --- |

c)

Vypúšťa sa vzor veterinárneho osvedčenia na „TRANZIT/SKLADOVANIE“.

| (3) | Príloha III sa nahrádza týmto:

  „PRÍLOHA III

  (Tranzit a/alebo skladovanie) |
| --- | --- |

(3)

Príloha III sa nahrádza týmto:

„PRÍLOHA III

(Tranzit a/alebo skladovanie)

Image

Image

Image

---

(1)  Ú. v. ES 121, 29.7.1964, s. 1977

1

(2)  Ú. v. ES L 46, 19.2.1991, s. 19.

2

(3)  Vymažte krajinu podľa potreby.

3

(4)  Srbsko nezahŕňa Kosovo tak, ako sa definuje v rezolúcii Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov č. 1244 z 10. júna 1999.’

4

---

Korigendá

| 8.4.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 94/112 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 94/112

---

Korigendum k nariadeniu Komisie (ES) č. 271/2009 z 2. apríla 2009 o povolení prípravku z endo-1,4-beta-xylanázy a endo-1,4-beta-glukanázy ako kŕmnej doplnkovej látky pre odstavené ciciaky, kurčatá na výkrm, nosnice, morky na výkrm a kačice na výkrm (držiteľ povolenia: BASF SE)

(
  Úradný vestník Európskej únie L 91 z 3. apríla 2006
  )

Na strane 6 v prílohe v stĺpci 7 Minimálny obsah:

namiesto:

jednotky „TXT“

má byť:

jednotka „TXU“.

---